# Eiropas Savienības L 130/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.130.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 130 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 28. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.130.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 130

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 28. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 77 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturu apstiprināšanu | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju rezerves bremžu uzliku komplektu un trumuļa bremžu uzliku apstiprinājumu | 19 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālās sadursmes gadījumā | 50 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 77 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturu apstiprināšanu

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju rezerves bremžu uzliku komplektu un trumuļa bremžu uzliku apstiprinājumu

19

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālās sadursmes gadījumā

50

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 28.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 77 – Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturu apstiprināšanu

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 12. papildinājumam, kas stājies spēkā 2008. gada 15. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fotometriskie parametri |
| --- | --- |

7.

| 8. | Testa procedūra |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izstarotās gaismas krāsa |
| --- | --- |

9.

| 10. | Piezīmes par krāsām |
| --- | --- |

10.

| 11. | Stāvgaismas lukturu tipa izmaiņas un apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ražošanas galīga izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un administratīvo departamentu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

16.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par stāvgaismas luktura tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, noraidīšanu vai atsaukšanu, vai ražošanas galīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 77 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Minimālie leņķi, kas nepieciešami gaismas sadalei telpā |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Fotometriskie mērījumi |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Izstarotās gaismas krāsa: krāsas koordinātas |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasību minimums ražošanas kontroles procedūru atbilstībai |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasību minimums inspektora veiktai parauga ņemšanai |
| --- | --- |

7. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz stāvgaismas lukturiem, kas paredzēti M, N un T kategorijas transportlīdzekļiem (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Stāvgaismas lukturis” ir ierīce, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.1.

“Stāvgaismas lukturis” ir ierīce, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim.

| 2.2. | Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.2.

Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

| 2.3. | “Stāvgaismas lukturu dažādi tipi” ir ierīces, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:






  a) | tirdzniecības zīme vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Stāvgaismas lukturu dažādi tipi” ir ierīces, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

a)

tirdzniecības zīme vai preču zīme;

| b) | optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.). |
| --- | --- |

b)

optiskās sistēmas parametri (intensitātes līmeņi, gaismas sadales leņķi, kvēlspuldzes kategorija, gaismas avota modulis utt.).

Kvēlspuldzes krāsas vai jebkura filtra krāsas maiņa nav tipa maiņa.

| 2.4. | Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.4.

Šajos noteikumos atsauces uz standarta kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.
  Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar pamatasu dažādu nolieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi un vai tā griežas ap savu pamatasi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu apstiprināšanai iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

Pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles norāda, vai ierīci uz transportlīdzekļa var uzstādīt ar pamatasu dažādu nolieci pret transportlīdzekļa atskaites plaknēm un pret zemi un vai tā griežas ap savu pamatasi; šos dažādos uzstādīšanas noteikumus norāda paziņojuma veidlapā.

| 3.2. | Katram stāvgaismas luktura tipam papildus pieteikumam iesniedz:






  3.2.1. | īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norādīts:






  a) | noteiktā(-ās) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Katram stāvgaismas luktura tipam papildus pieteikumam iesniedz:

3.2.1.

īsu tehnisku aprakstu, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jo īpaši norādīts:

a)

noteiktā(-ās) kvēlspuldzes(-džu) kategorija vai kategorijas; kvēlspuldzes kategorijai jābūt vienai no tām, kuras ietvertas Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods;

| 3.2.2. | pietiekami sīkus rasējumus (trīs eksemplāros), lai varētu identificēt stāvgaismas luktura tipu, ar ģeometriski norādītu vietu(-ām), kurā(-ās) stāvgaismas lukturis uzstādāms transportlīdzeklim; redzamības ass, kas testos izmantojama kā pamatass (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites centrs; |
| --- | --- |

3.2.2.

pietiekami sīkus rasējumus (trīs eksemplāros), lai varētu identificēt stāvgaismas luktura tipu, ar ģeometriski norādītu vietu(-ām), kurā(-ās) stāvgaismas lukturis uzstādāms transportlīdzeklim; redzamības ass, kas testos izmantojama kā pamatass (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kas minētajos testos izmantojams kā atskaites centrs;

| 3.2.3. | divus paraugus, ja stāvgaismas lukturi ir tādi, ka tos var uzstādīt tikai vienā transportlīdzekļa pusē, abi iesniegtie paraugi drīkst būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē. |
| --- | --- |

3.2.3.

divus paraugus, ja stāvgaismas lukturi ir tādi, ka tos var uzstādīt tikai vienā transportlīdzekļa pusē, abi iesniegtie paraugi drīkst būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē.

4.   MARĶĒJUMS

| 4.1. | Uz stāvgaismas lukturiem, kas iesniegti apstiprinājumam, jābūt skaidram, salasāmam un neizdzēšamam:






  4.1.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Uz stāvgaismas lukturiem, kas iesniegti apstiprinājumam, jābūt skaidram, salasāmam un neizdzēšamam:

4.1.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei;

| 4.1.2. | izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norāda:






  a) | noteiktā(-ās) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas; un/vai |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

izņemot lukturus ar nenomaināmiem gaismas avotiem, jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam marķējumam, kurā norāda:

a)

noteiktā(-ās) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas; un/vai

| b) | gaismas avota moduļa īpašo identifikācijas kodu; |
| --- | --- |

b)

gaismas avota moduļa īpašo identifikācijas kodu;

| 4.1.3. | lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem vai gaismas avota moduļiem jānorāda nominālais spriegums vai sprieguma diapazons un nominālā jauda. |
| --- | --- |

4.1.3.

lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem vai gaismas avota moduļiem jānorāda nominālais spriegums vai sprieguma diapazons un nominālā jauda.

| 4.2. | Uz katra luktura ir pietiekama vieta apstiprinājuma marķējumam un papildu simbolam, kas noteikti 5.5. punktā; šo vietu norāda rasējumos, kas minēti 3.2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.2.

Uz katra luktura ir pietiekama vieta apstiprinājuma marķējumam un papildu simbolam, kas noteikti 5.5. punktā; šo vietu norāda rasējumos, kas minēti 3.2.2. punktā.

| 4.3. | Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) jānorāda:






  4.3.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Lukturiem ar gaismas avota moduli(-ļiem) uz gaismas avota moduļa(-ļiem) jānorāda:

4.3.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam;

| 4.3.2. | moduļa īpašais identifikācijas kods; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kas noteikts 5.5.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.2.punktā.
  Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

4.3.2.

moduļa īpašais identifikācijas kods; šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. Šis īpašais identifikācijas kods ietver lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kas noteikts 5.5.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, jāpievieno papildu simboli vai burti; šis īpašais identifikācijas kods jānorāda rasējumos, kas minēti 3.2.2.punktā.

Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

| 4.3.3. | marķējums par nominālo spriegumu un nominālo jaudu. |
| --- | --- |

4.3.3.

marķējums par nominālo spriegumu un nominālo jaudu.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Apstiprinājumu piešķir, ja stāvgaismas luktura tipa abi paraugi, kas iesniegti atbilstoši 3.2.3. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Apstiprinājumu piešķir, ja stāvgaismas luktura tipa abi paraugi, kas iesniegti atbilstoši 3.2.3. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

| 5.2. | Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Tā pati Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam stāvgaismas luktura tipam. |
| --- | --- |

5.2.

Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Tā pati Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam stāvgaismas luktura tipam.

| 5.3. | Ja tipa apstiprinājumu pieprasa apgaismes ierīces un gaismas signālierīces tipam ar stāvgaismas lukturi un citiem lukturiem, var piešķirt vienotu tipa apstiprinājuma marķējumu ar noteikumu, ka attiecīgais lukturis atbilst šo noteikumu prasībām un ka ikviens no pārējiem lukturiem, kas ir daļa no apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, kurai pieprasīts tipa apstiprinājums, atbilst konkrētajiem noteikumiem, kurus piemēro attiecībā uz tiem. |
| --- | --- |

5.3.

Ja tipa apstiprinājumu pieprasa apgaismes ierīces un gaismas signālierīces tipam ar stāvgaismas lukturi un citiem lukturiem, var piešķirt vienotu tipa apstiprinājuma marķējumu ar noteikumu, ka attiecīgais lukturis atbilst šo noteikumu prasībām un ka ikviens no pārējiem lukturiem, kas ir daļa no apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, kurai pieprasīts tipa apstiprinājums, atbilst konkrētajiem noteikumiem, kurus piemēro attiecībā uz tiem.

| 5.4. | Paziņojumu par apstiprinājuma piešķiršanu, noraidīšanu, attiecinājumu uz citu tipu, atsaukšanu vai ražošanas galīgu izbeigšanu nosūta nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņojumu par apstiprinājuma piešķiršanu, noraidīšanu, attiecinājumu uz citu tipu, atsaukšanu vai ražošanas galīgu izbeigšanu nosūta nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

| 5.5. | Katram stāvgaismas lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, vietā, kas minēta 4.2. punktā, un papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:






  5.5.1. | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura izdevusi tipa apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Katram stāvgaismas lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, vietā, kas minēta 4.2. punktā, un papildus 4.1. punktā noteiktajam marķējumam piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:

5.5.1.

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura izdevusi tipa apstiprinājumu (2);

| 5.5.2. | šo noteikumu numura, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.5.2.

šo noteikumu numura, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs;

| 5.5.3. | ja lukturis izstaro dzeltenu gaismu uz priekšu vai aizmuguri, lukturis jāmarķē ar bultu, kas norāda tā virzienu, bulta ir vērsta uz transportlīdzekļa priekšu; |
| --- | --- |

5.5.3.

ja lukturis izstaro dzeltenu gaismu uz priekšu vai aizmuguri, lukturis jāmarķē ar bultu, kas norāda tā virzienu, bulta ir vērsta uz transportlīdzekļa priekšu;

| 5.5.4. | ja apgaismes ierīces un gaismas signālierīces tipam ar stāvgaismas lukturi un citiem lukturiem izdod vienotu apstiprinājuma numuru, kā 5.3. punktā, var piestiprināt vienotu apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no papildu simboliem, kas noteikti dažādos noteikumos, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums; |
| --- | --- |

5.5.4.

ja apgaismes ierīces un gaismas signālierīces tipam ar stāvgaismas lukturi un citiem lukturiem izdod vienotu apstiprinājuma numuru, kā 5.3. punktā, var piestiprināt vienotu apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no papildu simboliem, kas noteikti dažādos noteikumos, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums;

| 5.5.5. | uz ierīcēm ar samazinātu gaismas sadali atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2.3. punktam vertikālas bultas, kas sākas ar horizontālu segmentu un ir vērsta lejup. |
| --- | --- |

5.5.5.

uz ierīcēm ar samazinātu gaismas sadali atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2.3. punktam vertikālas bultas, kas sākas ar horizontālu segmentu un ir vērsta lejup.

| 5.6. | 4.1.1. un 5.5. punktā noteiktajam marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam arī tad, kad stāvgaismas lukturi ir uzstādīti transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

5.6.

4.1.1. un 5.5. punktā noteiktajam marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam arī tad, kad stāvgaismas lukturi ir uzstādīti transportlīdzeklim.

| 5.7. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var norādīt uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ikvienā gadījumā marķējumam jābūt redzamam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora vai bagāžnieka pārsegs vai durvis. |
| --- | --- |

5.7.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var norādīt uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ikvienā gadījumā marķējumam jābūt redzamam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora vai bagāžnieka pārsegs vai durvis.

| 5.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā ir sniegts apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemērs. |
| --- | --- |

5.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā ir sniegts apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemērs.

6.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

| 6.1. | Katram paraugam jāatbilst šo noteikumu 7. un 9. punkta specifikācijām. |
| --- | --- |

6.1.

Katram paraugam jāatbilst šo noteikumu 7. un 9. punkta specifikācijām.

| 6.2. | Stāvgaismas lukturus projektē un konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus. |
| --- | --- |

6.2.

Stāvgaismas lukturus projektē un konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus.

| 6.3. | Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, jāpārliecinās par sekojošo.






  6.3.1. | Gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, lai:






  a) | katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt, tikai izmantojot darbarīkus; |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Ja tiek izmantoti gaismas avota moduļi, jāpārliecinās par sekojošo.

6.3.1.

Gaismas avota moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, lai:

a)

katru gaismas avota moduli varētu pievienot tikai tam paredzētajā pareizajā pozīcijā un lai to varētu noņemt, tikai izmantojot darbarīkus;

| b) | ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā. |
| --- | --- |

b)

ierīces apvalkā izmantojot vairākus gaismas avota moduļus, gaismas avota moduļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura apvalkā.

| 6.3.2. | Gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām. |
| --- | --- |

6.3.2.

Gaismas avota modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

| 6.4. | Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):






  6.4.1. | var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Ja tiek izmantota(-as) nomaināma(-as) kvēlspuldze(-es):

6.4.1.

var izmantot jebkuras(-u) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai kategorijas, kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, ar nosacījumu, ka nav noteikti nekādi lietošanas ierobežojumi Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 6.4.2. | ierīces konstrukcijai jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā; |
| --- | --- |

6.4.2.

ierīces konstrukcijai jābūt tādai, lai kvēlspuldzi varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā;

| 6.4.3. | kvēlspuldzes patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas. |
| --- | --- |

6.4.3.

kvēlspuldzes patronai jāatbilst īpašībām, kas minētas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijā Nr. 60061. Jāizmanto patronu datu lapa atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas.

7.   FOTOMETRISKIE PARAMETRI

| 7.1. | Abu paraugu izstarotajai gaismai uz pamatass jāsasniedz vismaz turpmāk norādītā minimālā intensitāte, un tā nedrīkst pārsniegt maksimālo intensitāti: | Minimālā
  (cd) | Maksimālā
  (cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Uz priekšu vērsto stāvgaismas lukturu intensitāte |

7.1.

Abu paraugu izstarotajai gaismai uz pamatass jāsasniedz vismaz turpmāk norādītā minimālā intensitāte, un tā nedrīkst pārsniegt maksimālo intensitāti:

Minimālā

(cd)

Maksimālā

(cd)

7.1.1.

Uz priekšu vērsto stāvgaismas lukturu intensitāte

2

60

| 7.1.2. | Uz aizmuguri vērsto stāvgaismas lukturu intensitāte |
| --- | --- |

7.1.2.

Uz aizmuguri vērsto stāvgaismas lukturu intensitāte

2

30

| 7.1.3. | Ja vienā lukturī ir vairāk nekā viens gaismas avots, tam jāatbilst noteiktajai minimālajai intensitātei, kad nedarbojas viens gaismas avots, un, kad darbojas visi gaismas avoti, nedrīkst pārsniegt maksimālo intensitāti.
  Visus gaismas avotus, kas ir savienoti virknē, uzskata par vienu gaismas avotu. |
| --- | --- |

7.1.3.

Ja vienā lukturī ir vairāk nekā viens gaismas avots, tam jāatbilst noteiktajai minimālajai intensitātei, kad nedarbojas viens gaismas avots, un, kad darbojas visi gaismas avoti, nedrīkst pārsniegt maksimālo intensitāti.

Visus gaismas avotus, kas ir savienoti virknē, uzskata par vienu gaismas avotu.

| 7.2. | Ārpus atskaites ass un leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 3. pielikumā shēmās, abu paraugu izstarotās gaismas intensitāte:






  7.2.1. | katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas intensitātes sadales tabulā, kas sniegta šo noteikumu 4. pielikumā, ir vismaz vienāda ar vērtību, kas attiecīgajam virzienam parādīta minētajā tabulā, izsakot procentos no 7.1. punktā norādītās minimālās vērtības; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Ārpus atskaites ass un leņķa laukos, kas noteikti šo noteikumu 3. pielikumā shēmās, abu paraugu izstarotās gaismas intensitāte:

7.2.1.

katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas intensitātes sadales tabulā, kas sniegta šo noteikumu 4. pielikumā, ir vismaz vienāda ar vērtību, kas attiecīgajam virzienam parādīta minētajā tabulā, izsakot procentos no 7.1. punktā norādītās minimālās vērtības;

| 7.2.2. | nevienā telpas virzienā, no kura attiecīgā gaisma ir redzama, nedrīkst pārsniegt maksimālo vērtību, kas noteikta 7.1. punktā; |
| --- | --- |

7.2.2.

nevienā telpas virzienā, no kura attiecīgā gaisma ir redzama, nedrīkst pārsniegt maksimālo vērtību, kas noteikta 7.1. punktā;

| 7.2.3. | tomēr stāvgaismas lukturiem, kas ir savstarpēji apvienoti ar bremžu signāllukturiem (sk. 7.1.2. punktu), ir atļauta maksimālā gaismas intensitāte 60 cd zem plaknes, kura veido 5° leņķi uz leju no horizontālās plaknes; |
| --- | --- |

7.2.3.

tomēr stāvgaismas lukturiem, kas ir savstarpēji apvienoti ar bremžu signāllukturiem (sk. 7.1.2. punktu), ir atļauta maksimālā gaismas intensitāte 60 cd zem plaknes, kura veido 5° leņķi uz leju no horizontālās plaknes;

| 7.2.4. | turklāt:






  7.2.4.1. | laukos, kas noteikti 3. pielikumā, izstarotās gaismas intensitāte nedrīkst būt mazāka par 0,05 cd; |
| --- | --- | --- |

7.2.4.

turklāt:

7.2.4.1.

laukos, kas noteikti 3. pielikumā, izstarotās gaismas intensitāte nedrīkst būt mazāka par 0,05 cd;

| 7.2.4.2. | jāievēro 4. pielikuma 2.2. punkta prasības par intensitātes lokālām pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.2.4.2.

jāievēro 4. pielikuma 2.2. punkta prasības par intensitātes lokālām pārmaiņām.

| 7.3. | Izmantojamās mērījumu metodes sīki izklāstītas 7.2.1. punktā minētajā 4. pielikumā. |
| --- | --- |

7.3.

Izmantojamās mērījumu metodes sīki izklāstītas 7.2.1. punktā minētajā 4. pielikumā.

8.   TESTA PROCEDŪRA

Visus mērījumus veic ar ierīcei paredzēto tipu bezkrāsas kvēlspuldzēm, kas noregulētas tā, lai veidotu šāda tipa lukturim noteikto normālo gaismas plūsmu.

| 8.1. | Visi mērījumi lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.) jāveic attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.
  Gaismas avotiem, kuriem nepieciešams īpašs barošanas avots, iepriekš minētais pārbaudes spriegums jāpadod šā barošanas avota ieejas spailēs. Testu laboratorija var pieprasīt ražotājam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas bloku. |
| --- | --- |

8.1.

Visi mērījumi lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.) jāveic attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.

Gaismas avotiem, kuriem nepieciešams īpašs barošanas avots, iepriekš minētais pārbaudes spriegums jāpadod šā barošanas avota ieejas spailēs. Testu laboratorija var pieprasīt ražotājam īpašu šādiem gaismas avotiem vajadzīgu barošanas bloku.

| 8.2. | Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālierīces pamatass virzienā. |
| --- | --- |

8.2.

Nosaka redzamās virsmas robežas gaismas signālierīces pamatass virzienā.

9.   IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA

Noteikumu 4. pielikuma 2. punktā noteiktajā gaismas sadales laukā izstarotajai gaismai, ko mēra, izmantojot gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 856 K atbilstoši Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (ICI) A apgaismotājam, jābūt sarkanai, baltai vai dzeltenai. Attiecībā uz testēšanu skatīt šo noteikumu 5. pielikumu. Ārpus šā lauka nav jābūt novērojamām būtiskām krāsas izmaiņām.

Taču lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 8.1. punktu.

10.   PIEZĪMES PAR KRĀSĀM

Katrs apstiprinājums atbilstīgi šiem noteikumiem saskaņā ar 5. punktu ir piešķirts ierīces tipam, kas izstaro noteiktas krāsas vai bezkrāsainu gaismu; Pusēm nolīgumā, kura pielikumā ir šie noteikumi, attiecīgi ar minētā nolīguma 3. pantu nav liegts noteikt aizliegumu attiecībā uz konkrētām krāsām, kas paredzētas šajos noteikumos, ierīcēm, kuras piestiprinātas transportlīdzekļiem, ko tās reģistrējušas.

11.   STĀVGAISMAS LUKTURU TIPA IZMAIŅAS UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

| 11.1. | Visus stāvgaismas luktura tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai iestādei, kas apstiprinājusi šo stāvgaismas luktura tipu. Šī iestāde var:






  11.1.1. | atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un stāvgaismas lukturis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

11.1.

Visus stāvgaismas luktura tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai iestādei, kas apstiprinājusi šo stāvgaismas luktura tipu. Šī iestāde var:

11.1.1.

atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un stāvgaismas lukturis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 11.1.2. | pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam papildu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

11.1.2.

pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam papildu testa ziņojumu.

| 11.2. | Par apstiprinājumu vai noraidījumu, norādot izmaiņas, dara zināmu dalībvalstīm, izmantojot 5.4. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

11.2.

Par apstiprinājumu vai noraidījumu, norādot izmaiņas, dara zināmu dalībvalstīm, izmantojot 5.4. punktā minēto procedūru.

| 11.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru katrai attiecinājuma uz citu tipu paziņojuma veidlapai. |
| --- | --- |

11.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru katrai attiecinājuma uz citu tipu paziņojuma veidlapai.

12.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas kārtība atbilst Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā noteiktajai kārtībai, ievērojot šādas prasības:

| 12.1. | lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 7. un 9. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

12.1.

lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, jāražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 7. un 9. punktā izklāstītās prasības;

| 12.2. | jāievēro minimuma prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai, kā izklāstīts šo noteikumu 6. pielikumā; |
| --- | --- |

12.2.

jāievēro minimuma prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai, kā izklāstīts šo noteikumu 6. pielikumā;

| 12.3. | inspektoram, ņemot paraugu, jāievēro minimuma prasības, kā izklāstīts šo noteikumu 7. pielikumā; |
| --- | --- |

12.3.

inspektoram, ņemot paraugu, jāievēro minimuma prasības, kā izklāstīts šo noteikumu 7. pielikumā;

| 12.4. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

12.4.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

13.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

| 13.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts stāvgaismas luktura tipam, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja stāvgaismas lukturis, uz kura ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

13.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts stāvgaismas luktura tipam, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja stāvgaismas lukturis, uz kura ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 13.2. | Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

13.2.

Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē citas Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

14.   RAŽOŠANAS GALĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot stāvgaismas lukturi saskaņā ar šiem noteikumiem, tam par šo faktu jāinformē iestāde, kura piešķīra apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

15.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN ADMINISTRATĪVO DEPARTAMENTU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, jāpaziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumi un adreses, kuri veic apstiprinājuma testus, un to administratīvo departamentu nosaukumi un adreses, kas piešķir apstiprinājumus un kam jāsūta apstiprinājuma, attiecinājuma uz citu tipu, noraidījuma vai atsaukšanas apliecinājumi, kas izsniegti citās valstīs.

16.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 16.1. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 5. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 5. papildinājumu. |
| --- | --- |

16.1.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 5. papildinājums, Puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 5. papildinājumu.

| 16.2. | Sākot ar 24. mēnesi kopš spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais stāvgaismas lukturu tips atbilst šo ar 5. papildinājumu grozīto noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

16.2.

Sākot ar 24. mēnesi kopš spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais stāvgaismas lukturu tips atbilst šo ar 5. papildinājumu grozīto noteikumu prasībām.

| 16.3. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu atbilstīgi šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem papildinājumiem. |
| --- | --- |

16.3.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu atbilstīgi šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem papildinājumiem.

| 16.4. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, 12 mēnešu laikposmā pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās dienas turpina piešķirt apstiprinājumus tiem stāvgaismas lukturu tipiem, kuri atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi to sākotnējā redakcijā un turpmākajos grozījumos. |
| --- | --- |

16.4.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, 12 mēnešu laikposmā pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās dienas turpina piešķirt apstiprinājumus tiem stāvgaismas lukturu tipiem, kuri atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi to sākotnējā redakcijā un turpmākajos grozījumos.

| 16.5. | EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstīgi šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja stāvgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 5. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

16.5.

EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstīgi šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja stāvgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 5. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus.

| 16.6. | Neviena no Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu stāvgaismas lukturiem, kas apstiprināti saskaņā ar šo noteikumu 5. papildinājumu. |
| --- | --- |

16.6.

Neviena no Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu stāvgaismas lukturiem, kas apstiprināti saskaņā ar šo noteikumu 5. papildinājumu.

| 16.7. | Līdz 36. mēnesim kopš noteikumu 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma Puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu stāvgaismas lukturiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā vai to turpmākajiem papildinājumiem. |
| --- | --- |

16.7.

Līdz 36. mēnesim kopš noteikumu 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma Puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikt tipa apstiprinājumu stāvgaismas lukturiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā vai to turpmākajiem papildinājumiem.

| 16.8. | Sākot no 36. mēneša pēc noteikumu 5. papildinājuma stāšanās spēkā, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda stāvgaismas lukturu tipa pārdošanu, kas neatbilst šo noteikumu 5. papildinājuma prasībām, ja vien stāvgaismas lukturi nav paredzēts izmantot kā rezerves daļu lietošanā esošam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

16.8.

Sākot no 36. mēneša pēc noteikumu 5. papildinājuma stāšanās spēkā, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda stāvgaismas lukturu tipa pārdošanu, kas neatbilst šo noteikumu 5. papildinājuma prasībām, ja vien stāvgaismas lukturi nav paredzēts izmantot kā rezerves daļu lietošanā esošam transportlīdzeklim.

| 16.9. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus stāvgaismas lukturiem, pamatojoties uz noteikumu jebkuru iepriekšējo papildinājumu, ja vien stāvgaismas lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

16.9.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina izdot apstiprinājumus stāvgaismas lukturiem, pamatojoties uz noteikumu jebkuru iepriekšējo papildinājumu, ja vien stāvgaismas lukturus ir paredzēts izmantot kā rezerves daļas lietošanā esošiem transportlīdzekļiem.

| 16.10. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 5. papildinājums, neviena Puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim stāvgaismas lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 5. papildinājumu. |
| --- | --- |

16.10.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 5. papildinājums, neviena Puse, kas piemēro šos noteikumus, neaizliedz uzstādīt transportlīdzeklim stāvgaismas lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 5. papildinājumu.

| 16.11. | Puses, kas piemēro šos noteikumus, 48 mēnešu laikposmā pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās dienas atļauj transportlīdzeklim uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

16.11.

Puses, kas piemēro šos noteikumus, 48 mēnešu laikposmā pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās dienas atļauj transportlīdzeklim uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un to turpmākajiem grozījumiem.

| 16.12. | Sākot ar 48. mēnesi pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 5. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kuram valsts tipa vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts vairāk nekā pēc 24 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 5. papildinājums. |
| --- | --- |

16.12.

Sākot ar 48. mēnesi pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 5. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kuram valsts tipa vai individuālais apstiprinājums ir piešķirts vairāk nekā pēc 24 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 5. papildinājums.

| 16.13. | Sākot ar 60. mēnesi pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 5. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kurš pirmo reizi reģistrēts vairāk nekā pēc 60 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 5. papildinājums. |
| --- | --- |

16.13.

Sākot ar 60. mēnesi pēc 5. papildinājuma spēkā stāšanās datuma, Puses, kas piemēro šos noteikumus, var aizliegt uzstādīt stāvgaismas lukturus, kas neatbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 5. papildinājumu, jaunam transportlīdzeklim, kurš pirmo reizi reģistrēts vairāk nekā pēc 60 mēnešiem, kopš ir stājies spēkā šo noteikumu 5. papildinājums.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalsts, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (pieejams), 56 Melnkalne, 57 (pieejams) un 58 Tunisija. Sekojošie numuri tiks piešķirti citām valstīm hronoloģiskā secībā pēc to pievienošanās Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām. Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņos šādā kārtā piešķirtos numurus nolīguma Pusēm.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

Image

Gaismas avota moduļi

MD E3 17325

Gaismas avota modulis ar iepriekš attēloto identifikācijas kodu kopā ar Itālijā (E3) apstiprinātu lukturi ir apstiprināts ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

3. PIELIKUMS

MINIMĀLIE LEŅĶI, KAS NEPIECIEŠAMI GAISMAS SADALEI TELPĀ
   (1)

Visos gadījumos gaismas sadales telpā minimālie vertikālie leņķi ir 15° virs un 15° zem horizontāles, izņemot lukturus, kuru uzstādīšanas augstums ir vienāds ar vai mazāks par 750 mm virs zemes, tiem gaismas sadales telpā minimālie vertikālie leņķi ir 15° virs un 5° zem horizontāles.

Image

---

(1)  Šajās shēmās attēlotie leņķi ir pareizi attiecībā uz ierīcēm, kas uzstādāmas transportlīdzekļa labajā pusē. Bultas ir vērstas uz transportlīdzekļu priekšpusi.

---

4. PIELIKUMS

FOTOMETRISKIE MĒRĪJUMI

1.   MĒRĪJUMU METODES

1.1.   Izdarot fotometriskos mērījumus, ar atbilstošu aizsegumu novērš nejaušu atstarošanos.

1.2.   Ja mērījumu rezultāti ir apšaubāmi, tad mērījumus izdara tā, lai tie atbilst šādām prasībām:

| 1.2.1. | mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma apgrieztā kvadrāta likumu; |
| --- | --- |

1.2.1.

mērīšanas attālums ir tāds, lai varētu piemērot attāluma apgrieztā kvadrāta likumu;

| 1.2.2. | mērīšanas iekārta ir tāda, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites centra ir starp 10’ un 1°; |
| --- | --- |

1.2.2.

mērīšanas iekārta ir tāda, ka leņķis pretī uztvērējam no gaismas atskaites centra ir starp 10’ un 1°;

| 1.2.3. | intensitātes prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par 15’. |
| --- | --- |

1.2.3.

intensitātes prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena novirzās ne vairāk kā par 15’.

1.3.   Ja iekārtu uz transportlīdzekļa var uzstādīt vairāk nekā vienā pozīcijā vai pozīciju laukā, fotometriskos mērījumus veic katrā pozīcijā vai ražotāja noteiktās pamatass lauka galējās pozīcijās.

2.   STANDARTA GAISMAS INTENSITĀTES SADALES TABULA

| Kreisā puse | Labā puse |
| --- | --- |
| |

Kreisā puse

Labā puse

Image

2.1.   Virziens H = 0° un V = 0° atbilst pamatasij. (Uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei un vērsts noteiktajā redzamības virzienā.) Tas iet caur atskaites centru. Tabulā redzamās vērtības dažādiem mērījuma virzieniem norāda minimālo intensitāti procentos no katram lukturim noteiktā minimuma uz ass (virzienā H = 0° un V = 0°).

2.2.   Gaismas sadales laukā, kas shēmas veidā attēlots 2. punktā, gaismai pamatā jāizplatās vienmērīgi, lai gaismas intensitāte katrā virzienā lauka daļā, kuru veido tīkla līnijas, sasniegtu vismaz minimālo redzamo procentuālo vērtību (pieejamo) uz tīkla līnijām, kuras apņem attiecīgo virzienu.

2.3.   Taču, ja ierīce paredzēta uzstādīšanai augstumā, kas ir vienāds ar vai zemāks par 750 mm virs zemes, fotometrisko intensitāti pārbauda vienīgi līdz 5° leņķim uz leju.

3.   LUKTURU FOTOMETRISKIE MĒRĪJUMI

Fotometrisko rādītāju kontrole jāveic šādi.

3.1.   Nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzēm u. c.):

ar lukturī esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 8.1. punktu.

3.2.   Nomaināmām kvēlspuldzēm:

ja tās ir kvēlspuldzes ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, gaismas intensitātes rādītāji jākoriģē. Korekcijas koeficients ir attiecība starp standarta gaismas plūsmu un gaismas plūsmas vidējo vērtību, kas noteikta ar attiecīgo piemēroto spriegumu (6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V). Katras izmantotās kvēlspuldzes faktiskā gaismas plūsmas novirze nedrīkst būt lielāka par ± 5 procentiem no vidējās vērtības. Alternatīvi katrā atsevišķā pozīcijā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar standarta plūsmu, katras pozīcijas atsevišķos mērījumus saskaitot kopā.

3.3.   Visu signāllukturu, izņemot tos, kuri aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gaismas intensitātei, kas mērīta pēc vienas darbības minūtes un pēc 30 darbības minūtēm, ir jāatbilst minimuma un maksimālajām prasībām. Gaismas intensitātes sadali pēc vienas darbības minūtes var aprēķināt no gaismas intensitātes sadales pēc 30 darbības minūtēm, katrā testa punktā piemērojot gaismas intensitātes koeficientu, izmērot HV pēc vienas darbības minūtes un 30 darbības minūtēm.

---

5. PIELIKUMS

IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA: HROMATISKĀS KOORDINĀTAS

Lai pārbaudītu šos kolorimetriskos parametrus, izmanto gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2 854 K, kas atbilst Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (CIE) A apgaismotājam. Taču lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem saskaņā ar šo noteikumu 8.1. punktu.

---

6. PIELIKUMS

Prasību-minimums ražošanas kontroles procedūru atbilstībai

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja, veicot fotometrisko rādītāju pārbaudi jebkuram nejauši izvēlētam un ar standarta kvēlspuldzi aprīkotam lukturim vai lukturiem, kuri ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk kā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk kā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi. |
| --- | --- |

1.2.2.

ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi.

1.3.   Ja lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi, jāievēro hromatiskās koordinātas; ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem.

2.   PRASĪBU MINIMUMS RAŽOTĀJAM, PĀRBAUDOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājam noteiktos laika intervālos jāveic vismaz šādi testi. Tie jāveic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību prasībām.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem un kolorimetriskajiem rādītājiem.

2.2.   Izmantotās testu metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas noteiktas šajos noteikumos. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, visos ražotāja veiktajos atbilstības testos var izmantot ekvivalentas metodes. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas tām, kas noteiktas šajos noteikumos.

| 2.2.3. | Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Lai īstenotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu raksturojums

Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa lukturu kopa, kas definēta atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Iegūtie un reģistrētie fotometriskie parametri

Pārbaudei izvēlētajiem lukturiem veic fotometriskos mērījumus attiecībā uz minimālajām vērtībām 4. pielikumā uzskaitītajos punktos un noteiktajām hromatiskajām koordinātām.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par pārbaudes rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 12.1 punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

7. PIELIKUMS

MINIMUMA PRASĪBAS INSPEKTORA VEIKTAI PARAUGA ŅEMŠANAI

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības jāuzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ar nosacījumu, ka atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās neizbēgamās novirzes.

1.2.   Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot fotometriskos rādītājus jebkuram nejauši izvēlētam un ar standarta kvēlspuldzi aprīkotam lukturim vai lukturiem, kas ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), un visus mērījumus veicot attiecīgi ar 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V, tiek konstatēts:

| 1.2.1. | ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk kā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.1.

ka neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk kā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.2. | ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi; |
| --- | --- |

1.2.2.

ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu gaismas avotu un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, lukturu testi ir jāveic atkārtoti, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi;

| 1.2.3. | lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.3.

lukturus ar redzamiem defektiem neņem vērā.

1.3.   Ja lukturis ir aprīkots ar standarta kvēlspuldzi, jāievēro hromatiskās koordinātas; ja lukturi ir aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), kolometriskos parametrus pārbauda ar lukturos esošajiem gaismas avotiem.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā parauga ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus lukturus. Pirmo divu ierīču paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 2.1.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:






  2.1.1.1. | A paraugam







  A1: | viens lukturis | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abi lukturi vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie parauga B | |

2.1.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes ir:

2.1.1.1.

A paraugam

A1:

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abi lukturi vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie parauga B

| 2.1.1.2. | B paraugam







  B1: | abi lukturi | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugam

B1:

abi lukturi

0 procenti

| 2.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 2.2.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:






  2.2.1.1. | A paraugam







  A3: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

2.2.1.1.

A paraugam

A3:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.1.2. | B paraugam







  B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | |
| viens lukturis | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.2.

B paraugam

B2:

A2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu. |
| --- | --- |

2.2.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājums tiek atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 13. punkts, ja pēc lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

| 2.3.1. | A paraugam







  A4: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |

2.3.1.

A paraugam

A4:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

30 procenti

A5:

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

| 2.3.2. | B paraugam







  B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | |
| abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | |
| viens lukturis | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 30 procenti |

2.3.2.

B paraugam

B4:

A2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

30 procenti

| 2.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divos mēnešos pēc paziņošanas A3, B2, B3 gadījumā jāveic atkārtota paraugu ņemšana, ņemot trešo divu lukturu paraugu C un ceturto divu lukturu paraugu D un izvēloties tos no krājumiem, kas izgatavoti pēc noregulēšanas.

3.1.   Atbilstība netiek apstrīdēta

| 3.1.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:






  3.1.1.1. | C paraugam







  C1: | viens lukturis | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abi lukturi vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie parauga D | |

3.1.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes:

3.1.1.1.

C paraugam

C1:

viens lukturis

0 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abi lukturi vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie parauga D

| 3.1.1.2. | D paraugam







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abi lukturi | 0 procenti |

3.1.1.2.

D paraugam

D1:

C2 gadījumā

abi lukturi

0 procenti

| 3.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstība tiek apstrīdēta

| 3.2.1. | Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:






  3.2.1.1. | D paraugam







  D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |

3.2.1.

Pēc paraugu ņemšanas procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, masveidā ražotu lukturu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas prasības (noregulēšana), ja lukturu pārbaudē konstatētas šādas novirzes:

3.2.1.1.

D paraugam

D2:

C2 gadījumā

viens lukturis vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

| 3.2.1.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājums tiek atsaukts

Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 13. punkts, ja pēc lukturu paraugu ņemšanas procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir konstatētas šādas novirzes:

| 3.3.1. | C paraugam







  C3: | viens lukturis ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abi lukturi vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.1.

C paraugam

C3:

viens lukturis ne vairāk kā

20 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

C4:

abi lukturi vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.2. | D paraugam







  D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| viens lukturis 0 vai vairāk nekā | 0 procenti |
| viens lukturis vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.2.

D paraugam

D3:

C2 gadījumā

viens lukturis 0 vai vairāk nekā

0 procenti

viens lukturis vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu.

1.   attēls

Image

---

| 28.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/19

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda UNECE statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju rezerves bremžu uzliku komplektu un trumuļa bremžu uzliku apstiprinājumu

Ar visiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 11. papildinājumam, kas stājies spēkā 2009. gada 24. oktobrī

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iepakojums un marķējums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rezerves bremžu uzliku komplekta tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa apstiprinājuma grozīšana un attiecinājums uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipam atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums un apstiprinājuma dati |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām, kas paredzētas M3, N2 un N3 kategorijas trensportlīdzekļiem |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām, kas paredzētas O3 un O4 kategoriju transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Tehniskās prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti izmantošanai stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas un darbojas neatkarīgi no tās |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Bremzes berzes darbības noteikšana testa stendā |
| --- | --- |

9. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šo noteikumu darbības joma ir šāda.






  1.1.1. | Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kas ir bremžu sistēmas daļa M, N, L un O kategorijas transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 78. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šo noteikumu darbības joma ir šāda.

1.1.1.

Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kas ir bremžu sistēmas daļa M, N, L un O kategorijas transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 78.

| 1.1.2. | Rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas piestiprināšanai bremžu lokiem un iemontēšanai un izmantošanai M3, N2, N3, O3 vai O4 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13. |
| --- | --- |

1.1.2.

Rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas piestiprināšanai bremžu lokiem un iemontēšanai un izmantošanai M3, N2, N3, O3 vai O4 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13.

| 1.1.3. | Uz rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti lietošanai tādās stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmām un darbojas neatkarīgi no tām, attiecas tikai šo noteikumu 8. pielikumā noteiktās tehniskās prasības. |
| --- | --- |

1.1.3.

Uz rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti lietošanai tādās stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmām un darbojas neatkarīgi no tām, attiecas tikai šo noteikumu 8. pielikumā noteiktās tehniskās prasības.

| 1.2. | Rezerves bremžu uzliku komplektus var apstiprināt iemontēšanai un izmantošanai tajos mehāniskajos transportlīdzekļos un to piekabēs, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 78. Rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas piestiprināšanai bremžu lokiem, var tikt apstiprinātas iemontēšanai un izmantošanai tajos mehāniskajos transportlīdzekļos un to piekabēs, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 un kas klasificēti M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijās (1). |
| --- | --- |

1.2.

Rezerves bremžu uzliku komplektus var apstiprināt iemontēšanai un izmantošanai tajos mehāniskajos transportlīdzekļos un to piekabēs, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 78. Rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas piestiprināšanai bremžu lokiem, var tikt apstiprinātas iemontēšanai un izmantošanai tajos mehāniskajos transportlīdzekļos un to piekabēs, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 un kas klasificēti M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijās (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādus terminus:

| 2.1. | “Bremžu sistēmai” ir tāda nozīme, kāda tai ir piešķirta Noteikumu Nr. 13 2.3. punktā. |
| --- | --- |

2.1.

“Bremžu sistēmai” ir tāda nozīme, kāda tai ir piešķirta Noteikumu Nr. 13 2.3. punktā.

| 2.2. | “Berzes bremze” ir tā bremžu sistēmas daļa, kurā berze starp bremzes uzliku un riteņa disku vai trumuli, kas kustas viens attiecībā pret otru, rada spēkus, kas vērsti pretēji transportlīdzekļa kustības virzienam. |
| --- | --- |

2.2.

“Berzes bremze” ir tā bremžu sistēmas daļa, kurā berze starp bremzes uzliku un riteņa disku vai trumuli, kas kustas viens attiecībā pret otru, rada spēkus, kas vērsti pretēji transportlīdzekļa kustības virzienam.

| 2.3. | “Bremžu uzliku komplekts” ir berzes bremzes sastāvdaļa, kuru piespiež attiecīgi pie trumuļa vai diska, lai radītu berzes spēku. |
| --- | --- |

2.3.

“Bremžu uzliku komplekts” ir berzes bremzes sastāvdaļa, kuru piespiež attiecīgi pie trumuļa vai diska, lai radītu berzes spēku.

| 2.3.1. | “Bremžu loku komplekts” ir trumuļa bremzes uzliku komplekts. |
| --- | --- |

2.3.1.

“Bremžu loku komplekts” ir trumuļa bremzes uzliku komplekts.

| 2.3.1.1. | “Bremzes loks” ir bremžu loku komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

“Bremzes loks” ir bremžu loku komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika.

| 2.3.2. | “Bremzes kluča komplekts” ir diska bremzes uzliku komplekts. |
| --- | --- |

2.3.2.

“Bremzes kluča komplekts” ir diska bremzes uzliku komplekts.

| 2.3.2.1. | “Atbalstplāksne” ir bremžu kluča komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

“Atbalstplāksne” ir bremžu kluča komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika.

| 2.3.3. | “Bremžu uzlika” ir berzes materiāla sastāvdaļa, kurai ir noteikta forma un galīgais izmērs un ko piestiprina bremžu lokiem vai atbalstplāksnei. |
| --- | --- |

2.3.3.

“Bremžu uzlika” ir berzes materiāla sastāvdaļa, kurai ir noteikta forma un galīgais izmērs un ko piestiprina bremžu lokiem vai atbalstplāksnei.

| 2.3.4. | “Trumuļa bremžu uzlika” ir bremžu uzlika trumuļa bremzei. |
| --- | --- |

2.3.4.

“Trumuļa bremžu uzlika” ir bremžu uzlika trumuļa bremzei.

| 2.3.5. | “Berzes materiāls” ir produkts, kas radies konkrētu materiālu maisījuma un apstrādes procesu rezultātā, kas kopā nosaka bremzes uzliku raksturlielumus. |
| --- | --- |

2.3.5.

“Berzes materiāls” ir produkts, kas radies konkrētu materiālu maisījuma un apstrādes procesu rezultātā, kas kopā nosaka bremzes uzliku raksturlielumus.

| 2.4. | “Bremžu uzliku tips” ir bremžu uzliku kategorija, kas neatšķiras pēc berzes materiāla raksturlielumiem. |
| --- | --- |

2.4.

“Bremžu uzliku tips” ir bremžu uzliku kategorija, kas neatšķiras pēc berzes materiāla raksturlielumiem.

| 2.5. | “Bremžu uzliku komplekta tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzēti bremžu uzliku komplekti, kas neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

2.5.

“Bremžu uzliku komplekta tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzēti bremžu uzliku komplekti, kas neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

| 2.6. | “Trumuļa bremžu uzliku tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzētas bremžu uzliku sastāvdaļas, kas pēc piestiprināšanas bremžu lokiem neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

2.6.

“Trumuļa bremžu uzliku tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzētas bremžu uzliku sastāvdaļas, kas pēc piestiprināšanas bremžu lokiem neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

| 2.7. | “Oriģinālā bremžu uzlika” ir bremžu uzliku tips, kas norādīts transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā Noteikumu Nr. 13 2. pielikuma 8.1. punktā (2) vai Noteikumu Nr. 78 1. pielikuma 5.4. punktā. |
| --- | --- |

2.7.

“Oriģinālā bremžu uzlika” ir bremžu uzliku tips, kas norādīts transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā Noteikumu Nr. 13 2. pielikuma 8.1. punktā (2) vai Noteikumu Nr. 78 1. pielikuma 5.4. punktā.

| 2.8. | “Oriģinālais bremžu uzliku komplekts” ir bremžu uzliku komplekts, kas atbilst datiem, kas pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai. |
| --- | --- |

2.8.

“Oriģinālais bremžu uzliku komplekts” ir bremžu uzliku komplekts, kas atbilst datiem, kas pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai.

| 2.9. | “Rezerves bremžu uzliku komplekts” ir tā tipa bremžu uzliku komplekts, kas atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināts par derīgu oriģinālā bremžu uzliku komplekta aizvietošanai. |
| --- | --- |

2.9.

“Rezerves bremžu uzliku komplekts” ir tā tipa bremžu uzliku komplekts, kas atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināts par derīgu oriģinālā bremžu uzliku komplekta aizvietošanai.

| 2.10. | “Oriģinālā trumuļa bremžu uzlika” ir trumuļa bremžu uzlika, kas atbilst datiem, kas pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai. |
| --- | --- |

2.10.

“Oriģinālā trumuļa bremžu uzlika” ir trumuļa bremžu uzlika, kas atbilst datiem, kas pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai.

| 2.11. | “Rezerves trumuļa bremžu uzlika” ir tā tipa trumuļa bremžu uzlika, kam atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināts par derīgu oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas aizvietošanai, piestiprinot to bremzes lokam. |
| --- | --- |

2.11.

“Rezerves trumuļa bremžu uzlika” ir tā tipa trumuļa bremžu uzlika, kam atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināts par derīgu oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas aizvietošanai, piestiprinot to bremzes lokam.

| 2.12. | “Stāvbremzes uzliku komplekts” ir no darba bremžu sistēmas atdalītas un neatkarīgas stāvbremzes sistēmas bremžu kluču komplekts vai bremžu loku komplekts. |
| --- | --- |

2.12.

“Stāvbremzes uzliku komplekts” ir no darba bremžu sistēmas atdalītas un neatkarīgas stāvbremzes sistēmas bremžu kluču komplekts vai bremžu loku komplekts.

| 2.13. | “Ražotājs” ir organizācija, kas var uzņemties tehnisku atbildību par bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un var pierādīt, ka tai ir vajadzīgie līdzekļi, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību. |
| --- | --- |

2.13.

“Ražotājs” ir organizācija, kas var uzņemties tehnisku atbildību par bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un var pierādīt, ka tai ir vajadzīgie līdzekļi, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu par to, lai apstiprinātu rezerves bremžu uzliku komplekta tipu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipu speciālam(-iem) transportlīdzekļa(-u) tipam(-iem), iesniedz rezerves uzliku komplekta/rezerves trumuļa bremžu uzliku ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu par to, lai apstiprinātu rezerves bremžu uzliku komplekta tipu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipu speciālam(-iem) transportlīdzekļa(-u) tipam(-iem), iesniedz rezerves uzliku komplekta/rezerves trumuļa bremžu uzliku ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumu var iesniegt saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 78 izsniegtā(-o) transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) turētājs attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) dokumentācijā norādītajam tipam. |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumu var iesniegt saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 78 izsniegtā(-o) transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) turētājs attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) dokumentācijā norādītajam tipam.

| 3.3. | Apstiprinājuma pieteikumam pievieno rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku aprakstu trijos eksemplāros, ietverot šo noteikumu 1. pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:






  3.3.1. | shēmas, kurās norādīti rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku funkcionālie izmēri; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma pieteikumam pievieno rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku aprakstu trijos eksemplāros, ietverot šo noteikumu 1. pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:

3.3.1.

shēmas, kurās norādīti rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku funkcionālie izmēri;

| 3.3.2. | norādi par apstiprinājumam iesniegtā rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku novietojumiem transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

3.3.2.

norādi par apstiprinājumam iesniegtā rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku novietojumiem transportlīdzekļos.

| 3.4. | Tā tipa bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām, kurām pieprasīts apstiprinājums, ir jābūt pietiekamā daudzumā, lai veiktu apstiprināšanas testus. |
| --- | --- |

3.4.

Tā tipa bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām, kurām pieprasīts apstiprinājums, ir jābūt pietiekamā daudzumā, lai veiktu apstiprināšanas testus.

| 3.5. | Pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehniskajiem dienestiem, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testiem, un nodod tiem piemērotu(-us) attiecīgā tipa transportlīdzekli(-ļus) un/vai attiecīgā tipa bremzes. |
| --- | --- |

3.5.

Pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehniskajiem dienestiem, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testiem, un nodod tiem piemērotu(-us) attiecīgā tipa transportlīdzekli(-ļus) un/vai attiecīgā tipa bremzes.

| 3.6. | Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pienācīgi pasākumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli. |
| --- | --- |

3.6.

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pienācīgi pasākumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli.

| 3.6.1. | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz bremzes berzes darbību raksturojošos lielumus saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma 2.4.1. vai 3.4.1. punktu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz bremzes berzes darbību raksturojošos lielumus saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma 2.4.1. vai 3.4.1. punktu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtie bremžu uzliku komplekti vai trumuļa bremžu uzlikas atbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, attiecīgajam rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipam apstiprinājums tiek piešķirts. |
| --- | --- |

4.1.

Ja atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtie bremžu uzliku komplekti vai trumuļa bremžu uzlikas atbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, attiecīgajam rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipam apstiprinājums tiek piešķirts.

| 4.1.1. | Attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem L kategorijas transportlīdzekļiem ar kombinēto bremžu sistēmu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē apstiprinājums attiecas tikai uz bremžu uzliku komplektu apvienojumu uz to transportlīdzekļu asīm, kuri testēti saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem L kategorijas transportlīdzekļiem ar kombinēto bremžu sistēmu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē apstiprinājums attiecas tikai uz bremžu uzliku komplektu apvienojumu uz to transportlīdzekļu asīm, kuri testēti saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipam piešķir apstiprinājuma numuru, kas sastāv no trīs ciparu grupām.






  4.2.1. | Pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda to grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas izdarīti noteikumos līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipam piešķir apstiprinājuma numuru, kas sastāv no trīs ciparu grupām.

4.2.1.

Pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda to grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas izdarīti noteikumos līdz apstiprinājuma izdošanas dienai.

| 4.2.2. | Nākamie trīs cipari norāda bremžu uzliku tipu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Nākamie trīs cipari norāda bremžu uzliku tipu.

| 4.2.3. | Trīs ciparu sufikss norāda bremzes loku vai atbalstplāksni, vai īpašu izmēru trumuļa bremžu uzliku gadījumā. |
| --- | --- |

4.2.3.

Trīs ciparu sufikss norāda bremzes loku vai atbalstplāksni, vai īpašu izmēru trumuļa bremžu uzliku gadījumā.

| 4.3. | Tā pati Līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam bremžu uzliku komplekta tipam vai trumuļa bremžu uzliku tipam. Vienu un to pašu tipa apstiprinājuma numuru var attiecināt uz attiecīgā bremzes uzliku komplekta tipa vai trumuļa bremžu uzliku tipa izmantošanu vairākos atšķirīgu tipu transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

4.3.

Tā pati Līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam bremžu uzliku komplekta tipam vai trumuļa bremžu uzliku tipam. Vienu un to pašu tipa apstiprinājuma numuru var attiecināt uz attiecīgā bremzes uzliku komplekta tipa vai trumuļa bremžu uzliku tipa izmantošanu vairākos atšķirīgu tipu transportlīdzekļos.

| 4.4. | Paziņojums par bremžu uzliku komplekta tipa vai trumuļa bremžu uzliku tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai ražošanas galīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem tiek nosūtīts 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņojums par bremžu uzliku komplekta tipa vai trumuļa bremžu uzliku tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai ražošanas galīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem tiek nosūtīts 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 4.5. | Katram tā tipa bremžu uzliku komplektam vai trumuļa bremžu uzlikām, kas apstiprināts atbilstoši šiem noteikumiem, labi redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:






  4.5.1. | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Katram tā tipa bremžu uzliku komplektam vai trumuļa bremžu uzlikām, kas apstiprināts atbilstoši šiem noteikumiem, labi redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:

4.5.1.

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

| 4.5.2. | šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs 4.5.1. punktā norādītā apļa labajā pusē. |
| --- | --- |

4.5.2.

šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs 4.5.1. punktā norādītā apļa labajā pusē.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums, kas minēts 4.5. punktā, ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums, kas minēts 4.5. punktā, ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti iepriekš un 6.5. punktā minētā apstiprinājuma marķējuma un apstiprinājuma datu izvietojuma paraugi. |
| --- | --- |

4.7.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti iepriekš un 6.5. punktā minētā apstiprinājuma marķējuma un apstiprinājuma datu izvietojuma paraugi.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Vispārīgi norādījumi

Rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas projektē un veido tā, lai tad, kad tās aizstāj transportlīdzeklī iemontēto oriģinālo komplektu vai uzlikas, šī transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāte atbilstu apstiprinātā tipa transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitātei.

Jo īpaši:

| a) | transportlīdzeklis, kas aprīkots ar rezerves bremžu uzliku komplektiem vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām, atbilst prasībām, kas attiecībā uz bremzēšanu ir noteiktas Noteikumos Nr. 13, ieskaitot 09. grozījumu sēriju, vai Noteikumos Nr. 78, ieskaitot 01. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklis, kas aprīkots ar rezerves bremžu uzliku komplektiem vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām, atbilst prasībām, kas attiecībā uz bremzēšanu ir noteiktas Noteikumos Nr. 13, ieskaitot 09. grozījumu sēriju, vai Noteikumos Nr. 78, ieskaitot 01. grozījumu sēriju;

| b) | rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumi ir līdzīgi tā oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai to oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, kurus paredzēts aizstāt; |
| --- | --- |

b)

rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumi ir līdzīgi tā oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai to oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, kurus paredzēts aizstāt;

| c) | rezerves uzliku komplektam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām jābūt ar līdzīgiem mehāniskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

c)

rezerves uzliku komplektam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām jābūt ar līdzīgiem mehāniskajiem raksturlielumiem;

| d) | bremžu uzlikas nesatur azbestu. |
| --- | --- |

d)

bremžu uzlikas nesatur azbestu.

5.1.1.   Rezerves bremžu uzliku komplektus vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas atbilst saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 78 apstiprinātā transportlīdzekļa tipa dokumentācijā noteiktajam tipam, uzskata par atbilstošām šo noteikumu 5. punkta prasībām.

5.2.   Darbības prasības

5.2.1.   Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta tipa paraugu un atbilstīgi 3. pielikuma norādījumiem testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) paraugs(-i) jāizvēlas no to transportlīdzekļu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (4). Lai testētu bremžu jutīguma pret ātrumu un aukstu bremžu darbības līdzvērtību, izmanto vienu no divām metodēm, kas aprakstītas 3. pielikumā.

5.2.2.   Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta vai trumuļa bremžu uzliku tipa paraugu un atbilstīgi 4. pielikuma norādījumiem, izmantojot vienu no divām 1. punktā (transportlīdzekļa tests) vai 2. punktā (tests ar inerces dinamometru) aprakstītajām metodēm, testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) paraugs(-i) jāizvēlas no to transportlīdzekļu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (4).

5.2.3.   Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem

Rezerves bremžu uzliku komplektus testē atbilstīgi 5. pielikuma norādījumiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.

5.2.4.   Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

Rezerves bremžu uzliku komplektus un rezerves trumuļa bremžu uzlikas testē atbilstīgi 6. pielikuma norādījumiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Testos izmanto vienu no trijām metodēm, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā.

5.2.5.   Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta tipa paraugu un atbilstīgi 7. pielikuma norādījumiem testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) paraugs(-i) jāizvēlas no to transportlīdzekļu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (5).

5.3.   Mehāniskie raksturlielumi

5.3.1.   Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti M1, M2, N1, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.1.1.   Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektus, kuriem pieprasīts apstiprinājums, testē bīdes izturību atbilstīgi ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība bremžu kluču komplektiem ir 250 N/cm2 un bremžu loku komplektiem – 100 N/cm2.

5.3.1.2.   Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektus, kuriem pieprasīts apstiprinājums, testē, lai noteiktu saspiežamību atbilstīgi ISO 6310:1981 vai ISO 6310:2001 standartam.

Saspiežamības lielumi bremžu kluču komplektiem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, bet bremžu loku komplektiem tie nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā. Šī prasība neattiecas uz stāvbremzes uzliku komplektiem.

5.3.2.   Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.2.1.   Bīdes izturība

Šis tests attiecas tikai uz disku bremžu kluču komplektiem.

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, bīdes izturības testu veic atbilstīgi ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam. Bremžu uzliku komplektus var sadalīt divās vai trīs daļās, lai atbilstu testēšanas iekārtas jaudai.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība ir 250 N/cm2.

5.3.2.2.   Saspiežamība

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem un rezerves trumuļa bremžu uzlikām, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, saspiežamības testu veic atbilstīgi ISO 6310:1981 vai ISO 6312:2001 standartam. Var izmantot plakanus paraugus, kas atbilst I tipa paraugiem.

Saspiežamības lielumi bremžu kluču komplektiem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, bet bremžu loku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām – 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā.

5.3.2.3.   Materiālu cietība (6)

Šī prasība attiecas uz trumuļa bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām.

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem un rezerves trumuļa bremžu uzlikām, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, cietības testu veic atbilstoši ISO 2039-2:1987 standartam.

Cietības rādītājs berzes materiālam uz berzes virsmas ir vidējā vērtība no pieciem uzliku paraugiem no dažādām ražojumu partijām (ja iespējams), veicot piecus mērījumus dažādās vietās katrai bremžu uzlikai.

6.   IEPAKOJUMS UN MARĶĒJUMS

| 6.1. | Rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, tiek tirgoti atsevišķi katrai asij. |
| --- | --- |

6.1.

Rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, tiek tirgoti atsevišķi katrai asij.

| 6.2. | Rezerves bremžu uzliku komplektu katrai asij iepako aizzīmogotā iepakojumā, kas veidots tā, lai varētu konstatēt tā iepriekšēju atvēršanu. |
| --- | --- |

6.2.

Rezerves bremžu uzliku komplektu katrai asij iepako aizzīmogotā iepakojumā, kas veidots tā, lai varētu konstatēt tā iepriekšēju atvēršanu.

| 6.3. | Uz katra iepakojuma ir šāda informācija:






  6.3.1. | rezerves bremžu uzliku komplektu un rezerves trumuļa bremžu uzliku skaits iepakojumā; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Uz katra iepakojuma ir šāda informācija:

6.3.1.

rezerves bremžu uzliku komplektu un rezerves trumuļa bremžu uzliku skaits iepakojumā;

| 6.3.2. | ražotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

6.3.2.

ražotāja nosaukums vai preču zīme;

| 6.3.3. | rezerves bremžu uzliku komplektu un rezerves trumuļa bremžu uzliku marka un tips; |
| --- | --- |

6.3.3.

rezerves bremžu uzliku komplektu un rezerves trumuļa bremžu uzliku marka un tips;

| 6.3.4. | transportlīdzekļi/asis/bremzes, kurām iepakotie komplekti ir apstiprināti; |
| --- | --- |

6.3.4.

transportlīdzekļi/asis/bremzes, kurām iepakotie komplekti ir apstiprināti;

| 6.3.5. | apstiprinājuma marķējums. |
| --- | --- |

6.3.5.

apstiprinājuma marķējums.

| 6.4. | Katrā iepakojumā ir piestiprināšanas instrukcijas oficiālā EEK valodā, un šajās instrukcijās ir atbilstošs teksts tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:






  6.4.1. | ar īpašu norādi uz palīgdetaļām; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Katrā iepakojumā ir piestiprināšanas instrukcijas oficiālā EEK valodā, un šajās instrukcijās ir atbilstošs teksts tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:

6.4.1.

ar īpašu norādi uz palīgdetaļām;

| 6.4.2. | ar norādi, ka rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas ir jāmaina atsevišķi katrai asij; |
| --- | --- |

6.4.2.

ar norādi, ka rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas ir jāmaina atsevišķi katrai asij;

| 6.4.3. | rezerves trumuļa bremžu uzliku gadījumā ar vispārēju norādi, ka jāpievērš uzmanība šādiem punktiem: | bremžu loka platformas, balsta un šarnīra integritātei; |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

rezerves trumuļa bremžu uzliku gadījumā ar vispārēju norādi, ka jāpievērš uzmanība šādiem punktiem:

bremžu loka platformas, balsta un šarnīra integritātei;

| | bremžu loka noturībai pret deformāciju un koroziju; |
| --- | --- |

bremžu loka noturībai pret deformāciju un koroziju;

| | izmantojamās kniedes veidam un izmēram; |
| --- | --- |

izmantojamās kniedes veidam un izmēram;

| | nepieciešamajiem kniedēšanas instrumentiem un spēkam; |
| --- | --- |

nepieciešamajiem kniedēšanas instrumentiem un spēkam;

| 6.4.4. | kombinētās bremžu sistēmas gadījumā Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē papildus norāda apstiprinātā bremžu uzliku komplekta kombināciju(-as). |
| --- | --- |

6.4.4.

kombinētās bremžu sistēmas gadījumā Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē papildus norāda apstiprinātā bremžu uzliku komplekta kombināciju(-as).

| 6.5. | Uz katra rezerves bremžu uzliku komplekta un rezerves trumuļa bremžu uzlikas vienmēr ir šāds apstiprinājuma datu kopums:






  6.5.1. | apstiprinājuma marķējums; |
| --- | --- | --- |

6.5.

Uz katra rezerves bremžu uzliku komplekta un rezerves trumuļa bremžu uzlikas vienmēr ir šāds apstiprinājuma datu kopums:

6.5.1.

apstiprinājuma marķējums;

| 6.5.2. | izgatavošanas datums, norādot vismaz mēnesi un gadu, vai arī partijas numurs; |
| --- | --- |

6.5.2.

izgatavošanas datums, norādot vismaz mēnesi un gadu, vai arī partijas numurs;

| 6.5.3. | bremžu uzliku marka un tips. |
| --- | --- |

6.5.3.

bremžu uzliku marka un tips.

7.   REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTA TIPA VAI REZERVES TRUMUĻA BREMŽU UZLIKU TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU

| 7.1. | Par katru rezerves bremžu uzliku komplekta tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipa grozījumu paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šī struktūrvienība var:






  7.1.1. | vai nu uzskatīt, ka veiktajam grozījumam nevar būt nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā rezerves bremžu uzliku komplekts vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas joprojām atbilst prasībām; vai nu |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par katru rezerves bremžu uzliku komplekta tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipa grozījumu paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šī struktūrvienība var:

7.1.1.

vai nu uzskatīt, ka veiktajam grozījumam nevar būt nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā rezerves bremžu uzliku komplekts vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas joprojām atbilst prasībām; vai nu

| 7.1.2. | pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 7.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot grozījumus, saskaņā ar iepriekš 4.4. punktā noteikto procedūru paziņo 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot grozījumus, saskaņā ar iepriekš 4.4. punktā noteikto procedūru paziņo 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam attiecinājumam uz citu tipu piešķir sērijas numuru un par to informē citas 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam attiecinājumam uz citu tipu piešķir sērijas numuru un par to informē citas 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 8.1. | Rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kurus apstiprina saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

8.1.

Rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kurus apstiprina saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam.

| 8.2. | Oriģinālie bremžu uzliku komplekti un oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas, par kuriem ir iesniegts pieteikums atbilstīgi 3.2. punktam, tiek uzskatīti par atbilstošiem 8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

8.2.

Oriģinālie bremžu uzliku komplekti un oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas, par kuriem ir iesniegts pieteikums atbilstīgi 3.2. punktam, tiek uzskatīti par atbilstošiem 8. punkta prasībām.

| 8.3. | Lai pārliecinātos par to, ka 8.1. punkta prasības ir izpildītas, piemēro attiecīgu ražošanas kontroli. Tas ietver izmantoto izejmateriālu un sastāvdaļu kontroli. |
| --- | --- |

8.3.

Lai pārliecinātos par to, ka 8.1. punkta prasības ir izpildītas, piemēro attiecīgu ražošanas kontroli. Tas ietver izmantoto izejmateriālu un sastāvdaļu kontroli.

| 8.4. | Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:






  8.4.1. | nodrošina to, ka katram rezerves bremžu uzliku komplekta tipam un katram rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipam saskaņā ar regulāru kvalitātes garantijas procedūru izlases veidā un ar statistisku kontroli tiek veikti attiecīgi testi, kas noteikti šo noteikumu 5.3. punktā, un berzes darbības testi, kas noteikti 9. pielikumā. Stāvbremzes bremžu uzliku komplektiem veic tikai 5.3. punktā aprakstīto bīdes izturības testu; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

8.4.1.

nodrošina to, ka katram rezerves bremžu uzliku komplekta tipam un katram rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipam saskaņā ar regulāru kvalitātes garantijas procedūru izlases veidā un ar statistisku kontroli tiek veikti attiecīgi testi, kas noteikti šo noteikumu 5.3. punktā, un berzes darbības testi, kas noteikti 9. pielikumā. Stāvbremzes bremžu uzliku komplektiem veic tikai 5.3. punktā aprakstīto bīdes izturības testu;

| 8.4.2. | nodrošina ražojumu kvalitātes efektīvas kontroles procedūras; |
| --- | --- |

8.4.2.

nodrošina ražojumu kvalitātes efektīvas kontroles procedūras;

| 8.4.3. | var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei vajadzīgajam kontroles aprīkojumam; |
| --- | --- |

8.4.3.

var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei vajadzīgajam kontroles aprīkojumam;

| 8.4.4. | analizē visu testu tipu rezultātus, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu raksturlielumiem; |
| --- | --- |

8.4.4.

analizē visu testu tipu rezultātus, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu raksturlielumiem;

| 8.4.5. | nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un lai pievienotie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo dienestu; |
| --- | --- |

8.4.5.

nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un lai pievienotie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo dienestu;

| 8.4.6. | nodrošina, lai jebkuram paraugam vai testa elementam, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa tipam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

8.4.6.

nodrošina, lai jebkuram paraugam vai testa elementam, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa tipam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību.

| 8.5. | Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes. |
| --- | --- |

8.5.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes.

| 8.5.1. | Katrā pārbaudē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražošanas uzraudzības ierakstus. |
| --- | --- |

8.5.1.

Katrā pārbaudē inspektoram uzrāda testu žurnālus un ražošanas uzraudzības ierakstus.

| 8.5.2. | Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus. |
| --- | --- |

8.5.2.

Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

| 8.5.3. | Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja jāpārbauda to testu derīgums, kurus izdara, piemērojot 8.5.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kurš veicis tipa apstiprināšanas testus. |
| --- | --- |

8.5.3.

Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja jāpārbauda to testu derīgums, kurus izdara, piemērojot 8.5.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kurš veicis tipa apstiprināšanas testus.

| 8.5.4. | Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. |
| --- | --- |

8.5.4.

Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu.

| 8.5.5. | Parastais kompetentās iestādes noteiktais pārbaužu biežums ir reizi gadā. Ja vienā no šīm pārbaudēm konstatē neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina, ka pēc iespējas ātri tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

8.5.5.

Parastais kompetentās iestādes noteiktais pārbaužu biežums ir reizi gadā. Ja vienā no šīm pārbaudēm konstatē neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina, ka pēc iespējas ātri tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja Nolīguma Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā nekavējoties informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

9.2.

Ja Nolīguma Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā nekavējoties informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot rezerves bremžu uzliku komplekta tipu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1. | Līgumslēdzējas puses neatsaka piešķirt apstiprinājuma atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros iekļauta 01. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

12.1.

Līgumslēdzējas puses neatsaka piešķirt apstiprinājuma atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros iekļauta 01. grozījumu sērija.

| 12.2. | No 1995. gada 1. janvāra Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprinātais rezerves bremžu uzliku komplekts vai apstiprinātās rezerves trumuļa bremžu uzlikas atbilst šo noteikumu prasībām, kuros iekļauta 01. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

12.2.

No 1995. gada 1. janvāra Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprinātais rezerves bremžu uzliku komplekts vai apstiprinātās rezerves trumuļa bremžu uzlikas atbilst šo noteikumu prasībām, kuros iekļauta 01. grozījumu sērija.

| 12.3. | Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut iemontēt vai izmantot transportlīdzeklī rezerves bremžu uzliku komplektu, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai, kurā nav izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

12.3.

Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut iemontēt vai izmantot transportlīdzeklī rezerves bremžu uzliku komplektu, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai, kurā nav izdarīti grozījumi.

---

(1)  Šajos noteikumos atsauces uz Noteikumiem Nr. 13 tiek uzskatītas arī par atsaucēm uz jebkuru citu starptautisku normatīvu aktu, kas nosaka tādas pašas tehniskās prasības kā Noteikumi Nr. 13. Atsauces uz konkrētiem noteikumu punktiem atbilstoši jāinterpretē.

(2)  Ja šādas bremžu uzlikas nav pieejamas tirgū, tad kā alternatīvu var izmantot 8.2. punktā uzskaitītās bremžu uzlikas.

(3)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot savu EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (brīvi), 56 Melnkalne, 57 (brīvs) un 58 Tunisija. Turpmākos numurus piešķir citām valstīm hronoloģiskā secībā atbilstoši tam, kādā tās ratificē vai pievienojas Nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šādā kārtā piešķirtos numurus nolīguma Līgumslēdzējām pusēm.

(4)  Sliktāko rādītāju analīzē iekļauj vismaz šādus tehniskos raksturlielumus par katru transportlīdzekļa tipu, kuram pieprasīts apstiprinājums:

| a) | rotora diametrs; |
| --- | --- |

a)

rotora diametrs;

| b) | rotora biezums; |
| --- | --- |

b)

rotora biezums;

| c) | ventilējams vai pilns rotors; |
| --- | --- |

c)

ventilējams vai pilns rotors;

| d) | virzuļa diametrs; |
| --- | --- |

d)

virzuļa diametrs;

| e) | riepas dinamiskais rādiuss; |
| --- | --- |

e)

riepas dinamiskais rādiuss;

| f) | transportlīdzekļa masa; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļa masa;

| g) | ass masa un bremzēšanas spēka sadale pa transportlīdzekļa asīm; |
| --- | --- |

g)

ass masa un bremzēšanas spēka sadale pa transportlīdzekļa asīm;

| h) | transportlīdzekļa maksimālais ātrums. |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļa maksimālais ātrums.

Testa apstākļus norāda testa protokolā.

(5)  Skatīt 4 zemsvītras piezīmi.

(6)  Šis tests ir paredzēts ražojumu atbilstības noteikšanai. Par minimālajiem lielumiem un pielaidēm vienojas ar tehnisko dienestu.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA DATI

(Sk. šo noteikumu 4.7. punktu)

Image

a = vismaz 8 mm

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā ierīce ir apstiprināta Nīderlandē (E4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90. Šajā zīmējumā pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka dienā, kad tika piešķirts attiecīgais apstiprinājuma numurs, Noteikumos Nr. 90 jau bija ietverta 01. grozījumu sērija; nākamos trīs ciparus apstiprinātājiestāde ir piešķīrusi bremžu uzliku tipam, un sufiksa ciparus apstiprinātājiestāde ir piešķīrusi bremžu lokiem vai atbalstplāksnei. Visi astoņi cipari kopā veido attiecīgā rezerves bremžu uzliku komplekta tipa apstiprinājuma numuru.

Bremzes kluča komplekta marķējuma paraugs

Image

Bremžu loka komplekta marķējuma paraugs

Image

Trumuļa bremžu uzliku marķējuma paraugs

Image

Piezīme. Marķējumu novietojums un savstarpējais izvietojums, kas parādīts paraugos, nav obligāts.

---

3. PIELIKUMS

Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Atbilstība Noteikumiem Nr. 13

Atbilstību Noteikumu Nr. 13 prasībām pierāda transportlīdzekļa testā.

1.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

1.1.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas pārstāv to tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums, aprīko ar tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, kuram tiek prasīts apstiprinājums, un aprīko arī ar mērinstrumentiem bremžu testam, kā prasīts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H.

Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādes kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

1.1.2.   Piestrādes procedūra

1.1.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

Testam nodotos bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm. Ja testē rezerves bremžu uzliku komplektus, tad izmantotajām bremžu uzlikām jābūt jaunām. Trumuļa bremžu uzlikas var mehāniski apstrādāt, lai radītu vislabāko iespējamo sākotnējo kontaktu starp uzlikām un trumuli(-ļiem). Testu veic ar pilnībā noslogotu transportlīdzekli.

Oriģinālos bremžu uzliku komplektus, ko izmanto salīdzināšanas testā un kuri jau ir uzstādīti testa transportlīdzeklī, var izmantot tad, ja tie ir labā stāvoklī un to nodilums nepārsniedz 20 % no sākotnējā biezuma. Tajos nedrīkst būt bojājumu, plaisu, pārmērīgas korozijas vai pārkaršanas pazīmju. Tiem jābūt piestrādātiem saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru.

1.1.2.2.   Procedūra

Veicot attālumu, kas nav mazāks par 50 km, vismaz 100 reižu iedarbina bremzi dažādos palēninājumos (vismaz intervālā starp 1 m/s2 un 5 m/s2) un sākotnējā ātruma intervālā no 50 km/h līdz 120 km/h. Piestrādes procedūras laikā vismaz trīs reizes jāpanāk bremžu kluča komplektu temperatūra no 250 °C līdz 500 °C vai trumuļa bremžu uzliku komplektu temperatūra no 150 °C līdz 250 °C (ko mēra pie diska vai trumuļa berzes virsmas). Bremžu kluču komplektu temperatūra nedrīkst pārsniegt 500 °C, un trumuļa bremžu uzliku komplektu temperatūra – 250 °C.

1.1.2.3.   Darbības pārbaude

Vienlaikus nobremzējot tikai vienu asi, piecas reizes iedarbina bremzi kustības ātrumā no 70 km/h līdz 0 km/h (uz priekšējās ass) un kustības ātrumā no 45 km/h līdz 0 km/h (uz pakaļējās ass) ar spiedienu maģistrālē 4 Mpa (1) un sākotnējo temperatūru 100 °C katrā apstāšanās reizē. Pieciem secīgajiem nemonotonajiem rezultātiem jāsaglabājas 0,6 m/s2 pielaides robežās (priekšējai asij) vai 0,4 m/s2 pielaides robežās (pakaļējai asij) no pilnā palēninājuma vidējās vērtības.

Ja šī prasībai nav izpildīta, 1.1.2.2. punktā izklāstīto piestrādes procedūru turpina un 1.1.2.3. punktā noteikto darbības pārbaudi atkārto.

1.2.   Transportlīdzekļa bremžu sistēmu testē atbilstoši prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punktā konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M1, M2 vai N1). Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus.

1.2.1.   Darba bremžu sistēma

1.2.1.1.   0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju, noslogotu transportlīdzekli

1.2.1.2.   0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju, nenoslogotam transportlīdzeklim un noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax)

1.2.1.3.   I tipa tests

1.2.2.   Sekundāro bremžu sistēma

1.2.2.1.   0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim (šo testu var neveikt gadījumos, kad ir skaidrs, ka prasības ir izpildītas, piemēram, bremžu diagonālo kontūru sistēma).

1.2.3.   Stāvbremžu sistēma

(Piemēro tikai tad, ja bremzes, kurām prasa uzliku apstiprinājumu, izmanto stāvbremzēm.)

1.2.3.1.   Bremžu tests 18 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim

1.3.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punkta prasībām, kas noteiktas šīs kategorijas transportlīdzekļiem.

2.   Papildu prasības

Atbilstību papildu prasībām pierāda ar vienu no divām turpmāk minētajām metodēm.

2.1.   Transportlīdzekļa tests (atsevišķas ass bremžu darbības tests)

Šā testa laikā transportlīdzeklis ir pilnībā noslogots, un bremzēšanu veic tad, kad tā dzinējs ir atslēgts un transportlīdzeklis atrodas uz līdzena ceļa.

Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar ierīcēm, kas izolē priekšējo un pakaļējo asu bremzes tā, ka vienu no tām var lietot neatkarīgi no otras.

Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums ir prasīts priekšējās ass bremzēm, tad pakaļējās ass bremzes testa laikā nedarbojas.

Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums ir prasīts pakaļējās ass bremzēm, tad priekšējās ass bremzes testa laikā nedarbojas.

2.1.1.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests

Rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu aukstas darbības lielumu salīdzināšanu veic, salīdzinot testu rezultātus saskaņā ar turpmāk minēto metodi.

2.1.1.1.   Vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai alternatīvi līdz pilnā palēninājuma vidējā vērtība ir 6 m/s2, vai līdz sasniegts konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai pieļaujamais maksimālais pedāļa spēks, ja transportlīdzekļa sākotnējais ātrums atbilst turpmāk sniegtajā tabulā minētajām vērtībām.

| Transportlīdzekļa kategorija | Testa ātrums (km/h) |
| --- | --- |
| priekšējā ass | pakaļējā ass |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N3 | 65 | 50 |

Transportlīdzekļa kategorija

Testa ātrums (km/h)

priekšējā ass

pakaļējā ass

M1

70

45

M2

50

40

N3

65

50

Sākotnējā bremžu temperatūra katras bremzēšanas reizes sākumā ir ≤ 100 °C.

2.1.1.2.   Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, un pilna palēninājuma vidējo vērtību un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu (ja iespējams) pilna palēninājuma vidējo vērtību 5 m/s2 priekšējās ass bremzēm un 3 m/s2 – pakaļējās ass bremzēm, un uzzīmē raksturlīkni. Ja šos lielumus nevar iegūt ar maksimālo pieļaujamo pedāļa spēku, tad alternatīvi nosaka pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu maksimālo palēninājumu.

2.1.1.3.   Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē panāktā pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu.

2.1.2.   Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu

2.1.2.1.   Lietojot pedāļa spēku, kas reģistrēts saskaņā ar šā papildinājuma 2.1.1.2. punktā minēto kārtību, un sākotnējā bremžu temperatūrā ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem:

| a) | priekšējā ass – 65 km/h, 100 km/h un papildus 135 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h; |
| --- | --- |

a)

priekšējā ass – 65 km/h, 100 km/h un papildus 135 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h;

| b) | pakaļējā ass – 45 km/h, 65 km/h un papildus 90 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

pakaļējā ass – 45 km/h, 65 km/h un papildus 90 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h.

2.1.2.2.   Iegūst vidējo vērtību katrai grupai, kas sastāv no trīs bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām.

2.1.2.3.   Pilno palēninājumu vidējās vērtības, kas reģistrētas pie lielāka ātruma, atrodas 15 % robežās no vērtībām, kas reģistrētas pie vismazākā ātruma.

2.2.   Tests ar inerces dinamometru

2.2.1.   Testa aprīkojums

Testu nolūkā inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru.

2.2.2.   Testa apstākļi

2.2.2.1.   Dinamometra rotējošā masa atbilst maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļas pusei, kā norādīts turpmāk esošajā tabulā, un vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

| Transportlīdzekļa kategorija | Maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļa |
| --- | --- |
| priekšējā | pakaļējā |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N3 | 0,66 | 0,39 |

Transportlīdzekļa kategorija

Maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļa

priekšējā

pakaļējā

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N3

0,66

0,39

2.2.2.2.   Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kas norādīta šā pielikuma 2.2.3. un 2.2.4. punktā, un tā pamatā ir dinamiskais riepas rites rādiuss.

2.2.2.3.   Testam nodotos bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un piestrādā, ievērojot šādu procedūru.

| | 1. piestrādes fāze – 64 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar dažādu spiedienu maģistrālē:








  Parametrs | Priekšējā ass | Pakaļējā ass
  Diska bremze | Pakaļējā ass
  Trumuļa bremze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piembremzēšanu skaits ciklā | 32 | 32 | 32 |
| Ātrums, kādā bremzi iedarbina (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Ātrums, kādā bremzi atlaiž (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Sākotnējā bremžu temperatūra (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Bremžu beigu temperatūra (°C) | Nenosaka | Nenosaka | Nenosaka |
| Spiediena samazinātājs 1 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 2 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediena samazinātājs 3 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 4 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 5 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediena samazinātājs 6 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Spiediena samazinātājs 7 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 8 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediena samazinātājs 9 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 10 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Spiediena samazinātājs 11 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 12 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediena samazinātājs 13 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 14 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediena samazinātājs 15 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediena samazinātājs 16 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Spiediena samazinātājs 17 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediena samazinātājs 18 (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Spiediena samazinātājs 19 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediena samazinātājs 20 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 21 (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Spiediena samazinātājs 22 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 23 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 24 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Spiediena samazinātājs 25 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediena samazinātājs 26 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediena samazinātājs 27 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Spiediena samazinātājs 28 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediena samazinātājs 29 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 30 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediena samazinātājs 31 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediena samazinātājs 32 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Ciklu skaits | 2 | 2 | 2 |

1. piestrādes fāze – 64 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar dažādu spiedienu maģistrālē:

Parametrs

Priekšējā ass

Pakaļējā ass

Diska bremze

Pakaļējā ass

Trumuļa bremze

Piembremzēšanu skaits ciklā

32

32

32

Ātrums, kādā bremzi iedarbina (km/h)

80

80

80

Ātrums, kādā bremzi atlaiž (km/h)

30

30

30

Sākotnējā bremžu temperatūra (°C)

< 100

< 100

< 80

Bremžu beigu temperatūra (°C)

Nenosaka

Nenosaka

Nenosaka

Spiediena samazinātājs 1 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 2 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediena samazinātājs 3 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 4 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 5 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediena samazinātājs 6 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Spiediena samazinātājs 7 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 8 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediena samazinātājs 9 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 10 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Spiediena samazinātājs 11 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 12 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediena samazinātājs 13 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 14 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediena samazinātājs 15 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediena samazinātājs 16 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Spiediena samazinātājs 17 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediena samazinātājs 18 (kPa)

5 100

5 100

5 100

Spiediena samazinātājs 19 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediena samazinātājs 20 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 21 (kPa)

4 200

4 200

4 200

Spiediena samazinātājs 22 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 23 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 24 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Spiediena samazinātājs 25 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediena samazinātājs 26 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediena samazinātājs 27 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Spiediena samazinātājs 28 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediena samazinātājs 29 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 30 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediena samazinātājs 31 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediena samazinātājs 32 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Ciklu skaits

2

2

2

| | 2. piestrādes fāze – veic 10 apstādināšanas no 100 km/h līdz 5 km/h ar 0,4 g palēninājumu un pieaugošu sākuma temperatūru:








  Parametrs | Priekšējā ass | Pakaļējā ass
  Diska bremze | Pakaļējā ass
  Trumuļa bremze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstāšanās skaits ciklā | 10 | 10 | 10 |
| Ātrums, kādā bremzi iedarbina (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Ātrums, kādā bremzi atlaiž (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Palēninājuma līmenis (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimālais spiediens (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Sākuma temperatūra 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Sākuma temperatūra 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Sākuma temperatūra 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Sākuma temperatūra 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Sākuma temperatūra 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Sākuma temperatūra 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Sākuma temperatūra 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Sākuma temperatūra 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Sākuma temperatūra 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Sākuma temperatūra 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Ciklu skaits | 1 | 1 | 1 |

2. piestrādes fāze – veic 10 apstādināšanas no 100 km/h līdz 5 km/h ar 0,4 g palēninājumu un pieaugošu sākuma temperatūru:

Parametrs

Priekšējā ass

Pakaļējā ass

Diska bremze

Pakaļējā ass

Trumuļa bremze

Apstāšanās skaits ciklā

10

10

10

Ātrums, kādā bremzi iedarbina (km/h)

100

100

100

Ātrums, kādā bremzi atlaiž (km/h)

< 5

< 5

< 5

Palēninājuma līmenis (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimālais spiediens (kPa)

16 000

16 000

10 000

Sākuma temperatūra 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Sākuma temperatūra 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Sākuma temperatūra 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Sākuma temperatūra 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Sākuma temperatūra 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Sākuma temperatūra 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Sākuma temperatūra 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Sākuma temperatūra 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Sākuma temperatūra 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Sākuma temperatūra 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Ciklu skaits

1

1

1

| | Darbības efektivitātes atjaunošana – 18 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar spiedienu maģistrālē 3 000 kPa:








  Parametrs | Priekšējā ass | Pakaļējā ass
  Diska bremze | Pakaļējā ass
  Trumuļa bremze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piebremzēšanu skaits ciklā | 18 | 18 | 18 |
| Ātrums, pie kura bremzi iedarbina (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Ātrums, pie kura bremzi atlaiž (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Spiediens (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremžu sākuma temperatūra (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Bremžu beigu temperatūra (°C) | Nenosaka | Nenosaka | Nenosaka |
| Ciklu skaits | 1 | 1 | 1 |

Darbības efektivitātes atjaunošana – 18 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar spiedienu maģistrālē 3 000 kPa:

Parametrs

Priekšējā ass

Pakaļējā ass

Diska bremze

Pakaļējā ass

Trumuļa bremze

Piebremzēšanu skaits ciklā

18

18

18

Ātrums, pie kura bremzi iedarbina (km/h)

80

80

80

Ātrums, pie kura bremzi atlaiž (km/h)

30

30

30

Spiediens (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremžu sākuma temperatūra (°C)

< 100

< 100

< 80

Bremžu beigu temperatūra (°C)

Nenosaka

Nenosaka

Nenosaka

Ciklu skaits

1

1

1

2.2.2.4.   Iedarbina bremzi piecas reizes kustības ātrumā no 80 km/h līdz 0 km/h ar 4 MPa spiedienu maģistrālē un sākuma temperatūru 100 °C katrā apstāšanas reizē. Pieciem secīgajiem nemonotonajiem rezultātiem jāsaglabājas 0,6 m/s2 pielaides robežās no pilnā palēninājuma vidējās vērtības.

Ja šī prasība nav izpildīta, piestrādes procedūras pirmo daļu (“piestrādes 1. fāze”) veic atkārtoti, līdz tiek panākta noteiktā darbības stabilitāte.

2.2.2.5.   Atļauts izmantot gaisdzesi. Gaisa plūsmas ātrums bremzes darbināšanas laikā ir:

vair = 0,33 v,

kur:

v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā.

2.2.3.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests

Aukstu rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu darbības lielumu salīdzināšanu veic, salīdzinot testu rezultātus saskaņā ar turpmāk minēto metodi.

2.2.3.1.   Ar sākotnējo ātrumu 80 km/h M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 60 km/h M2 kategorijas transportlīdzekļiem un ar bremžu sākotnējo temperatūru katrā to iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C, vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē, līdz sasniedz pilnā palēninājuma vidējo vērtību 6 m/s2.

2.2.3.2.   Katras bremžu iedarbināšanas reizes laikā reģistrē spiedienu maģistrālē un pilnā palēninājuma vidējo vērtību, uzzīmē šo lielumu raksturlīkni un nosaka spiediena lielumu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pilnā palēninājuma vidējo vērtību 5 m/s2.

2.2.3.3.   Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtās pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu.

2.2.4.   Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu

2.2.4.1.   Ar spiedienu maģistrālē, kas noteikts saskaņā ar 2.2.3.2. punktā minēto kārtību, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes rotācijas ātrumos, kas atbilst transportlīdzekļa lineārajiem ātrumiem:

| a) | 75 km/h, 120 km/h un papildus 160 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h. |
| --- | --- |

a)

75 km/h, 120 km/h un papildus 160 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h.

2.2.4.2.   Iegūst vidējo vērtību katrai grupai, kas sastāv no trīs bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām.

2.2.4.3.   Lielākajos ātrumos reģistrētajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām jābūt 15 % robežās no vērtībām, kas reģistrētas vismazākajam ātrumam.

---

(1)  Bremžu sistēmām, kas nav hidrauliskas, izmanto līdzvērtīgu ieejas vērtību.

---

4. PIELIKUMS

Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām, kas paredzētas M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Transportlīdzekļa tests

1.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas pārstāv to tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un mērinstrumentiem bremžu testam, kā to prasa Noteikumi Nr. 13.

Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un, līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

1.2.   Testi un prasības

1.2.1.   Atbilstība Noteikumiem Nr. 13

1.2.1.1.   Transportlīdzekļa bremžu sistēmu testē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punktā konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M3, N2 vai N3). Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus.

| 1.2.1.1.1. | Darba bremžu sistēma






  1.2.1.1.1.1. | 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Darba bremžu sistēma

1.2.1.1.1.1.

0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim

| 1.2.1.1.1.2. | 0 tipa tests ar pievienotu dzinēju nenoslogotam transportlīdzeklim un noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax) |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.2.

0 tipa tests ar pievienotu dzinēju nenoslogotam transportlīdzeklim un noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax)

| 1.2.1.1.1.3. | I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.1. punktu un 1.5.3. punktu |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.3.

I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.1. punktu un 1.5.3. punktu

| 1.2.1.1.1.4. | II tipa tests
  Noslogotus transportlīdzekļus testē tā, ka pievadītā enerģija ir vienāda ar to, kura reģistrēta tādā pašā laikposmā, kad noslogots transportlīdzeklis pārvietojās ar vidējo ātrumu 30 km/h pa ceļu ar 2,5 % slīpumu 6 km distancē ar izslēgtu pārnesumu, bremzēšanas enerģiju absorbē tikai darba bremzes. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.4.

II tipa tests

Noslogotus transportlīdzekļus testē tā, ka pievadītā enerģija ir vienāda ar to, kura reģistrēta tādā pašā laikposmā, kad noslogots transportlīdzeklis pārvietojās ar vidējo ātrumu 30 km/h pa ceļu ar 2,5 % slīpumu 6 km distancē ar izslēgtu pārnesumu, bremzēšanas enerģiju absorbē tikai darba bremzes.

| 1.2.1.1.2. | Sekundāro bremžu sistēma






  1.2.1.1.2.1. | 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim (šo testu var neveikt, ja attiecīgo testēšanu veic ar testiem, kas aprakstīti šī pielikuma 1.2.2. punktā). |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Sekundāro bremžu sistēma

1.2.1.1.2.1.

0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim (šo testu var neveikt, ja attiecīgo testēšanu veic ar testiem, kas aprakstīti šī pielikuma 1.2.2. punktā).

| 1.2.1.1.3. | Stāvbremžu sistēma
  (Piemēro tikai tad, ja bremzes, kurām pieprasa uzliku apstiprinājumu, izmanto stāvbremzēm.)






  1.2.1.1.3.1. | Bremžu tests 18 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.3.

Stāvbremžu sistēma

(Piemēro tikai tad, ja bremzes, kurām pieprasa uzliku apstiprinājumu, izmanto stāvbremzēm.)

1.2.1.1.3.1.

Bremžu tests 18 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim

1.2.1.2.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punktā noteiktajām prasībām šīs kategorijas transportlīdzekļiem.

1.2.2.   Papildu prasības (atsevišķas ass bremžu darbības tests)

Turpmāk minēto testu laikā transportlīdzeklis ir pilnībā noslogots un bremzēšanu veic tad, kad tā dzinējs ir atslēgts un transportlīdzeklis atrodas uz līdzena ceļa.

Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar ierīcēm, kas izolē priekšējo un pakaļējo asu bremzes tā, ka vienu no tām var lietot neatkarīgi no otras.

Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums ir prasīts priekšējās ass bremzēm, tad pakaļējās ass bremzes testa laikā nedarbojas.

Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums ir prasīts pakaļējās ass bremzēm, tad priekšējās ass bremzes testa laikā nedarbojas.

1.2.2.1.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests

Aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku un oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības efektivitātes salīdzinājumu veic, salīdzinot testu rezultātus saskaņā ar turpmāk minēto metodi.

| 1.2.2.1.1. | Ar sākotnējo ātrumu 45 km/h un ar bremžu sākotnējo temperatūrā katrā iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C, vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai alternatīvi līdz pilnā palēninājuma vidējā vērtība ir 3,5 m/s2 vai līdz sasniegts pieļaujamais maksimālais pedāļa spēks, vai līdz sasniegts maksimālais spiediens maģistrālē. |
| --- | --- |

1.2.2.1.1.

Ar sākotnējo ātrumu 45 km/h un ar bremžu sākotnējo temperatūrā katrā iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C, vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai alternatīvi līdz pilnā palēninājuma vidējā vērtība ir 3,5 m/s2 vai līdz sasniegts pieļaujamais maksimālais pedāļa spēks, vai līdz sasniegts maksimālais spiediens maģistrālē.

| 1.2.2.1.2. | Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē un pilna palēninājuma vidējo vērtību un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu (ja iespējams) pilnā palēninājuma vidējo vērtību, kas vienāda 3 m/s2, un uzzīmē grafiku. Ja šos lielumus nevar iegūt, tad alternatīvi nosaka pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pilnu palēninājumu. |
| --- | --- |

1.2.2.1.2.

Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē un pilna palēninājuma vidējo vērtību un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu (ja iespējams) pilnā palēninājuma vidējo vērtību, kas vienāda 3 m/s2, un uzzīmē grafiku. Ja šos lielumus nevar iegūt, tad alternatīvi nosaka pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pilnu palēninājumu.

| 1.2.2.1.3. | Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtās pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas. |
| --- | --- |

1.2.2.1.3.

Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtās pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas.

1.2.2.2.   Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu

| 1.2.2.2.1. | Lietojot pedāļa spēku, kas reģistrēts saskaņā ar šā papildinājuma 1.2.2.1.2. punktā minēto kārtību, bremžu sākotnējo temperatūrā ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem: | no 40 km/h līdz 20 km/h, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2.1.

Lietojot pedāļa spēku, kas reģistrēts saskaņā ar šā papildinājuma 1.2.2.1.2. punktā minēto kārtību, bremžu sākotnējo temperatūrā ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem:

no 40 km/h līdz 20 km/h,

| | no 60 km/h līdz 40 km/h un |
| --- | --- |

no 60 km/h līdz 40 km/h un

| | no 80 km/h līdz 60 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

no 80 km/h līdz 60 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h).

| 1.2.2.2.2. | Iegūst vidējo vērtību katrai grupai, kas sastāv no trīs bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2.

Iegūst vidējo vērtību katrai grupai, kas sastāv no trīs bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām.

| 1.2.2.2.3. | Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākos ātrumos, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā. |
| --- | --- |

1.2.2.2.3.

Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākos ātrumos, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā.

2.   Tests ar inerces dinamometru

2.1.   Testa aprīkojums

Veicot testu, inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru.

2.1.1.   Testa apstākļi

| 2.1.1.1. | Dinamometra rotējošās daļas masa atbilst 0,55 maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļas pusei un tās vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Dinamometra rotējošās daļas masa atbilst 0,55 maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļas pusei un tās vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

| 2.1.1.2. | Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts turpmākajos punktos, un tā pamatā ir tās vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts turpmākajos punktos, un tā pamatā ir tās vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

| 2.1.1.3. | Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

| 2.1.1.4. | Ja lieto gaisdzesi, tad gaisa plūsmas ātrums uz bremzi ir:
  vair = 0,33 v,
  kur:
  v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Ja lieto gaisdzesi, tad gaisa plūsmas ātrums uz bremzi ir:

vair = 0,33 v,

kur:

v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā.

| 2.1.1.5. | Bremzēm piestiprinātā darba cilindra izmēram jābūt mazākā izmēra cilindram no tiem, kas ir atļauti šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(–iem). |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Bremzēm piestiprinātā darba cilindra izmēram jābūt mazākā izmēra cilindram no tiem, kas ir atļauti šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(–iem).

2.2.   Testi un prasības

2.2.1.   Testi, kas izriet no Noteikumiem Nr. 13

2.2.1.1.   0 tipa tests

Ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu sākotnējo temperatūru katrā iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C, vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē, līdz sasniedz to spiedienu maģistrālē, kuru pastāvīgi garantē transportlīdzekļa tipa(-u) bremzēšanas sistēma (piem., kompresora ieslēgšanās spiediens). Pilnā palēninājuma vidējai vērtībai jābūt vismaz 5 m/s2.

2.2.1.2.   0 tipa tests – bremžu darbība, transportlīdzeklim braucot ar lielu ātrumu

Bremžu temperatūrā ≤ 100 °C katras iedarbināšanas sākumā un ar sākotnējo ātrumu 100 km/h, ja apstiprinājums ir domāts N2 kategorijas transportlīdzekļiem, un 90 km/h, ja apstiprinājums ir domāts M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, trīs reizes iedarbina bremzes, lietojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā. Trijās iedarbināšanas reizēs sasniegtā pilnā palēninājuma vidējām vērtībām ir jābūt vismaz 4 m/s2.

2.2.1.3.   I tipa tests

2.2.1.3.1.   Sakarsēšanas procedūra

Ar bremžu sākuma temperatūru ≤ 100 °C pirmajā iedarbināšanas reizē 20 reizes strauji piebremzē ar v1 = 60 km/h un v2 = 30 km/h ar cikla ilgumu 60 sekundes. Spiedienam maģistrālē ir jāatbilst palēninājumam 3 m/s2 pirmajā bremžu iedarbināšanas reizē un jāpaliek nemainīgam visās turpmākajās bremžu iedarbināšanas reizēs.

2.2.1.3.2.   Karstu bremžu darbības efektivitāte

Pēc tam, kad ir pabeigta bremžu sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstīgi 2.2.1.1. punkta nosacījumiem, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi var atšķirties). Sakarsušas bremzes radītā pilnā palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 60 % no vērtības, kas panākta ar aukstu bremzi, vai 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Darbības efektivitātes atjaunošana

Kad ir pagājušas 120 sekundes pēc karstu bremžu darbības, ar sākotnējo ātrumu 60 km/h veic 5 pilnīgas apstāšanās ar 2.2.1.3.1. punktā noteikto spiedienu maģistrālē un vismaz 2 minūšu intervāliem. Piektās bremzēšanas sākumā bremžu temperatūrai ir jābūt ≤ 100 °C, un pilnā palēninājuma vidējai vērtībai ir jābūt 10 % robežās no tās palēninājuma vērtības, kas aprēķināta, pamatojoties uz attiecību starp spiedienu maģistrālē/palēninājumu, kas iegūta 0 tipa testā ar 60 km/h lielu ātrumu.

2.2.1.4.   II tipa tests

2.2.1.4.1.   Sakarsēšanas procedūra

Bremzes sakarsē 12 minūtēs nemainīgā 30 km/h lielā ātrumā ar pastāvīgu bremzētājmomentu, kas atbilst palēninājumam 0,15 m/s2.

2.2.1.4.2.   Karstu bremžu darbības efektivitāte

Kad ir pabeigta bremzes sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstīgi 2.2.1.1. punkta nosacījumiem, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi var atšķirties). Sakarsušas bremzes radītā pilnā palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Statiskais tests stāvbremžu darbības pārbaudei

| 2.2.1.5.1. | No visiem bremžu lietošanas gadījumiem nosaka sliktāko gadījumu pēc tādiem faktoriem kā bremzēm pievadāmais spēks, maksimālā transportlīdzekļa masa, ko bremzēs viena ass, un riepu rādiuss. |
| --- | --- |

2.2.1.5.1.

No visiem bremžu lietošanas gadījumiem nosaka sliktāko gadījumu pēc tādiem faktoriem kā bremzēm pievadāmais spēks, maksimālā transportlīdzekļa masa, ko bremzēs viena ass, un riepu rādiuss.

| 2.2.1.5.2. | Bremzes iedarbina ar tādu pievadāmo spēku, kāds noteikts 2.2.1.5.1. punktā. |
| --- | --- |

2.2.1.5.2.

Bremzes iedarbina ar tādu pievadāmo spēku, kāds noteikts 2.2.1.5.1. punktā.

| 2.2.1.5.3. | Lēnām palielina bremzētājmomentu dinamometra vārpstā trumuļa vai diska pagriešanai. Mēra faktisko bremzētājmomentu brīdī, kad dinamometra vārpsts sāk kustēties, un aprēķina atbilstošo ass bremzes spēku, izmantojot riepas rādiusu, kas norādīts 2.2.1.5.1. punktā. |
| --- | --- |

2.2.1.5.3.

Lēnām palielina bremzētājmomentu dinamometra vārpstā trumuļa vai diska pagriešanai. Mēra faktisko bremzētājmomentu brīdī, kad dinamometra vārpsts sāk kustēties, un aprēķina atbilstošo ass bremzes spēku, izmantojot riepas rādiusu, kas norādīts 2.2.1.5.1. punktā.

| 2.2.1.5.4. | Atbilstīgi 2.2.1.5.3. punktam izmērītajam bremzētājspēkam, kas izdalīts ar pusi no transportlīdzekļa masas, kas noteikta atbilstīgi 2.2.1.5.1. punktam, ir jābūt vismaz 0,18. |
| --- | --- |

2.2.1.5.4.

Atbilstīgi 2.2.1.5.3. punktam izmērītajam bremzētājspēkam, kas izdalīts ar pusi no transportlīdzekļa masas, kas noteikta atbilstīgi 2.2.1.5.1. punktam, ir jābūt vismaz 0,18.

2.2.2.   Tests aukstu bremžu darbības efektivitātes noteikšanai

Aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku un oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības efektivitātes salīdzinājumu veic, salīdzinot 2.2.1.1. punktā aprakstītā 0 tipa testa rezultātus.

2.2.2.1.   0 tipa testu, kas norādīts 2.2.1.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām.

2.2.2.2.   Rezerves bremžu uzliku komplekta vai trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības rādītājiem, ja ar to pašu spiedienu maģistrālē pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas.

2.2.3.   Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu

| 2.2.3.1. | Lietojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā, bremžu sākotnējā temperatūrā ≤100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šiem ātrumiem: | no 60 km/h līdz 30 km/h, |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

Lietojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā, bremžu sākotnējā temperatūrā ≤100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šiem ātrumiem:

no 60 km/h līdz 30 km/h,

| | no 80 km/h līdz 60 km/h un |
| --- | --- |

no 80 km/h līdz 60 km/h un

| | no 110 km/h līdz 80 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

no 110 km/h līdz 80 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h).

| 2.2.3.2. | Aprēķina vidējo vērtību no rezultātiem, kas iegūti katrā grupā, kuru veido trīs bremžu iedarbināšanas reizes, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Aprēķina vidējo vērtību no rezultātiem, kas iegūti katrā grupā, kuru veido trīs bremžu iedarbināšanas reizes, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām.

| 2.2.3.3. | Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā.

---

5. PIELIKUMS

Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Vispārīgi noteikumi

Šajā pielikumā aprakstītās testa metodes pamatā ir tests ar inerces dinamometru. Testus var veikt vai nu ar testa transportlīdzekli, vai uz veltņu stenda ar noteikumu, ka ir ievēroti tie paši testa nosacījumi un izmērīti tie paši parametri kā testā ar inerces dinamometru.

2.   Testa aprīkojums

Lai veiktu testus, inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē vai piedziņas spēku, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru.

2.1.   Testa apstākļi

2.1.1.   Dinamometra rotējošā masa atbilst maksimālās transportlīdzekļa masas attiecīgās ass daļas pusei un tādas vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

2.1.2.   Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts šā pielikuma 3.1. punktā, un tā pamatā ir tās vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

2.1.3.   Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

2.1.4.   Ja lieto gaisdzesi, tad gaisa plūsmas ātrums uz bremzi ir:

vair = 0,33 v,

kur:

v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā.

2.1.5.   Uzstādītajai bremzes iedarbināšanas sistēmai jāatbilst transportlīdzekļa uzbūvei.

3.   Testi un prasības

3.1.   0 tipa tests

Ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu sākuma temperatūru katrā to iedarbināšanas reizē ≤ 100 oC, vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē vai pedālim pielikto spēku, līdz sasniedz maksimālo spiedienu maģistrālē vai pilnā palēninājuma vidējo vērtību 6 m/s2. Atkārto pēdējo bremzes iedarbināšanas reizi, braucot ar sākotnējo ātrumu 40 km/h.

3.2.   I tipa tests

3.2.1.   Sakarsēšanas procedūra

Bremzi sakarsē, nepārtraukti bremzējot, saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.2. punkta prasībām, bremzes rotora sākuma temperatūrā ≤ 100 oC.

3.2.2.   Karstu bremžu darbības efektivitāte

Kad ir pabeigta bremzes sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstoši 3.2.1. punkta nosacījumiem ar sākotnējo ātrumu 40 km/h, lietojot tādu pašu spiedienu maģistrālē vai iedarbināšanas spēku (temperatūras nosacījumi var būt atšķirīgi). Karstas bremzes radīta pilna palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 60 % no vērtības, kas panākta ar aukstu bremzi, vai 3,5 m/s2.

3.3.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests

Aukstu rezerves un oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumu salīdzinājumu veic, salīdzinot 3.1. punktā aprakstītā 0 tipa testa rezultātus.

3.3.1.   0 tipa testu, kas norādīts 3.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam.

3.3.2.   Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar vienu un to pašu spiedienu maģistrālē vai pedālim pielikto spēku pilnā palēninājuma vidējā vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu.

---

6. PIELIKUMS

Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām, kas paredzētas O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Testa apstākļi

Testus, kas norādīti šajā pielikumā, var veikt vai nu ar testa transportlīdzekli, vai ar inerces dinamometru, vai uz veltņu stenda, ievērojot tos pašus noteikumus, kas minēti Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.1.–3.4. punktā.

Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm, un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

2.   Testi un prasības

2.1.   Atbilstība Noteikumu Nr. 13 11. pielikumam

Bremzes testē saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.5. punkta prasībām.

| 2.1.1. | Rezultātus paziņo, izmantojot Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 3. papildinājumā doto veidlapu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Rezultātus paziņo, izmantojot Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 3. papildinājumā doto veidlapu.

| 2.1.2. | Šos rezultātus salīdzina ar tiem, kas iegūti oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku testos, ievērojot tādus pašus nosacījumus. |
| --- | --- |

2.1.2.

Šos rezultātus salīdzina ar tiem, kas iegūti oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku testos, ievērojot tādus pašus nosacījumus.

| 2.1.3. | I tipa testā vai III tipa testā (atkarībā no tā, kuru piemēro) panāktajiem karstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku bremžu darbības raksturlielumiem ar to pašu bremzētājmomentu jābūt:






  a) | tādiem pašiem vai augstākiem par karsta oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai karstu oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem; vai |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

I tipa testā vai III tipa testā (atkarībā no tā, kuru piemēro) panāktajiem karstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku bremžu darbības raksturlielumiem ar to pašu bremzētājmomentu jābūt:

a)

tādiem pašiem vai augstākiem par karsta oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai karstu oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem; vai

| b) | vismaz 90 % no aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem. |
| --- | --- |

b)

vismaz 90 % no aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem.

Iedarbināšanas mehānisma gājiens nedrīkst būt ≥ 110 % no lieluma, ko iegūst oriģinālajam bremžu uzliku komplektam vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām, un tas nedrīkst pārsniegt Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 2. punktā noteikto vērtību sp. Ja oriģinālais bremžu uzliku komplekts vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas ir testētas neatbilstīgi II tipa testa prasībām, tad rezerves bremžu uzliku komplektam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām piemēro Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.7.2. punkta (III tipa testa) minimuma prasības.

2.2.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests (0 tips)

| 2.2.1. | Ievērojot šā pielikuma 1. punkta nosacījumus, ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu temperatūru ≤ 100 °C vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē līdz 6,5 bar vai tik ilgi, līdz sasniegts palēninājums 6 m/s2. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ievērojot šā pielikuma 1. punkta nosacījumus, ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu temperatūru ≤ 100 °C vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē līdz 6,5 bar vai tik ilgi, līdz sasniegts palēninājums 6 m/s2.

| 2.2.2. | Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo bremzētājmomentu vai pilna palielinājuma vidējo vērtību, un uzzīmē grafiku. |
| --- | --- |

2.2.2.

Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo bremzētājmomentu vai pilna palielinājuma vidējo vērtību, un uzzīmē grafiku.

| 2.2.3. | Iegūtos rezultātus salīdzina ar tiem, kas tādos pašos testa apstākļos iegūti par oriģinālajiem bremžu uzliku komplektiem vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām. |
| --- | --- |

2.2.3.

Iegūtos rezultātus salīdzina ar tiem, kas tādos pašos testa apstākļos iegūti par oriģinālajiem bremžu uzliku komplektiem vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām.

| 2.2.4. | Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtā pilnā palielinājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir no – 5 % līdz + 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas. |
| --- | --- |

2.2.4.

Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtā pilnā palielinājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir no – 5 % līdz + 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas.

---

7. PIELIKUMS

Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Testa apstākļi

1.1.   Transportlīdzekli, kas pārstāv to(tos) tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un ar mērinstrumentiem bremžu testam, kā to paredz Noteikumi Nr. 78.

1.2.   Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādes kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanas piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

1.3.   Attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem transportlīdzekļiem ar kombinēto bremzēšanas sistēmu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē jātestē to bremžu uzliku komplektu kombinācija(-as) priekšējai un pakaļējai asij, par kuru(-ām) tiek prasīts apstiprinājums.

Kombinācija var ietvert rezerves bremžu uzliku komplektus abām asīm un/vai rezerves bremžu uzliku komplektu vienai asij un oriģinālo bremžu uzliku komplektu otrai asij.

2.   Testi un prasības

2.1.   Atbilstība Noteikumiem Nr. 78

2.1.1.   Transportlīdzekļa bremžu sistēma jātestē saskaņā ar attiecīgās transportlīdzekļu kategorijas (L1, L2, L3, L4 vai L5) prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 1. punktā. Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus.

2.1.1.1.   Bremžu 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju

Testu veic tikai noslogotam transportlīdzeklim. Vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai līdz sasniedz palēninājumu 6 m/s2, vai līdz sasniedz maksimālo pieļaujamo vadāmo spēku.

2.1.1.2.   0 tipa tests ar pievienotu dzinēju

Veic tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

2.1.1.3.   0 tipa tests ar slapjām bremzēm

Neveic L5 kategorijas transportlīdzekļiem vai tādu trumuļa bremžu vai pilnībā slēgtu diska bremžu gadījumā, kurām nevajag veikt šo testu atbilstoši Noteikumiem Nr. 78 izdota apstiprinājuma laikā.

2.1.1.4.   I tipa tests

Veic tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

2.1.2.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas paredzētas šai transportlīdzekļu kategorijai Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 2. punktā.

2.2.   Papildu prasības

2.2.1.   Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests

Aukstu rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu darbības efektivitātes salīdzināšanu veic, salīdzinot 0 tipa testa rezultātus, kā aprakstīts 2.1.1.1. punktā.

2.2.1.1.   0 tipa testu, kas norādīts 2.1.1.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam.

2.2.1.2.   Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar vienu un to pašu spiedienu maģistrālē pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no tām vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu.

2.2.2.   Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu

Šo testu veic tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem un tikai noslogotiem transportlīdzekļiem atbilstoši 0 tipa testa nosacījumiem, kad dzinējs ir atslēgts. Tomēr testa ātrumi ir atšķirīgi.

2.2.2.1.   No 0 tipa testa rezultātiem, kā aprakstīts 2.1.1.1. punktā, nosaka vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, kas atbilst pilnā palēninājuma obligātajām vidējām vērtībām šai transportlīdzekļa kategorijai.

2.2.2.2.   Izmantojot 2.2.2.1. punktā noteikto vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, ar bremžu sākuma temperatūru, kas ir ≤ 100 °C, trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem:

4 km/h, 80 km/h un 120 km/h (ja vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trīs bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām.

2.2.2.4.   Pilno palēninājumu vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākos ātrumos, jābūt 15 % robežās no tām vērtībām, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā.

---

8. PIELIKUMS

Tehniskās prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti izmantošanai stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas un darbojas neatkarīgi no tās

1.   ATBILSTĪBA NOTEIKUMIEM Nr. 13

Atbilstību Noteikumu Nr. 13 prasībām pierāda ar transportlīdzekļa testu.

1.1.   Transportlīdzekļa tests

Transportlīdzekli, kas pārstāv to tipu, kuram prasa rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājumu, aprīko ar tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, kuriem prasa apstiprinājumu, un mērinstrumentiem bremžu testam, kā tas paredzēts Noteikumos Nr. 13. Transportlīdzeklim jābūt pilnībā noslogotam. Testam nodotās bremžu uzlikas piestiprina attiecīgajām bremzēm, un tās nedrīkst būt piestrādātas.

1.2.   Transportlīdzekļa stāvbremžu sistēmu pārbauda saskaņā ar visām attiecīgajām prasībām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3. punktā.

---

9. PIELIKUMS

BREMZES BERZES DARBĪBAS NOTEIKŠANA TESTA STENDĀ

1.   IEVADS

1.1.   Rezerves bremžu uzliku komplektu paraugus testē ar iekārtu, kas spēj radīt testa apstākļus, un piemērojot šajā pielikumā aprakstītās testa procedūras.

1.2.   Lai noteiktu paraugu berzes darbību, veic testa rezultātu vērtēšanu.

1.3.   Paraugu berzes darbību salīdzina, lai novērtētu atbilstību standartam, kas apstiprināts rezerves bremžu uzliku komplektiem.

2.   REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTI, KAS PAREDZĒTI M1, M2, N1, O1, O2, UN L KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

2.1.   Aprīkojums

2.1.1.   Iekārtu projektē tā, lai tai varētu uzlikt un tajā darbināt pilnizmēra bremzi, kas līdzīga tām, kuras uzstāda uz transportlīdzekļa ass, ko izmanto šo noteikumu 5. punktā noteiktā apstiprināšanas testa vajadzībām.

2.1.2.   Bremzes diska vai trumuļa rotācijas ātrumam ir 660 ± 10 1/min (1) bez slodzes, un tas nedrīkst kļūt mazāks par 600 1/min pilnas slodzes gadījumā.

2.1.3.   Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējama un automatizēta.

2.1.4.   Reģistrē faktisko bremzētājmomentu vai bremzes spiedienu (pastāvīgā bremzētājmomenta noteikšanas metode) un darba virsmas temperatūru.

2.1.5.   Dzesējoša gaisa plūsmu virza cauri bremžu sistēmai ar ātrumu 600 ± 60 m3/h.

2.2.   Testa procedūra

2.2.1.   Parauga sagatavošana

Ražotāja noteiktā piestrādes programma bremžu kluču komplektiem nodrošina virsmas saskares laukumu vismaz 80 % apmērā, nepārsniedzot 300 °C virsmas temperatūru, bet galveno bremžu loku komplektiem – virsmas saskares laukumu vismaz 70 % apmērā, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru.

2.2.2.   Testa programma

Testa programmu veido vairāki secīgi bremzēšanas cikli, un katru no šiem cikliem veido X bremzēšanas intervāli (katrs ilgst piecas sekundes), pēc kuriem bremze tiek atlaista 10 sekundes.

Var izmantot vienu no turpmāk minētajām divām metodēm.

2.2.2.1.   Testa programma ar pastāvīgu spiedienu

2.2.2.1.1.   Bremžu kluču komplekti

Hidrauliskais spiediens p zem suporta virzuļa(-iem) ir pastāvīgs atbilstoši šai formulai:

Formula

| Md | = | 150 Nm, ja Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm, ja Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | suporta virzuļa(-u) laukums |
| rw | = | diska lietderīgais rādiuss |

Md

=

150 Nm, ja Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm, ja Ak > 18,1 cm2

Ak

=

suporta virzuļa(-u) laukums

rw

=

diska lietderīgais rādiuss

| Cikla nr. | Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X | Bremzes rotora sākuma temperatūra
  (°C) | Bremzes rotora maksimālā temperatūra
  (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 × 10 | ≤ 60 | nenosaka | nav |
| 2.–6. | 5 × 10 | 100 | nenosaka (350) (2) | nav |
| 7. | 1 × 10 | 100 | nenosaka | ir |

Cikla nr.

Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X

Bremzes rotora sākuma temperatūra

(°C)

Bremzes rotora maksimālā temperatūra

(°C)

Piespiedu dzesēšana

1.

1 × 10

≤ 60

nenosaka

nav

2.–6.

5 × 10

100

nenosaka (350) (2)

nav

7.

1 × 10

100

nenosaka

ir

2.2.2.1.2.   Bremžu loku komplekti

Bremzes uzlikas darba virsmas vidējais saskares spiediens pastāvīgi ir 22 ± 6 N/cm2, ko aprēķina statiskai bremzei bez autonomas enerģijas padeves.

| Cikla nr. | Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X | Sākotnējā bremzes rotora temperatūra
  (°C) | Bremzes rotora maksimālā temperatūra
  (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | ir |
| 2. | 1 × 10 | 100 | nenosaka | nav |
| 3. | 1 × 10 | 100 | 200 | ir |
| 4. | 1 × 10 | 100 | nenosaka | nav |

Cikla nr.

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X

Sākotnējā bremzes rotora temperatūra

(°C)

Bremzes rotora maksimālā temperatūra

(°C)

Piespiedu dzesēšana

1.

1 × 10

≤ 60

200

ir

2.

1 × 10

100

nenosaka

nav

3.

1 × 10

100

200

ir

4.

1 × 10

100

nenosaka

nav

2.2.2.2.   Testa programma ar pastāvīgu bremzētājmomentu

Šo metodi piemēro tikai bremžu kluču komplektu testam. Bremzētājmomentam ir jābūt nemainīgam ar pielaidi ± 5 % un noregulētam tā, lai garantētu maksimālās bremzes rotora temperatūras, kas minētas turpmāk sniegtajā tabulā.

| Cikla nr. | Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X | Sākotnējā bremzes rotora temperatūra
  (°C) | Bremzes rotora maksimālā temperatūra
  (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) (3) | nav |
| 2.–4. | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nav |
| 5. | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nav |
| 6.–9. | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nav |
| 10. | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nav |
| 11.–13. | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nav |
| 14. | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | nav |

Cikla nr.

Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X

Sākotnējā bremzes rotora temperatūra

(°C)

Bremzes rotora maksimālā temperatūra

(°C)

Piespiedu dzesēšana

1.

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250) (3)

nav

2.–4.

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nav

5.

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nav

6.–9.

4 × 5

100

300–350 (200–250)

nav

10.

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nav

11.–13.

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nav

14.

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

nav

2.3.   Testa rezultātu novērtējums

Berzes darbību nosaka pēc bremzētājmomenta, kas reģistrēts izvēlētos punktos testa programmā. Ja bremzes faktors ir nemainīgs, piemēram, disku bremzei, tad bremzētājmomentu var pārrēķināt berzes koeficientā.

2.3.1.   Bremžu kluču komplekti

2.3.1.1.   Darba berzes koeficients (μop) ir to vērtību vidējā vērtība, kas reģistrētas otrā līdz septītā cikla laikā (pastāvīga spiediena metode) vai 2.–4., 6.–9. un 11.–13. cikla laikā (pastāvīga bremzētājmomenta metode); mērījumu veic vienu sekundi pēc pirmās bremžu iedarbināšanas reizes katrā ciklā.

2.3.1.2.   Maksimālais berzes koeficients (μmax) ir augstākā vērtība, kas reģistrēta visu ciklu laikā.

2.3.1.3.   Minimālais berzes koeficients (μmin) ir zemākā vērtība, kas reģistrēta visu ciklu laikā.

2.3.2.   Bremžu loku komplekti

2.3.2.1.   Vidējais bremzētājmoments (Mmean) ir piektās bremzes iedarbināšanas reizes pirmajā un trešajā ciklā reģistrētās bremzētājmomenta maksimālās un minimālās vērtības vidējā vērtība.

2.3.2.2.   Karstais bremzētājmoments (Mhot) ir mazākais bremzētājmoments, kas radies otrajā un ceturtajā ciklā. Ja temperatūra šajos ciklos pārsniedz 300 °C, tad vērtību, kas reģistrēta 300 °C temperatūrā, pieņem par Mhot.

2.4.   Pieņemšanas kritēriji

2.4.1.   Kopā ar katru pieteikumu bremžu uzliku komplekta tipa apstiprinājumam, iesniedz turpmāk minētos datus:

| 2.4.1.1. | bremžu kluču komplektiem – μop, μmin, μmax vērtības; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

bremžu kluču komplektiem – μop, μmin, μmax vērtības;

| 2.4.1.2. | bremžu loku komplektiem – Mmean un Mhot vērtības. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

bremžu loku komplektiem – Mmean un Mhot vērtības.

2.4.2.   Apstiprināta bremžu uzliku komplekta tipa ražošanas laikā testa paraugi pierāda atbilstību vērtībām, kas reģistrētas šā pielikuma 2.4.1. punktā, ar turpmāk minētajām pielaidēm:

| 2.4.2.1. | disku bremžu klučiem: | μop ± 15 % no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

disku bremžu klučiem:

μop ± 15 % no reģistrētās vērtības;

| | μmin ≥ no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- |

μmin ≥ no reģistrētās vērtības;

| | μmax ≤ noreģistrētās vērtības; |
| --- | --- |

μmax ≤ noreģistrētās vērtības;

| 2.4.2.2. | vienkāršas trumuļa bremzes uzlikām: | Mmean ± 20 % no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

vienkāršas trumuļa bremzes uzlikām:

Mmean ± 20 % no reģistrētās vērtības;

| | Mhot ≥ no reģistrētās vērtības. |
| --- | --- |

Mhot ≥ no reģistrētās vērtības.

3.   BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTI UN TRUMUĻA BREMŽU UZLIKAS, KAS PAREDZĒTAS M3, N2, N3, O3 UN O4 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

3.1.   Iekārta

3.1.1.   Mašīna ir aprīkota ar fiksēta suporta tipa diska bremzēm, kuru cilindra diametrs ir 60 mm, un ar viengabala (neventilējamu) disku, kam diametrs ir 278 ± 2 mm un biezums ir 12 mm ± 0,5 mm. Atbalsta plāksnei pievieno taisnstūrveida berzes materiālu, kura laukums ir 44 cm2 ± 0,5 cm2 un biezums – vismaz 6 mm.

3.1.2.   Diska rotācijas ātrumam ir 660 ± 10 1/min bez slodzes, un tas nav mazāks par 600 1/min ar pilnu slodzi.

3.1.3.   Bremzes uzlikas darba virsmas vidējais saskares spiediens pastāvīgi ir 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējama un automatizēta.

3.1.5.   Reģistrē faktisko bremzētājmomentu un darba virsmas temperatūru.

3.1.6.   Dzesējoša gaisa plūsmu virza cauri bremžu sistēmai ar ātrumu 600 ± 60 m3/h.

3.2.   Testa procedūra

3.2.1.   Parauga sagatavošana

Ražotāja noteiktā piestrādes procedūra nodrošina, lai virsmas saskares laukums būtu vismaz 80 %, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru.

3.2.2.   Testa programma

Testa programmu veido vairāki secīgi bremzēšanas cikli, un katru no šiem cikliem veido X bremzēšanas intervāli (katrs ilgst piecas sekundes), pēc kuriem bremze tiek atlaista 10 sekundes.

| Cikla nr. | Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X | Bremzes rotora sākuma temperatūra
  (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 | 100 | ir |
| 2. | 5 | palielinās ≤ 200 | nav |
| 3. | 5 | 200 | nav |
| 4. | 5 | palielinās ≤ 300 | nav |
| 5. | 5 | 300 | nav |
| 6. | 3 | 250 | ir |
| 7. | 3 | 200 | ir |
| 8. | 3 | 150 | ir |
| 9. | 10 | 100 | ir |
| 10. | 5 | palielinās ≤ 300 | nav |
| 11. | 5 | 300 | nav |

Cikla nr.

Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X

Bremzes rotora sākuma temperatūra

(°C)

Piespiedu dzesēšana

1.

5

100

ir

2.

5

palielinās ≤ 200

nav

3.

5

200

nav

4.

5

palielinās ≤ 300

nav

5.

5

300

nav

6.

3

250

ir

7.

3

200

ir

8.

3

150

ir

9.

10

100

ir

10.

5

palielinās ≤ 300

nav

11.

5

300

nav

3.3.   Testa rezultātu novērtējums

Berzes darbību nosaka pēc bremzētājmomenta, kas reģistrēts izvēlētos ciklos testa programmā. Bremzētājmomentu izsaka berzes koeficientā μ.

Katras bremzēšanas reizes μ vērtību nosaka kā vidējo vērtību piecu sekunžu ilgajā bremzēšanas intervālā.

3.3.1.   Bremzes berzes koeficients μop1 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1. ciklā, un μop2 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 9. ciklā.

3.3.2.   Bremzes berzes maksimālais koeficients μmax ir μ augstākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1.–11. ciklā, 11. ciklu ieskaitot.

3.3.3.   Bremzes berzes minimālais koeficients μmin ir μ zemākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1.–11. ciklā, 11. ciklu ieskaitot.

3.4.   Pieņemšanas kritēriji

3.4.1.   Kopā ar katru rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz μop1, μop2, μmin un μmax vērtības.

3.4.2.   Apstiprināta rezerves bremžu uzliku komplekta tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa ražošanas laikā testa paraugi pierāda atbilstība vērtībām, kas reģistrētas šā pielikuma 3.4.1. punktā, ar turpmāk minētajām pielaidēm:

| | μop1, μop2 ± 15 % no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % no reģistrētās vērtības;

| | μmin ≥ no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- |

μmin ≥ no reģistrētās vērtības;

| | μmax ≤ no reģistrētās vērtības. |
| --- | --- |

μmax ≤ no reģistrētās vērtības.

---

(1)  L1 un L2 kategoriju transportlīdzekļu gadījumā var izmantot mazāku testa ātrumu.

(2)  L kategorijas transportlīdzekļu gadījumā temperatūras ierobežojums ir 350 °C. Ja nepieciešams, attiecīgi samazina iedarbināšanas reižu skaitu ciklā. Tomēr šajā gadījumā ciklu skaitu palielina, lai kopējo iedarbināšanas skaitu saglabātu nemainīgu.

(3)  Iekavās ir norādītas vērtības L kategorijas transportlīdzekļiem.

---

| 28.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/50

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālās sadursmes gadījumā

Iekļauts viss spēkā esošais teksts līdz:

| | 3. papildinājumam grozījumu 01. sērijai; spēkā stāšanās datums: 2007. gada 2. februāris. |
| --- | --- |

3. papildinājumam grozījumu 01. sērijai; spēkā stāšanās datums: 2007. gada 2. februāris.

| | Grozījumu 01. sērijas 2. labojums saskaņā ar 2003. gada 2. septembra depozitāro paziņojumu C.N.1165.2007.TREATIES-2. |
| --- | --- |

Grozījumu 01. sērijas 2. labojums saskaņā ar 2003. gada 2. septembra depozitāro paziņojumu C.N.1165.2007.TREATIES-2.

| | 1.kļūdu labojums 1. redakcijā; spēkā stāšanās datums: 2009. gada 24. jūnijs. |
| --- | --- |

1.kļūdu labojums 1. redakcijā; spēkā stāšanās datums: 2009. gada 24. jūnijs.

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Norādījumi ar drošības spilveniem aprīkotu transportlīdzekļu lietotājiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozīšana un attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas galīga pārtraukšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | To tehnisko dienestu nosaukumi un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, noraidīšanu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu transportlīdzekļu tipam attiecībā uz transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 94 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Testa procedūra |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Izpildes kritēriju noteikšana |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu regulēšana |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām
  1.   papildinājums– H punkta trīsdimensiju manekena apraksts
  2.   papildinājums– Trīsdimensiju koordinātu sistēma
  3.   papildinājums– Atskaites dati par sēdvietām |
| --- | --- |

6. pielikums –

Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām

1.   papildinājums– H punkta trīsdimensiju manekena apraksts

2.   papildinājums– Trīsdimensiju koordinātu sistēma

3.   papildinājums– Atskaites dati par sēdvietām

| 7. pielikums – | Testa procedūra ar vagoneti
  Papildinājums– Atbilstības līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t) |
| --- | --- |

7. pielikums –

Testa procedūra ar vagoneti

Papildinājums– Atbilstības līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t)

| 8. pielikums – | Mērījumu testu mērījumu paņēmieni: aprīkojums |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Deformējamās barjeras definīcija |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Manekena kājas apakšstilba un pēdas sertificēšanas procedūra |
| --- | --- |

10. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šos noteikumus piemēro attiecībā uz M1
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem, kam pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 2,5 tonnas; pārējos transportlīdzekļus drīkst apstiprināt pēc izgatavotāja pieprasījuma.

1.2.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma to attiecina uz transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz transportlīdzekļa priekšējos sānu sēdekļos esošo personu drošību frontālas sadursmes gadījumā.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “Aizsardzības sistēma” ir iekšējā apdare un ierīces, kas paredzētas, lai transportlīdzeklī esošās personas varētu piesprādzēties un lai veicinātu turpmāk 5. punktā izklāstīto prasību izpildes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

2.1.

“Aizsardzības sistēma” ir iekšējā apdare un ierīces, kas paredzētas, lai transportlīdzeklī esošās personas varētu piesprādzēties un lai veicinātu turpmāk 5. punktā izklāstīto prasību izpildes nodrošināšanu.

| 2.2. | “Aizsardzības sistēmas tips” ir aizsargierīču kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā: | to tehnoloģija, |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Aizsardzības sistēmas tips” ir aizsargierīču kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

to tehnoloģija,

| | to ģeometrija, |
| --- | --- |

to ģeometrija,

| | to materiāli. |
| --- | --- |

to materiāli.

| 2.3. | “Transportlīdzekļa platums” ir attālums starp divām plaknēm, kas ir paralēlas (transportlīdzekļa) vidus garenplaknei un skar transportlīdzekli abās pusēs no minētās plaknes, izņemot atpakaļskata spoguļus, sānu gabarītgaismas lukturus, riepu spiediena rādītājus, virzienrādītājus, gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, elastīgos dubļu aizsargus un riepu sānmalu izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļa platums” ir attālums starp divām plaknēm, kas ir paralēlas (transportlīdzekļa) vidus garenplaknei un skar transportlīdzekli abās pusēs no minētās plaknes, izņemot atpakaļskata spoguļus, sānu gabarītgaismas lukturus, riepu spiediena rādītājus, virzienrādītājus, gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, elastīgos dubļu aizsargus un riepu sānmalu izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi.

| 2.4. | “Pārklāšanās” ir tā transportlīdzekļa platuma procentuālā daļa, kas ir tieši vienā līnijā ar barjeras ārpusi. |
| --- | --- |

2.4.

“Pārklāšanās” ir tā transportlīdzekļa platuma procentuālā daļa, kas ir tieši vienā līnijā ar barjeras ārpusi.

| 2.5. | “Deformējama barjeras ārpuse” ir stingram blokam priekšpusē piestiprināta triecienneizturīga barjeras daļa. |
| --- | --- |

2.5.

“Deformējama barjeras ārpuse” ir stingram blokam priekšpusē piestiprināta triecienneizturīga barjeras daļa.

| 2.6. | “Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:






  2.6.1. | transportlīdzekļa garums un platums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus, |
| --- | --- | --- |

2.6.

“Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:

2.6.1.

transportlīdzekļa garums un platums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus,

| 2.6.2. | tās transportlīdzekļa daļas konstrukcija, gabarīti, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus, |
| --- | --- |

2.6.2.

tās transportlīdzekļa daļas konstrukcija, gabarīti, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus,

| 2.6.3. | pasažieru salona forma un iekšējie gabarīti un aizsardzības sistēmas tips tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus, |
| --- | --- |

2.6.3.

pasažieru salona forma un iekšējie gabarīti un aizsardzības sistēmas tips tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus,

| 2.6.4. | motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un novietojums (šķērsām vai garenvirzienā), |
| --- | --- |

2.6.4.

motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un novietojums (šķērsām vai garenvirzienā),

| 2.6.5. | pašmasa tiktāl, ciktāl tās atšķirības var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus, |
| --- | --- |

2.6.5.

pašmasa tiktāl, ciktāl tās atšķirības var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus,

| 2.6.6. | izgatavotāja īpašais aprīkojums vai apdare tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus. |
| --- | --- |

2.6.6.

izgatavotāja īpašais aprīkojums vai apdare tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā triecientesta rezultātus.

| 2.7. | “Pasažieru salons” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ietver jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne. |
| --- | --- |

2.7.

“Pasažieru salons” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ietver jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne.

| 2.8. | “R punkts” ir atskaites punkts, ko izgatavotājs nosaka katram sēdeklim attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukciju, kā norādīts 6. pielikumā. |
| --- | --- |

2.8.

“R punkts” ir atskaites punkts, ko izgatavotājs nosaka katram sēdeklim attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukciju, kā norādīts 6. pielikumā.

| 2.9. | “H punkts” ir atskaites punkts, ko katram sēdeklim nosaka tehniskais dienests, kas atbild par apstiprināšanu, saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

2.9.

“H punkts” ir atskaites punkts, ko katram sēdeklim nosaka tehniskais dienests, kas atbild par apstiprināšanu, saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 2.10. | “Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, eļļošanas līdzekļiem, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu). |
| --- | --- |

2.10.

“Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, eļļošanas līdzekļiem, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu).

| 2.11. | “Drošības spilvens” ir iekārta, kas uzstādīta mehāniskajos transportlīdzekļos papildus drošības jostām un ierobežotājsistēmām, t. i., sistēma, kas pēc stipra trieciena transportlīdzeklim automātiski izvērš elastīgu struktūru, lai ar tajā saspiestās gāzes palīdzību samazinātu transportlīdzeklī esošās personas vienas vai vairāku ķermeņa daļu saskares stiprumu ar pasažieru salonu. |
| --- | --- |

2.11.

“Drošības spilvens” ir iekārta, kas uzstādīta mehāniskajos transportlīdzekļos papildus drošības jostām un ierobežotājsistēmām, t. i., sistēma, kas pēc stipra trieciena transportlīdzeklim automātiski izvērš elastīgu struktūru, lai ar tajā saspiestās gāzes palīdzību samazinātu transportlīdzeklī esošās personas vienas vai vairāku ķermeņa daļu saskares stiprumu ar pasažieru salonu.

| 2.12. | “Pasažiera drošības spilvens” ir drošības spilvena komplekts, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietā, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-as) personu(-as). |
| --- | --- |

2.12.

“Pasažiera drošības spilvens” ir drošības spilvena komplekts, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietā, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-as) personu(-as).

| 2.13. | “Bērnu ierobežotājsistēma” ir tādu sastāvdaļu izkārtojums, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu, sprādzes, regulētājierīču, fiksētājierīču un dažos gadījumos papildu sēdekļa un/vai trieciena vairoga kombināciju, kuru iespējams piestiprināt mehāniskajam transportlīdzeklim. Tās konstrukcija ir tāda, lai pasargātu lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustīgumu transportlīdzekļa sadursmes vai ātruma straujas samazināšanas gadījumā. |
| --- | --- |

2.13.

“Bērnu ierobežotājsistēma” ir tādu sastāvdaļu izkārtojums, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu, sprādzes, regulētājierīču, fiksētājierīču un dažos gadījumos papildu sēdekļa un/vai trieciena vairoga kombināciju, kuru iespējams piestiprināt mehāniskajam transportlīdzeklim. Tās konstrukcija ir tāda, lai pasargātu lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustīgumu transportlīdzekļa sadursmes vai ātruma straujas samazināšanas gadījumā.

| 2.14. | “Vērsts uz aizmuguri” ir vērsts virzienā, kas ir pretējs transportlīdzekļa kustības normālajam virzienam. |
| --- | --- |

2.14.

“Vērsts uz aizmuguri” ir vērsts virzienā, kas ir pretējs transportlīdzekļa kustības normālajam virzienam.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz priekšējos sēdekļos esošo personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, formu un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, formu un materiāliem;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumi, kuros redzams transportlīdzekļa tips no priekšpuses, no sāniem un no aizmugures un struktūras priekšējās daļas konstrukcijas īpatnības; |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumi, kuros redzams transportlīdzekļa tips no priekšpuses, no sāniem un no aizmugures un struktūras priekšējās daļas konstrukcijas īpatnības;

| 3.2.3. | ziņas par pašmasu transportlīdzeklim braukšanas kārtībā; |
| --- | --- |

3.2.3.

ziņas par pašmasu transportlīdzeklim braukšanas kārtībā;

| 3.2.4. | pasažieru salona līnijas un iekšējās dimensijas; |
| --- | --- |

3.2.4.

pasažieru salona līnijas un iekšējās dimensijas;

| 3.2.5. | transportlīdzeklī uzstādītās iekšējās apdares un aizsargsistēmu apraksts. |
| --- | --- |

3.2.5.

transportlīdzeklī uzstādītās iekšējās apdares un aizsargsistēmu apraksts.

3.3.   Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt jebkurus datus un veikto testu rezultātus, kas pietiekami pārliecinoši ļauj secināt, ka prasību izpilde ir iespējama ar pietiekamu ticamības pakāpi.

3.4.   Apstiprināmā transportlīdzekļa modeļa paraugu iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testu izpildi.

| 3.4.1. | Transportlīdzekli, kas neietver visas tipam raksturīgās daļas, var pieņemt testam, ja var pierādīt, ka neiekļauto daļu trūkums kaitīgi neietekmē testa rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.1.

Transportlīdzekli, kas neietver visas tipam raksturīgās daļas, var pieņemt testam, ja var pierādīt, ka neiekļauto daļu trūkums kaitīgi neietekmē testa rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punktā minētais pieteikums atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punktā minētais pieteikums atbilst šo noteikumu prasībām.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

| 4.1.1. | Saskaņā ar tālāk minēto 10. punktu izraudzītais tehniskais dienests pārbauda, vai ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Saskaņā ar tālāk minēto 10. punktu izraudzītais tehniskais dienests pārbauda, vai ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

| 4.1.2. | Šaubu gadījumā, pārbaudot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādu izgatavotāja sniegtu informāciju vai testa rezultātus, kurus var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veiktās atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šaubu gadījumā, pārbaudot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādu izgatavotāja sniegtu informāciju vai testa rezultātus, kurus var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veiktās atbilstības pārbaudes.

4.2.   Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst 01. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.3.   Paziņojumu par tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidījumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidu, kas minēts šo noteikumu 1. pielikumā, kopā ar fotogrāfijām un/vai diagrammām, un rasējumiem, ko iesniedzis apstiprinājuma pieteicējs, kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kas ir salocīti šajā formātā, un ir attiecīgā mērogā.

4.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu marķējumu, kuru veido:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.1.1. punktā aprakstītā apļa. |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.1.1. punktā aprakstītā apļa.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonās pa labi no 4.4.1. punktā paredzētā simbola.

4.6.   Marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Marķējumu novieto uz izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

4.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti marķējumu piemēri.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Vispārīgas specifikācijas, kas piemērojamas visiem testiem

| 5.1.1. | H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

5.1.1.

H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 5.1.2. | Ja priekšējo sēdekļu aizsargsistēma ietver jostas, jostu daļas atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ja priekšējo sēdekļu aizsargsistēma ietver jostas, jostu daļas atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām.

| 5.1.3. | Sēdvietām, kurās tiek uzstādīts manekens un kuru aizsargsistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sēdvietām, kurās tiek uzstādīts manekens un kuru aizsargsistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14.

5.2.   Specifikācijas

Transportlīdzekļa tests, kas veikts saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi, uzskatāms par apmierinošu, ja vienlaikus tiek izpildīti visi 5.2.1. līdz 5.2.6. punktā izklāstītie nosacījumi.

| 5.2.1. | Izpildes kritēriji, ko saskaņā ar 8. papildinājumu fiksē ar manekeniem malējos priekšējos sēdekļos, atbilst šādiem nosacījumiem:






  5.2.1.1. | izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nepārsniedz 1 000 un iegūtais galvas paātrinājums nepārsniedz 80 g ilgāk par 3 ms. Pēdējo aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas kustību, tai atlecot atpakaļ; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Izpildes kritēriji, ko saskaņā ar 8. papildinājumu fiksē ar manekeniem malējos priekšējos sēdekļos, atbilst šādiem nosacījumiem:

5.2.1.1.

izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nepārsniedz 1 000 un iegūtais galvas paātrinājums nepārsniedz 80 g ilgāk par 3 ms. Pēdējo aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas kustību, tai atlecot atpakaļ;

| 5.2.1.2. | kakla traumas kritēriji (NIC) nepārsniedz vērtības, kas norādītas 1. un 2. attēlā;

  1. attēls


  Kakla stiepes kritērijs





  2. attēls


  Kakla bīdes kritērijs |
| --- | --- |

5.2.1.2.

kakla traumas kritēriji (NIC) nepārsniedz vērtības, kas norādītas 1. un 2. attēlā;

1. attēls

Kakla stiepes kritērijs

Image

2. attēls

Kakla bīdes kritērijs

Image

| 5.2.1.3. | kakla liekšanās kustība ap y asi izstiepumā nepārsniedz 57 Nm (3); |
| --- | --- |

5.2.1.3.

kakla liekšanās kustība ap y asi izstiepumā nepārsniedz 57 Nm (3);

| 5.2.1.4. | krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nepārsniedz 50 mm; |
| --- | --- |

5.2.1.4.

krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nepārsniedz 50 mm;

| 5.2.1.5. | krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C) nepārsniedz 1,0 m/s; |
| --- | --- |

5.2.1.5.

krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C) nepārsniedz 1,0 m/s;

| 5.2.1.6. | ciskas kaula spēka kritērijs (FFC) nepārsniedz spēka iedarbības kritērijus attiecīgajā laikā, kas norādīti 3. attēlā;

  3. attēls


  Ciskas kaula spēka kritērijs |
| --- | --- |

5.2.1.6.

ciskas kaula spēka kritērijs (FFC) nepārsniedz spēka iedarbības kritērijus attiecīgajā laikā, kas norādīti 3. attēlā;

3. attēls

Ciskas kaula spēka kritērijs

Image

| 5.2.1.7. | stilba kaula saspiešanas spēka kritērijs (TCFC) nepārsniedz 8 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.7.

stilba kaula saspiešanas spēka kritērijs (TCFC) nepārsniedz 8 kN;

| 5.2.1.8. | stilba kaula indekss (TI), ko mēra katram stilba kaulam augšgalā un apakšgalā, nepārsniedz 1,3 abās vietās; |
| --- | --- |

5.2.1.8.

stilba kaula indekss (TI), ko mēra katram stilba kaulam augšgalā un apakšgalā, nepārsniedz 1,3 abās vietās;

| 5.2.1.9. | slīdošajās ceļa locītavās pārvietošanās nepārsniedz 15 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.9.

slīdošajās ceļa locītavās pārvietošanās nepārsniedz 15 mm.

| 5.2.2. | Stūres rata atlikušais pārvietojums, ko mēra stūres rumbas centrā, nepārsniedz 80 mm vertikālā virzienā uz augšu un 100 mm horizontālā atpakaļvirzienā. |
| --- | --- |

5.2.2.

Stūres rata atlikušais pārvietojums, ko mēra stūres rumbas centrā, nepārsniedz 80 mm vertikālā virzienā uz augšu un 100 mm horizontālā atpakaļvirzienā.

| 5.2.3. | Testa laikā durvis nedrīkst atvērties. |
| --- | --- |

5.2.3.

Testa laikā durvis nedrīkst atvērties.

| 5.2.4. | Testa laikā priekšējo durvju bloķēšanas sistēma nedrīkst nobloķēties. |
| --- | --- |

5.2.4.

Testa laikā priekšējo durvju bloķēšanas sistēma nedrīkst nobloķēties.

| 5.2.5. | Pēc trieciena bez instrumentu palīdzības, izņemot tos, kas vajadzīgi manekena svara noturēšanai, ir iespējams:






  5.2.5.1. | atvērt vismaz vienas durvis, ja tādas ir, katrai sēdekļu rindai un – ja šādu durvju nav – pārvietot sēdekļus vai noliekt to atzveltnes tā, lai visas transportlīdzeklī esošās personas varētu evakuēt; taču tas attiecas tikai uz transportlīdzekļiem, kuru jumta konstrukcija nav atdalāma; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Pēc trieciena bez instrumentu palīdzības, izņemot tos, kas vajadzīgi manekena svara noturēšanai, ir iespējams:

5.2.5.1.

atvērt vismaz vienas durvis, ja tādas ir, katrai sēdekļu rindai un – ja šādu durvju nav – pārvietot sēdekļus vai noliekt to atzveltnes tā, lai visas transportlīdzeklī esošās personas varētu evakuēt; taču tas attiecas tikai uz transportlīdzekļiem, kuru jumta konstrukcija nav atdalāma;

| 5.2.5.2 | atbrīvot manekenus no to ierobežotājsistēmas, kas, ja tā ir bloķēta, jāspēj atbrīvot ar maksimālo spēku 60 N, kuru pieliek atbrīvošanas vadības ierīces centrā; |
| --- | --- |

5.2.5.2

atbrīvot manekenus no to ierobežotājsistēmas, kas, ja tā ir bloķēta, jāspēj atbrīvot ar maksimālo spēku 60 N, kuru pieliek atbrīvošanas vadības ierīces centrā;

| 5.2.5.3. | izņemt manekenus no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

izņemt manekenus no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas.

| 5.2.6. | Ja transportlīdzekli darbina ar šķidro degvielu, tad, notiekot sadursmei, rodas tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas. |
| --- | --- |

5.2.6.

Ja transportlīdzekli darbina ar šķidro degvielu, tad, notiekot sadursmei, rodas tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas.

| 5.2.7. | Ja pēc sadursmes noplūde no degvielas padeves iekārtas ir nepārtraukta, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām, un šos dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un atpazīt, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ja pēc sadursmes noplūde no degvielas padeves iekārtas ir nepārtraukta, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām, un šos dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un atpazīt, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

6.   NORĀDĪJUMI AR DROŠĪBAS SPILVENIEM APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU LIETOTĀJIEM

6.1.   Transportlīdzeklī jābūt informācijai par to, ka tas aprīkots ar sēdekļu drošības spilveniem.

| 6.1.1. | Transportlīdzeklim ar drošības spilvena komplektu, kas paredzēts vadītāja aizsardzībai, šo informāciju veido uzraksts “DROŠĪBAS SPILVENS”, kurš novietots stūres rata aplocē; uzraksts ir stingri piestiprināts un viegli ieraugāms. |
| --- | --- |

6.1.1.

Transportlīdzeklim ar drošības spilvena komplektu, kas paredzēts vadītāja aizsardzībai, šo informāciju veido uzraksts “DROŠĪBAS SPILVENS”, kurš novietots stūres rata aplocē; uzraksts ir stingri piestiprināts un viegli ieraugāms.

| 6.1.2. | Attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar pasažieru drošības spilvenu, kurš paredzēts citu transportlīdzeklī esošu personu, nevis vadītāja aizsardzībai, informācijā ietilpst 6.2. punktā aprakstītā brīdinājuma uzlīme. |
| --- | --- |

6.1.2.

Attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar pasažieru drošības spilvenu, kurš paredzēts citu transportlīdzeklī esošu personu, nevis vadītāja aizsardzībai, informācijā ietilpst 6.2. punktā aprakstītā brīdinājuma uzlīme.

6.2.   Transportlīdzeklī, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem frontālās aizsardzības pasažieru drošības spilveniem, ir informācija par sevišķo bīstamību, kura saistīta ar uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu novietošanu uz sēdekļiem, kas aprīkoti ar drošības spilvenu komplektiem.

| 6.2.1. | Informāciju veido vismaz uzlīme, kurā ietverta piktogramma un brīdinājuma teksts, kā norādīts turpmāk.



  Kopējie izmēri ir vismaz 120 × 160 mm vai līdzvērtīgs laukums.
  Minēto uzlīmi var pielāgot, izkārtojumam atšķiroties no minētā piemēra; tomēr teksta saturam jāatbilst iepriekš minētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

6.2.1.

Informāciju veido vismaz uzlīme, kurā ietverta piktogramma un brīdinājuma teksts, kā norādīts turpmāk.

Image

Kopējie izmēri ir vismaz 120 × 160 mm vai līdzvērtīgs laukums.

Minēto uzlīmi var pielāgot, izkārtojumam atšķiroties no minētā piemēra; tomēr teksta saturam jāatbilst iepriekš minētajiem norādījumiem.

| 6.2.2. | Tipa apstiprināšanas brīdī uzlīme ir vismaz vienā no tās līgumslēdzējas puses valodām, kurā iesniegts apstiprinājuma pieteikums. Ražotājs paziņo, ka uzņemas atbildību par to, lai tiktu nodrošināts, ka brīdinājums tiek sniegts vismaz vienā tās valsts oficiālajā valodā, kurā transportlīdzekli paredzēts pārdot. |
| --- | --- |

6.2.2.

Tipa apstiprināšanas brīdī uzlīme ir vismaz vienā no tās līgumslēdzējas puses valodām, kurā iesniegts apstiprinājuma pieteikums. Ražotājs paziņo, ka uzņemas atbildību par to, lai tiktu nodrošināts, ka brīdinājums tiek sniegts vismaz vienā tās valsts oficiālajā valodā, kurā transportlīdzekli paredzēts pārdot.

| 6.2.3. | Ja pasažiera priekšējais sēdeklis aprīkots ar frontālās aizsardzības drošības spilvenu, brīdinājumu pienācīgi piestiprina pasažiera priekšējā saules aizsega katrā pusē tā, lai vismaz viens brīdinājums uz saules aizsega allaž ir redzams neatkarīgi no saules aizsega stāvokļa. Vai arī viens brīdinājums atrodas uz paceltā aizsega redzamās puses un otrs brīdinājums – uz jumta aiz aizsega, lai vismaz viens brīdinājums allaž būtu redzams. Burtu izmēram jābūt tādam, lai uzlīmi viegli varētu izlasīt lietotājs ar normālu redzi, kas sēž attiecīgajā sēdeklī.
  Kas attiecas uz frontālās aizsardzības drošības spilveniem citiem transportlīdzekļa sēdekļiem, brīdinājumam jāatrodas tieši attiecīgā sēdekļa priekšā un tam allaž jābūt skaidri saredzamam ikvienam, kas šajā sēdeklī uzstāda uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu. Burtu izmēram jābūt tādam, lai uzlīmi viegli varētu izlasīt lietotājs ar normālu redzi, kas sēž attiecīgajā sēdeklī.
  Šī prasība neattiecas uz sēdekļiem, kas aprīkoti ar ierīci, kura automātiski atslēdz frontālās aizsardzības drošības spilvena komplektu, ja tiek uzstādīta jebkāda uz aizmuguri vērsta bērnu ierobežotājsistēma. |
| --- | --- |

6.2.3.

Ja pasažiera priekšējais sēdeklis aprīkots ar frontālās aizsardzības drošības spilvenu, brīdinājumu pienācīgi piestiprina pasažiera priekšējā saules aizsega katrā pusē tā, lai vismaz viens brīdinājums uz saules aizsega allaž ir redzams neatkarīgi no saules aizsega stāvokļa. Vai arī viens brīdinājums atrodas uz paceltā aizsega redzamās puses un otrs brīdinājums – uz jumta aiz aizsega, lai vismaz viens brīdinājums allaž būtu redzams. Burtu izmēram jābūt tādam, lai uzlīmi viegli varētu izlasīt lietotājs ar normālu redzi, kas sēž attiecīgajā sēdeklī.

Kas attiecas uz frontālās aizsardzības drošības spilveniem citiem transportlīdzekļa sēdekļiem, brīdinājumam jāatrodas tieši attiecīgā sēdekļa priekšā un tam allaž jābūt skaidri saredzamam ikvienam, kas šajā sēdeklī uzstāda uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu. Burtu izmēram jābūt tādam, lai uzlīmi viegli varētu izlasīt lietotājs ar normālu redzi, kas sēž attiecīgajā sēdeklī.

Šī prasība neattiecas uz sēdekļiem, kas aprīkoti ar ierīci, kura automātiski atslēdz frontālās aizsardzības drošības spilvena komplektu, ja tiek uzstādīta jebkāda uz aizmuguri vērsta bērnu ierobežotājsistēma.

| 6.2.4. | Sīkāka informācija ar atsauci uz brīdinājumu jāietver transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā; jāiekļauj vismaz šāds teksts tās valsts oficiālajās valodās, kurā transportlīdzekli paredzēts reģistrēt:

  “Neizmantojiet uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu uz sēdekļa, kas aizsargāts ar tā priekšā novietotu drošības spilvenu”.

  Tekstu papildina transportlīdzeklī esošs brīdinājuma attēls. |
| --- | --- |

6.2.4.

Sīkāka informācija ar atsauci uz brīdinājumu jāietver transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā; jāiekļauj vismaz šāds teksts tās valsts oficiālajās valodās, kurā transportlīdzekli paredzēts reģistrēt:

“Neizmantojiet uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu uz sēdekļa, kas aizsargāts ar tā priekšā novietotu drošības spilvenu”.

Tekstu papildina transportlīdzeklī esošs brīdinājuma attēls.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

7.1.   Par visiem pārveidojumiem, kas skar konstrukciju, sēdekļu skaitu, iekšējo apdari vai savienojumus, vai transportlīdzekļa vadības ierīču vai mehānisko daļu izvietojumu, kuras var ietekmēt transportlīdzekļa priekšdaļas enerģijas absorbcijas spēju, paziņo administratīvajai iestādei, kas piešķir apstiprinājumu. Šī iestāde var vai nu

| 7.1.1. | atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

7.1.1.

atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām, vai

| 7.1.2. | pieprasīt, lai par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic kādu no tālāk aprakstītajiem testiem atbilstīgi pārveidojumu raksturam.






  7.1.2.1. | Pēc jebkura transportlīdzekļa pārveidojuma, kas ietekmē transportlīdzekļa vispārējo konstrukciju, un/vai jebkura masas palielinājuma, kurš lielāks par 8 procentiem, kas pēc iestādes vērtējuma ievērojami ietekmētu testu rezultātus, tests jāatkārto, kā aprakstīts 3. pielikumā. |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt, lai par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic kādu no tālāk aprakstītajiem testiem atbilstīgi pārveidojumu raksturam.

7.1.2.1.

Pēc jebkura transportlīdzekļa pārveidojuma, kas ietekmē transportlīdzekļa vispārējo konstrukciju, un/vai jebkura masas palielinājuma, kurš lielāks par 8 procentiem, kas pēc iestādes vērtējuma ievērojami ietekmētu testu rezultātus, tests jāatkārto, kā aprakstīts 3. pielikumā.

| 7.1.2.2. | Ja pārveidojumi tiek veikti tikai iekšējai apdarei, ja masa neatšķiras vairāk kā par 8 procentiem un ja nemainās priekšējo sēdekļu skaits, kas sākotnēji ir transportlīdzeklī, veic:






  7.1.2.2.1. | vienkāršotu testu, kas paredzēts 7. pielikumā un/vai |
| --- | --- | --- |

7.1.2.2.

Ja pārveidojumi tiek veikti tikai iekšējai apdarei, ja masa neatšķiras vairāk kā par 8 procentiem un ja nemainās priekšējo sēdekļu skaits, kas sākotnēji ir transportlīdzeklī, veic:

7.1.2.2.1.

vienkāršotu testu, kas paredzēts 7. pielikumā un/vai

| 7.1.2.2.2. | daļēju testu, ko nosaka tehniskais dienests saistībā ar izdarītajiem pārveidojumiem. |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

daļēju testu, ko nosaka tehniskais dienests saistībā ar izdarītajiem pārveidojumiem.

7.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidīšanu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma dalībvalstīm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.3.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam attiecinājumam piešķir sērijas numuru un informē citas 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ar šādām prasībām.

| 8.1. | Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz funkcijām, kuras sekmē transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

8.1.

Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz funkcijām, kuras sekmē transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā.

| 8.2. | Apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka attiecībā uz katru apstiprinājuma tipu tiek veikti vismaz tie testi, kas skar mērījumu veikšanu. |
| --- | --- |

8.2.

Apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka attiecībā uz katru apstiprinājuma tipu tiek veikti vismaz tie testi, kas skar mērījumu veikšanu.

| 8.3. | Iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados. |
| --- | --- |

8.3.

Iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, ko piemēro ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var anulēt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai arī izvēlētais transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi neiztur pārbaudes, kuras paredzētas iepriekš minētajā 8.2. punktā.

9.2.   Ja nolīguma dalībvalsts, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties par to informē citas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus.

10.   RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

11.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 1. papildinājums grozījumu 01. sērijai, neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 1. papildinājumu grozījumu 01. sērijai.

11.2.   No 2002. gada 1. oktobra līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tiem transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 1. papildinājumu grozījumu 01. sērijai.

11.3.   Kamēr šajos noteikumos nav paredzētas prasības attiecībā uz transportlīdzeklī esošo personu aizsardzību, izmanotojot frontālās sadursmes visaptverošu testu, līgumslēdzējas puses šajā nolūkā var turpināt piemērot prasības, kas jau ir spēkā brīdī, kad notiek pievienošanās šiem noteikumiem.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kuri veic apstiprināšanas testus, izgatavotājiem, kas pilnvaroti veikt testus, un administratīvajām iestādēm, kuras piešķir apstiprinājumu un kam jānosūta veidlapas, kas apstiprina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai noraidīšanu, vai apstiprinājuma anulēšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar tā 4. grozījumu).

(2)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Dienvidslāvijai, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai un 48 Jaunzēlandei. Turpmākos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un detaļu vienotu apstiprināšanas nosacījumu pieņemšanu un apstiprinājuma savstarpēju atzīšanu, vai kādā tās pievienojas nolīgumam, un šādi piešķirtos numurus ANO ģenerālsekretārs paziņo nolīguma dalībvalstīm.

(3)  Līdz 1998. gada 1. oktobrim vērtības, kas iegūtas attiecībā uz kaklu, nav atbilstības/neatbilstības kritēriji attiecībā uz tipa apstiprinājuma piešķiršanu. Iegūtos testa rezultātus ieraksta testa ziņojumā, un apstiprinātāja iestāde apkopo testa rezultātus. Pēc šā datuma vērtības, kas noteiktas šajā punktā, piemēro kā atbilstības/neatbilstības kritēriju, ja neapstiprina citas alternatīvas vērtības vai līdz tādu vērtību apstiprināšanai.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

B   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

---

(1)  Pēdējais numurs ir tikai piemērs.

---

3. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA NOVIETOŠANA UN SAGATAVOŠANA

1.1.   Testēšanas vieta

Testēšanas zona ir pietiekami liela, lai tajā izvietotu ieskriešanās celiņu, barjeru un tehniskās iekārtas, kas vajadzīgas testam. Pēdējais celiņa posms vismaz 5 m pirms barjeras ir horizontāls, līdzens un gluds.

1.2.   Barjera

Barjeras priekšpusi veido deformējama struktūra, kā norādīts šo noteikumu 9. pielikumā. Deformējamās struktūras priekšpuse attiecībā pret testējamā transportlīdzekļa braukšanas virzienu ir perpendikulāra ± 1 ° robežās. Barjeru sakrauj tā, lai tās masa nav mazāka par 7 × 104 kg un lai tās priekšpuse ir vertikāla ± 1 ° robežās. Masu piestiprina pie zemes vai novieto uz zemes, vajadzības gadījumā izmantojot papildu apstādināšanas mehānismus, lai ierobežotu tās kustību.

1.3.   Barjeras novietojums

Barjeru novieto tā, lai transportlīdzeklim pirmā saskare ar barjeru notiek stūres statņa pusē. Ja testa veikšanai var izvēlēties transportlīdzekli ar stūri labajā pusē vai kreisajā pusē, testu veic ar transportlīdzekli, kuram stūre ir mazāk drošajā pusē, kā noteicis par testiem atbildīgais tehniskais dienests.

1.3.1.   Transportlīdzekļa centrēšana attiecībā pret barjeru

Transportlīdzeklis pārklāj 40 procenti ± 20 mm no barjeras ārpuses.

1.4.   Transportlīdzekļa stāvoklis

1.4.1.   Vispārīga specifikācija

Testējamais transportlīdzeklis ir izgatavots sērijveidā, tam ir viss standarta aprīkojums un tas ir normālā tehniskā kārtībā. Dažas sastāvdaļas var aizvietot ar līdzvērtīgu masu, ja ir skaidrs, ka šāda aizvietošana būtiski neietekmē rezultātus, kas iegūti saskaņā ar 6. punktu.

1.4.2.   Transportlīdzekļa masa

1.4.2.1.   Testam iesniegtā transportlīdzekļa masa ir pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā.

1.4.2.2.   Degvielas tvertni piepilda ar ūdeni līdz 90 procentiem no pilna degvielas svara daudzuma, ko izgatavotājs noteicis iepildīšanai tvertnē, ar pielaidi ± 1 procenta robežās.

1.4.2.3.   Visas citas sistēmas (bremzes, dzesēšana utt.) var būt tukšas; šajā gadījumā šķidrumu masu rūpīgi kompensē.

1.4.2.4.   Ja mēraparāta masa transportlīdzeklī pārsniedz pieļaujamos 25 kg, to drīkst kompensēt ar samazinājumiem, kam nav būtiskas ietekmes uz rezultātiem, kuri iegūti saskaņā ar turpmāk minēto 6. punktu.

1.4.2.5.   Mēraparāta masa nedrīkst mainīt katras ass atskaites noslodzi vairāk par 5 %, jebkurā variantā nepārsniedzot 20 kg.

1.4.2.6.   Transportlīdzekļa masu, ko iegūst, izpildot iepriekš minētā 1.4.2.1. punkta noteikumus, norāda ziņojumā.

1.4.3.   Pasažieru salona pielāgošana

1.4.3.1.   Stūres rata stāvoklis

Regulējamu stūres ratu novieto normālā stāvoklī, ko norādījis izgatavotājs vai, ja tādas norādes nav, rata regulēšanas diapazona(-u) robežu vidū. Beidzot virzīšanos uz priekšu, stūres rats jāatbrīvo un tā spieķiem jābūt stāvoklī, kas saskaņā ar izgatavotāja datiem atbilst transportlīdzekļa taisnvirziena kustībai uz priekšu.

1.4.3.2.   Stikli

Transportlīdzekļa kustināmie stikli ir aizvērtā stāvoklī. Lai izdarītu testa mērījumus un vienojoties ar izgatavotāju, kustināmos stiklus var nolaist zemāk, ja to regulējamā roktura stāvoklis atbilst aizvērtam stāvoklim.

1.4.3.3.   Pārnesumu pārslēgšanas svira

Pārnesumu pārslēgšanas svira ir neitrālā pozīcijā.

1.4.3.4.   Pedāļi

Pedāļi ir normālā atlaistā stāvoklī. Regulējamus pedāļus noregulē vidējā stāvokli, ja vien izgatavotājs nav noteicis citu stāvokli.

1.4.3.5.   Durvis

Durvis ir aizvērtas, bet ne bloķētas.

1.4.3.6.   Nolaižamais jumts

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar nolaižamu vai noņemamu jumtu, tas ir savā vietā un pacelts. Lai izdarītu testa mērījumus un vienojoties ar izgatavotāju, tas drīkst būt nolaists.

1.4.3.7.   Saules aizsegs

Saules aizsegi ir paceltā stāvoklī.

1.4.3.8.   Atpakaļskata spogulis

Iekšējais atpakaļskata spogulis ir normālā lietošanas stāvoklī.

1.4.3.9.   Elkoņbalsti

Kustināmie elkoņbalsti priekšā un aizmugurē ir nolaistā stāvoklī, ja to neliedz manekenu stāvoklis transportlīdzeklī.

1.4.3.10.   Pagalvji

Pagalvji, kuru augstums ir regulējams, ir visaugstākajā stāvoklī.

1.4.3.11.   Sēdekļi

1.4.3.11.1.   Priekšējo sēdekļu stāvoklis

Sēdekļus, kurus var regulēt garenvirzienā, noregulē tā, lai to H punkts, kas noteikts saskaņā ar 6. pielikumā izklāstīto metodi, ir vidus stāvoklī vai tam tuvākajā bloķēšanas stāvoklī un lai augstuma stāvoklis ir tāds, kā to noteicis izgatavotājs (ja sēdekļa augstumu var regulēt atsevišķi). Ja ir soli, vadās pēc vadītāja vietas H punkta.

1.4.3.11.2.   Priekšējo sēdekļu atzveltņu stāvoklis

Ja priekšējo sēdekļu atzveltnes ir regulējamas, tās noregulē tā, lai manekena rumpja slīpums, cik vien iespējams atbilst tam, ko izgatavotājs ieteicis normālam lietošanas režīmam, vai, ja nekādu īpašu izgatavotāja ieteikumu nav, 25 ° leņķim uz aizmuguri attiecībā pret vertikālo stāvokli.

1.4.3.11.3.   Aizmugurējie sēdekļi

Ja aizmugurējie sēdekļi vai soli ir regulējami, tos noregulē pašā aizmugurējā stāvoklī.

2.   MANEKENI

2.1.   Priekšējie sēdekļi

2.1.1.   Hybrid III
   (1) specifikācijām atbilstīgu manekenu, kas aprīkots ar 45 ° leņķa potīti un kas atbilst tā regulēšanas specifikācijām, novieto uz katra priekšējā malējā sēdekļa saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti 5. pielikumā. Manekena potīte ir sertificēta saskaņā ar 10. pielikumā aprakstīto procedūru.

2.1.2.   Automobili testē ar ierobežotājsistēmām, ko nodrošina izgatavotājs.

3.   PIEDZIŅA UN TRANSPORTLĪDZEKĻA KUSTĪBA

3.1.   Transportlīdzeklis virzās uz priekšu vai nu ar savu dzinēju, vai ar jebkuru citu dzenošo ierīci.

3.2.   Trieciena brīdī transportlīdzekli vairs nedrīkst vadīt ar jebkuru papildu stūres vai dzenošo ierīci.

3.3.   Transportlīdzekļa kustība atbilst 1.2. un 1.3.1. punkta prasībām.

4.   TESTA ĀTRUMS

Transportlīdzekļa ātrums trieciena brīdī ir 56 – 0, + 1 km/h. Taču, ja tests veikts ar lielāku trieciena ātrumu un transportlīdzeklis atbildis prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

5.   MĒRĪJUMI, KAS JĀIZDARA MANEKENIEM PRIEKŠĒJOS SĒDEKĻOS

5.1.   Visus mērījumus, kas vajadzīgi izpildes kritēriju pārbaudei, izdara, izmantojot mērījumu sistēmas, kuras atbilst 8. pielikumā iekļautajām specifikācijām.

5.2.   Izmantojot neatkarīgus šādu CFC (kanāla frekvences klase) datu kanālus, fiksē atšķirīgus parametrus.

5.2.1.   Mērījumi manekena galvā

Paātrinājumu (a) attiecībā uz smaguma centru aprēķina, izmantojot tāda paātrinājuma trīsdimensiju sastāvdaļas, ko mēra ar CFC 1 000.

5.2.2.   Mērījumi manekena kaklā

5.2.2.1.   Aksiālo stiepes spēku un bīdes spēku kakla/galvas savienojuma vietā mēra ar CFC 1 000.

5.2.2.2.   Lieces momentu ap šķērsasi kakla/galvas savienojuma vietā mēra ar CFC 600.

5.2.3.   Mērījumi manekena krūškurvī

Krūškurvja novirzi starp krūšu kaulu un mugurkaulu mēra ar CFC 180.

5.2.4.   Mērījumi manekena ciskas kaulā un stilba kaulā.

5.2.4.1.   Aksiālo saspiedes spēku un lieces momentus mēra ar CFC 600.

5.2.4.2.   Stilba kaula pārvietojumu attiecībā pret ciskas kaulu mēra ceļa slīdošajā locītavā ar CFC 180.

6.   TRANSPORTLĪDZEKLIM IZDARĀMIE MĒRĪJUMI.

6.1.   Lai varētu izdarīt vienkāršoto testu, kas aprakstīts 7. pielikumā, struktūras ātruma samazināšanas laiku, pamatojoties uz garenvirziena akselerometru vērtību pie B statnes pamatnes transportlīdzekļa trieciena pusē, nosaka ar CFC 180, izmantojot datu kanālus, kuri atbilst 8. pielikumā noteiktajām prasībām.

6.2.   Ātruma laiku, ko izmantos testa procedūrā, kura aprakstīta 7. pielikumā, iegūst ar garenvirziena akselerometru pie B statnes sadursmes pusē.

---

(1)  Tāda Hybrid III tehniskās specifikācijas un sīki izstrādāti rasējumi, kas atbilst tāda piecdesmitās procentiles vīrieša galvenajiem izmēriem, kurš dzīvo Amerikas Savienotajās Valstīs, un tā regulēšanas specifikācijas šim testam glabājas pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra, un ar tām var iepazīties pēc pieprasījuma Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātā, Palais des Nations, Ženēvā, Šveicē.

---

4. PIELIKUMS

IZPILDES KRITĒRIJU NOTEIKŠANA

1.   IZPILDES KRITĒRIJS ATTIECĪBĀ UZ GALVU (HPC) UN 3 ms GALVAS PAĀTRINĀJUMS

| 1.1. | Izpildes kritēriju attiecībā uz galvu (HPC) uzskata par izpildītu, ja testa laikā galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.1.

Izpildes kritēriju attiecībā uz galvu (HPC) uzskata par izpildītu, ja testa laikā galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa sastāvdaļu.

| 1.2. | Ja testa laikā notiek saskarme starp galvu un transportlīdzekļa sastāvdaļu, aprēķina HPC vērtību, pamatojoties uz paātrinājumu (a), ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu, izmantojot šādu formulu:



  kur:






  1.2.1. | “a” ir iegūtais paātrinājums, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu, un to mēra gravitācijas vienībās g (1 g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ja testa laikā notiek saskarme starp galvu un transportlīdzekļa sastāvdaļu, aprēķina HPC vērtību, pamatojoties uz paātrinājumu (a), ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

1.2.1.

“a” ir iegūtais paātrinājums, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu, un to mēra gravitācijas vienībās g (1 g = 9,81 m/s2);

| 1.2.2. | ja pietiekami var noteikt galvas saskares sākumu, t1 un t2 ir divi sekundēs izteikti tādi atskaites punkti laikā, kas definē laika posmu starp galvas saskares sākumu un saskares reģistrācijas beigām, kad HPC vērtībā ir vislielākā; |
| --- | --- |

1.2.2.

ja pietiekami var noteikt galvas saskares sākumu, t1 un t2 ir divi sekundēs izteikti tādi atskaites punkti laikā, kas definē laika posmu starp galvas saskares sākumu un saskares reģistrācijas beigām, kad HPC vērtībā ir vislielākā;

| 1.2.3. | ja galvas saskares sākumu nevar noteikt, t1 un t2 ir divi sekundēs izteikti tādi atskaites punkti laikā, kas definē laika posmu starp galvas saskares reģistrācijas sākumu un beigām, kad HPC vērtībā ir vislielākā; |
| --- | --- |

1.2.3.

ja galvas saskares sākumu nevar noteikt, t1 un t2 ir divi sekundēs izteikti tādi atskaites punkti laikā, kas definē laika posmu starp galvas saskares reģistrācijas sākumu un beigām, kad HPC vērtībā ir vislielākā;

| 1.2.4. | HPC vērtības, kam laika intervāls (t1 – t2) ir lielāks par 36 ms, maksimālās vērtības aprēķinos neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.4.

HPC vērtības, kam laika intervāls (t1 – t2) ir lielāks par 36 ms, maksimālās vērtības aprēķinos neņem vērā.

| 1.3. | Vērtību priekšējā trieciena laikā iegūtajam galvas paātrinājumam, kas kumulatīvi pārsniedz 3 ms, aprēķina no iegūtā galvas paātrinājuma, kuru mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu. |
| --- | --- |

1.3.

Vērtību priekšējā trieciena laikā iegūtajam galvas paātrinājumam, kas kumulatīvi pārsniedz 3 ms, aprēķina no iegūtā galvas paātrinājuma, kuru mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu.

2.   KAKLA TRAUMAS KRITĒRIJI (NIC)

| 2.1. | Šos kritērijus nosaka, ņemot vērā saspiedes aksiālo spēku, aksiālo stiepes spēku un bīdes spēkus kakla/galvas savienojuma vietā, ko izsaka ar kN un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu, un ņemot vērā minēto spēku iedarbības ilgumu, ko izsaka ar ms. |
| --- | --- |

2.1.

Šos kritērijus nosaka, ņemot vērā saspiedes aksiālo spēku, aksiālo stiepes spēku un bīdes spēkus kakla/galvas savienojuma vietā, ko izsaka ar kN un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu, un ņemot vērā minēto spēku iedarbības ilgumu, ko izsaka ar ms.

| 2.2. | Kakla lieces momenta kritēriju nosaka, ņemot vērā lieces momentu, ko izsaka Nm ap šķērsasi kakla/galvas savienojuma vietā un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

2.2.

Kakla lieces momenta kritēriju nosaka, ņemot vērā lieces momentu, ko izsaka Nm ap šķērsasi kakla/galvas savienojuma vietā un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu.

| 2.3. | Reģistrē kakla lieces momentu, ko izsaka Nm. |
| --- | --- |

2.3.

Reģistrē kakla lieces momentu, ko izsaka Nm.

3.   KRŪŠKURVJA SASPIEŠANAS KRITĒRIJS (THCC) UN VISKOZITĀTES KRITĒRIJS (V * C)

| 3.1. | Krūškurvja saspiešanas kritēriju nosaka, ņemot vērā krūškurvja deformācijas absolūto vērtību, ko izsaka mm un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.3. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

Krūškurvja saspiešanas kritēriju nosaka, ņemot vērā krūškurvja deformācijas absolūto vērtību, ko izsaka mm un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.3. punktu.

| 3.2. | Viskozitātes kritēriju (V * C) aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula novirzes ātruma momentānu izpausmi, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 6. punktu, kā arī 5.2.3. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

Viskozitātes kritēriju (V * C) aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula novirzes ātruma momentānu izpausmi, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 6. punktu, kā arī 5.2.3. punktu.

4.   CISKAS KAULA SPĒKA KRITĒRIJS (FFC)

| 4.1. | Šo kritēriju nosaka, ņemot vērā saspiešanas slodzi, ko izsaka ar kN un ko pārnes aksiāli uz katru manekena ciskas kaulu un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu, ņemot vērā saspiešanas slodzes ilgumu, kuru izsaka ar ms. |
| --- | --- |

4.1.

Šo kritēriju nosaka, ņemot vērā saspiešanas slodzi, ko izsaka ar kN un ko pārnes aksiāli uz katru manekena ciskas kaulu un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu, ņemot vērā saspiešanas slodzes ilgumu, kuru izsaka ar ms.

5.   STILBA KAULA SASPIEDES SPĒKA KRITĒRIJS (TCFC) UN STILBA KAULA INDEKSS (TI)

| 5.1. | Stilba kaula saspiedes spēka kritēriju nosaka, ņemot vērā saspiešanas slodzi (Fz), ko izsaka ar kN un ko pārnes aksiāli uz katru manekena stilba kaulu un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu. |
| --- | --- |

5.1.

Stilba kaula saspiedes spēka kritēriju nosaka, ņemot vērā saspiešanas slodzi (Fz), ko izsaka ar kN un ko pārnes aksiāli uz katru manekena stilba kaulu un mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu.

| 5.2. | Stilba kaula indeksu aprēķina, pamatojoties uz lieces momentiem (Mx un My), ko mēra saskaņā ar 5.1. punktu, izmantojot šādu formulu:



  kur:







  Mx | = | lieces moments ap x asi |
| --- | --- | --- | --- |
| My | = | lieces moments ap y asi |
| (MC)R | = | kritiskais lieces moments, un tas ir 225 Nm |
| FZ | = | saspiedes aksiālais spēks z virzienā |
| (FC)Z | = | kritiskais saspiedes spēks z virzienā, un tas ir 35,9 kN, un |

5.2.

Stilba kaula indeksu aprēķina, pamatojoties uz lieces momentiem (Mx un My), ko mēra saskaņā ar 5.1. punktu, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

Mx

=

lieces moments ap x asi

My

=

lieces moments ap y asi

(MC)R

=

kritiskais lieces moments, un tas ir 225 Nm

FZ

=

saspiedes aksiālais spēks z virzienā

(FC)Z

=

kritiskais saspiedes spēks z virzienā, un tas ir 35,9 kN, un

Formula

Stilba kaula indeksu aprēķina katram stilba kaulam augšgalā un apakšgalā; taču Fz drīkst mērīt abos galos. Iegūto vērtību izmanto augšgala un apakšgala TI aprēķiniem. Abus momentus Mx un My mēra atsevišķi abos galos.

6.   HYBRID III MANEKENA VISKOZITĀTES KRITĒRIJA (V * C) APRĒĶINĀŠANAS METODE

| 6.1. | Viskozitates kritēriju aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula novirzes ātruma momentānu izpausmi. Abus iegūst no krūšu kaula ieliekuma mērījuma. |
| --- | --- |

6.1.

Viskozitates kritēriju aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula novirzes ātruma momentānu izpausmi. Abus iegūst no krūšu kaula ieliekuma mērījuma.

| 6.2. | Krūšu kaula novirzes mērījumu filtrē vienu reizi ar CFC 180. Saspiešanu laikā t aprēķina no šā filtrētā signāla kā



  Krūšu kaula novirzes ātrumu laikā t aprēķina no filtrētās novirzes kā:



  kur D(t) ir novirze laikā t, kas izteikta metros, un δt ir laika intervāls sekundēs starp novirzes mērījumiem. Maksimālā δt vērtība ir 1,25 × 10–4 sekundes. Šī aprēķināšanas metode redzama diagrammā turpmāk. |
| --- | --- |

6.2.

Krūšu kaula novirzes mērījumu filtrē vienu reizi ar CFC 180. Saspiešanu laikā t aprēķina no šā filtrētā signāla kā

Formula

Krūšu kaula novirzes ātrumu laikā t aprēķina no filtrētās novirzes kā:

Formula

kur D(t) ir novirze laikā t, kas izteikta metros, un δt ir laika intervāls sekundēs starp novirzes mērījumiem. Maksimālā δt vērtība ir 1,25 × 10–4 sekundes. Šī aprēķināšanas metode redzama diagrammā turpmāk.

Image

---

5. PIELIKUMS

Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu regulēšana

1.   MANEKENU IZVIETOJUMS

1.1.   Atsevišķi sēdekļi

Manekena simetrijas plakne sakrīt ar sēdekļa vertikālo vidusplakni.

1.2.   Priekšējais sols

1.2.1.   Vadītājs

Manekena simetrijas plakne atrodas vertikālajā plaknē, kas iet caur stūres rata centru, un ir paralēli transportlīdzekļa vidus garenplaknei. Ja sēdvietu nosaka pēc sola formas, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.2.2.   Malējais pasažieris

Pasažiera manekena simetrijas plakne ir simetriska vadītāja manekena simetrijas plaknei attiecībā pret transportlīdzekļa vidus garenplakni. Ja sēdvietu nosaka pēc sola formas, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.3.   Sols priekšējiem pasažieriem (neskaitot vadītāju)

Manekena simetrijas plakne sakrīt ar izgatavotāja noteikto sēdvietu vidusplaknēm.

2.   MANEKENU UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Galva

Galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma ir horizontāla 2,5° grādu robežās. Lai transportlīdzekļos ar taisniem sēdekļiem bez regulējamām atzveltnēm vajadzīgajā līmenī noregulētu manekena galvu, jārīkojas šādā secībā. Vispirms koriģē H punkta stāvokli turpmākā 2.4.3.1. punktā noteiktajās robežās, lai noregulētu testa manekena galvas šķērsām novietoto instrumentu platformu vajadzīgajā līmenī. Ja galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma vēl nav vajadzīgajā līmenī, tad turpmāk minētā 2.4.3.2. punktā paredzētajās robežās noregulē testa manekena iegurņa leņķi. Ja galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma vēl nav vajadzīgajā līmenī, tad regulē testa manekena kakla atbalstu tikai par tik, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma atrodas horizontāli 2,5° robežās.

2.2.   Delmi

2.2.1.   Vadītāja augšdelmi ir piekļauti rumpim un augšdelmu centrālās līnijas, cik vien iespējams sakrīt ar vertikālo plakni.

2.2.2.   Pasažiera augšdelmi saskaras ar sēdekļa atzveltni un rumpja sāniem.

2.3.   Plaukstas

2.3.1.   Vadītāja testa manekena plaukstas saskaras ar stūres rata loka ārējo daļu pie loka horizontālās centrālās ass. Īkšķi ir pāri stūres rata lokam un viegli piestiprināti pie stūres rata ar lenti, lai, grūžot testa manekena roku uz augšu ar spēku, kas nav mazāks par 9 N un nav lielāks par 22 N, lente atbrīvotu roku no stūres rata loka.

2.3.2.   Pasažiera testa manekena plaukstas saskaras ar augšstilba ārpusi. Mazais pirkstiņš saskaras ar sēdekļa spilvenu.

2.4.   Rumpis

2.4.1.   Transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar soliem, vadītāja un pasažiera testa manekena rumpja augšdaļa balstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja manekena vidussagitālā plakne ir vertikāla un paralēla transportlīdzekļa vidus garenasij un iet caur stūres rata loka centru. Pasažiera manekena vidussagitālā plakne ir vertikāla un paralēla transportlīdzekļa vidus garenasij, un tādā pašā attālumā no transportlīdzekļa vidus garenass kā vadītāja manekena vidussagitālā plakne.

2.4.2.   Transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar atsevišķu(-iem) sēdekli(-ļiem), vadītāja un pasažiera testa manekena rumpja augšdaļa balstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja un pasažiera manekena vidussagitālā plakne ir vertikāla un sakrīt ar atsevišķā sēdekļa vidus garenasi.

2.4.3.   Rumpja apakšdaļa

2.4.3.1.   H punkts

Vadītāja un pasažiera testa manekena H punkts sakrīt 13 mm augstuma un 13 mm platuma robežās ar punktu 6 mm zem H punkta atrašanas vietas, kas noteikta, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, izņemot to, ka H punkta manekena apakšstilba un augšstilba garumu koriģē līdz 414 un 401 mm attiecīgo 417 un 432 mm vietā.

2.4.3.2.   Iegurņa leņķis

Kā noteikts ar iegurņa leņķa mērinstrumentiem ((GM) rasējums 78051-532, 572. daļa), ko ievieto manekena H punkta mērcaurumā, leņķis, kuru mēra horizontāli uz plakanas 76,2 mm garas mērinstrumenta virsmas, ir 22,5° ± 2,5°.

2.5.   Kājas

Vadītāja un pasažiera testa manekenu augšstilbi atspiežas pret sēdekļa spilvenu tiktāl, ciktāl to ļauj pēdu novietojums. Sākotnējais attālums starp malējā ceļa skavas atloka virsmām ir 270 mm ± 10 mm. Cik vien iespējams, kreisais vadītāja manekena stilbs un abi pasažiera manekena stilbi atrodas vertikālajās garenplaknēs. Cik vien iespējams, labais vadītāja manekena stilbs atrodas vertikālajā plaknē. Atļauts izdarīt galīgo regulēšanu, lai dažādās pasažieru salona konfigurācijās pielāgotu pēdu novietojumu saskaņā ar 2.6. punktu.

2.6.   Pēdas

2.6.1.   Labā vadītāja manekena pēda balstās uz nepiespiesta akseleratora ar pašu aizmugurējo papēža punktu uz grīdas virsmas pedāļa plaknē. Ja pēdu nevar nolikt uz akseleratora pedāļa, to novieto perpendikulāri stilba kaulam un, cik vien iespējams tālu uz priekšu pedāļa centrālās ass virzienā, pašam aizmugurējam papēža punktam balstoties uz grīdas virsmas. Kreisās pēdas papēdi novieto, cik vien iespējams tālu un tas atbalstās pret grīdas paneli. Kreiso pēdu novieto, cik vien iespējams plakaniski tās atbalstam paredzētajā vietā. Kreisās pēdas vidus garenasi novieto, cik vien iespējams paralēli transportlīdzekļa vidus garenasij.

2.6.2.   Pasažiera testa manekena abu pēdu papēžus novieto, cik vien iespējams uz priekšu un tie atbalstās pret grīdas paneli. Abas pēdas novieto, cik vien iespējams plakaniski to atbalstam paredzētajā vietā. Pēdu vidus garenasi novieto, cik vien iespējams paralēli transportlīdzekļa vidus garenasij.

2.7.   Uzstādītie mērinstrumenti nekādi nedrīkst ietekmēt manekena kustību trieciena laikā.

2.8.   Manekenu un mērinstrumentu sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un, cik vien iespējams uztur no 19 °C līdz 22 °C.

2.9.   Manekenu apģērbs

2.9.1.   Aprīkotajiem manekeniem uzvelk pieguļošus elastīgas kokvilnas apģērbu gabalus ar īsām piedurknēm un bikses ar starām līdz puslielam, kā noteikts FMVSS 208, rasējumi 78051-292 un 293, vai līdzvērtīgu apģērbu.

2.9.2.   Katrā testa manekena kājā uzvelk un aizsien 11XW izmēra kurpi, kas atbilst ASV militārā standarta MIL-S 13192 varianta P konfigurācijas specifikācijām attiecībā uz izmēru, zoles un papēža biezumu un kas sver 0,57 ± 0,1 kg.

3.   IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS REGULĒŠANA

Testa manekenam, kas novietots tam paredzētajā sēdvietā, kā noteikts 2.1. līdz 2.6. punkta attiecīgajās prasībās, apliek siksnu un nostiprina fiksatoru. Savelk klēpja jostu, lai tā nebūtu vaļīga. Izvelk ķermeņa augšdaļas drošības jostu nospriegošanas ierīces un ļauj tai nostiepties. Šo darbību atkārto četras reizes. Klēpja jostu nospriego 9 līdz 18 N robežās. Ja drošības jostu sistēma ir aprīkota ar drošības jostas spiediena mazināšanas ierīci, ķermeņa augšējās daļas jostu atlaiž maksimāli vaļīgi izgatavotāja ieteiktajās robežās normālam lietošanas režīmam, vadoties pēc transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatas. Ja drošības jostu sistēma nav aprīkota ar drošības jostas spiediena mazināšanas ierīci, vaļīgajai pleca jostai ļauj ievilkties ar drošības jostas spriegošanas ierīces ievilkšanas spēku.

---

6. PIELIKUMS

Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto, lai noteiktu H punkta atrašanās vietu un faktisko rumpja leņķi vienai vai vairākām mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām un pārbaudītu izmērītos datus attiecībā uz transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:






  2.1.1. | H punkts un R punkts un to attiecība, |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.

H punkts un R punkts un to attiecība,

| 2.1.2. | faktiskais rumpja leņķis un projektētais rumpja leņķis un to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktiskais rumpja leņķis un projektētais rumpja leņķis un to attiecība.

| 2.2. | “H punkta trīsdimensiju manekens” (3-D H manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktus un faktiskos rumpja leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“H punkta trīsdimensiju manekens” (3-D H manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktus un faktiskos rumpja leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “H punkts” ir rumpja un augšstilba šarnīra centrs 3-D H manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3-D H manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“H punkts” ir rumpja un augšstilba šarnīra centrs 3-D H manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3-D H manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu.

| 2.5. | “Rumpja līnija” ir 3-D H manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

2.5.

“Rumpja līnija” ir 3-D H manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ.

| 2.6. | “Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un rumpja līniju, izmantojot 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst projektētajam rumpja leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un rumpja līniju, izmantojot 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst projektētajam rumpja leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.8. | “Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3-D H manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3-D H manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs.

| 2.9. | “Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma. |
| --- | --- |

2.9.

“Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma.

| 2.10. | “Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu noformējums

Par katru sēdvietu visus šādus atskaites datus, ja tie nepieciešami, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu nosacījumiem, vai attiecīgu datu daļu noformē šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā formā:

| 3.1.1. | R punkta koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā, |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā,

| 3.1.2. | projektētais rumpja leņķis, |
| --- | --- |

3.1.2.

projektētais rumpja leņķis,

| 3.1.3. | visi norādījumi, kas vajadzīgi sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kurš noteikts 4.3. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi norādījumi, kas vajadzīgi sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kurš noteikts 4.3. punktā.

3.2.   Attiecība starp mērījumu datiem un konstrukcijas specifikācijām

| 3.2.1. | H punkta koordinātas un faktisko rumpja leņķa vērtību, ko iegūst ar metodi, kas izklāstīta 4. punktā, attiecīgi salīdzina ar R punkta koordinātām un izgatavotāja norādīto projektēto rumpja leņķa vērtību. |
| --- | --- |

3.2.1.

H punkta koordinātas un faktisko rumpja leņķa vērtību, ko iegūst ar metodi, kas izklāstīta 4. punktā, attiecīgi salīdzina ar R punkta koordinātām un izgatavotāja norādīto projektēto rumpja leņķa vērtību.

| 3.2.2. | R punkta un H punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp projektēto rumpja leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis ir 5° robežās no projektētā rumpja leņķa. |
| --- | --- |

3.2.2.

R punkta un H punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp projektēto rumpja leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis ir 5° robežās no projektētā rumpja leņķa.

| 3.2.3. | Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un projektēto rumpja leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un projektēto rumpja leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu nosacījumiem.

| 3.2.4. | Ja H punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst 3.2.2. punkta prasībām, tad H punktu un faktisko rumpja leņķi nosaka vēl divreiz (pavisam trīs reizes). Ja, veicot šīs trīs darbības, divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro 3.2.3. punkta nosacījumus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja H punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst 3.2.2. punkta prasībām, tad H punktu un faktisko rumpja leņķi nosaka vēl divreiz (pavisam trīs reizes). Ja, veicot šīs trīs darbības, divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro 3.2.3. punkta nosacījumus.

| 3.2.5. | Ja, veicot šīs trīs 3.2.4. punktā aprakstītās darbības, vismaz divu darbību rezultāti neatbilst 3.2.2. punkta prasībām vai ja pārbaudi nevar izdarīt, jo transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju attiecībā uz R punkta atrašanās vietu vai attiecībā uz projektēto rumpja leņķi, izmanto trīs izmērīto punktu centroīdu vai trīs izmērīto leņķu vidējo rādītāju un uzskata to par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos minēts punkts R vai projektētais rumpja leņķis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja, veicot šīs trīs 3.2.4. punktā aprakstītās darbības, vismaz divu darbību rezultāti neatbilst 3.2.2. punkta prasībām vai ja pārbaudi nevar izdarīt, jo transportlīdzekļa izgatavotājs nav sniedzis informāciju attiecībā uz R punkta atrašanās vietu vai attiecībā uz projektēto rumpja leņķi, izmanto trīs izmērīto punktu centroīdu vai trīs izmērīto leņķu vidējo rādītāju un uzskata to par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos minēts punkts R vai projektētais rumpja leņķis.

4.   H PUNKTA UN FAKTISKĀ RUMPJA LEŅĶA NOTEIKŠANAS METODE

4.1.   Pēc izgatavotāja ieskata transportlīdzekli pirms tam tur 20 ± 10 °C temperatūrā, lai panāktu, ka sēdekļa materiāls ir sasniedzis istabas temperatūru. Ja uz pārbaudāmā sēdekļa neviens nav sēdējis, 70 līdz 80 kg smags cilvēks vai ierīce divreiz pa minūtei apsēžas/tiek novietota uz sēdekļa, lai iespiestu tā spilvenu un atzveltni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma vismaz 30 minūtes pirms 3-D H manekena uzstādīšanas neviens sēdekļa komplekts netiek noslogots.

4.2.   Transportlīdzeklis atrodas mērīšanas stāvoklī, kā noteikts iepriekš 2.11. punktā.

4.3.   Ja sēdeklis ir regulējams, to vispirms noregulē vistālāk atpakaļ parastajā braukšanas stāvoklī, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa regulēšanu garenvirzienā, izņemot sēdekļa gājienu, kas nav paredzēts parastajiem braukšanas stāvokļiem. Ja ir citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikālās, leņķa, atzveltnes utt.), tad to noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Sēdekļiem ar atsperojumu vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis izgatavotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar 3-D H manekenu, pārklāj ar pietiekami lielu un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, kas raksturots kā vienkāršs kokvilnas audums ar 18,9 pavedieniem uz vienu cm2 un svaru 0,228 kg/m2 vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem. Ja sēdekli testē ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras novieto sēdekli, jābūt ar tādiem pašiem pamatparametriem (2) kā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   3-D H manekena pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai transportlīdzeklī esošās personas vidusplakne (C/LO) sakristu ar 3-D H manekena vidusplakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma 3-D H manekenu drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja 3-D H manekens atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj 3-D H manekenu regulēt.

4.6.   Pieliek pēdas un apakšstilba komplektus pamatnes komplektam vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida stieņa un apakšstilbu komplektu. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei.

4.7.   3-D H manekena pēdu un kāju stāvokli noregulē šādi.

| 4.7.1. | Izraudzītā sēdvieta: vadītāja un malējā priekšējā pasažiera sēdvieta.






  4.7.1.1. | Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3-D H manekena vidusplaknes kā labo pēdu pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3-D H manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Izraudzītā sēdvieta: vadītāja un malējā priekšējā pasažiera sēdvieta.

4.7.1.1.

Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3-D H manekena vidusplaknes kā labo pēdu pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3-D H manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju.

| 4.7.2. | Izraudzītā sēdvieta: malējā aizmugurējā.
  Attiecībā uz aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem, kājas novieto tā, kā noteicis izgatavotājs. Ja pēdas tad balstās uz grīdas dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites pēdu, un otru pēdu novieto tā, lai spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli. |
| --- | --- |

4.7.2.

Izraudzītā sēdvieta: malējā aizmugurējā.

Attiecībā uz aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem, kājas novieto tā, kā noteicis izgatavotājs. Ja pēdas tad balstās uz grīdas dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites pēdu, un otru pēdu novieto tā, lai spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

| 4.7.3. | Citas izraudzītās sēdvietas.
  Ievēro pamatmetodi, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

4.7.3.

Citas izraudzītās sēdvietas.

Ievēro pamatmetodi, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

4.8.   Piestiprina apakšstilba un augšstilbu smagumus un noregulē 3-D H manekenu.

4.9.   Noliec muguras daļu uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk 3-D H manekenu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Maina 3-D H manekena stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm.

| 4.9.1. | Ja 3-D H manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Ļauj 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida stienim vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina zemākās kājas stāvokli. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ja 3-D H manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Ļauj 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida stienim vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina zemākās kājas stāvokli.

| 4.9.2. | Ja 3-D H manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ja 3-D H manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N slodzi 3-D H manekena muguras daļas komplektam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadranta un T veida stieņa virsmas. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Jābūt uzmanīgiem procedūras atlikušajā daļā, lai novērstu 3-D H manekena slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labā un kreisā gurna smagumus un tad pēc kārtas astoņus rumpja smagumus. Saglabā 3-D H manekena līmeni.

4.12.   Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Pašūpo 3-D H manekenu no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3-D H manekenu un sēdekli rodas berze.

Kamēr manekenu kustina, 3-D H manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi kustināšanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un kustinot 3-D H manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.

Šajā laikā 3-D H manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi ļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3-D H manekena kustināšanas laikā ir izkustējušās pēdas, to stāvoklis jāmaina šādi.

Pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta.

Pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3-D H manekena pamatni uz sēdekļa.

4.13.   Turot T veida stieni, lai 3-D H manekens neslīdētu uz priekšu pa sēdekļa spilvenu, turpina šādi:

| a) | atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni rumpja smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3-D H manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3-D H manekena līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni rumpja smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3-D H manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3-D H manekena līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

4.14.   Veic visus mērījumus.

| 4.14.1. | H punkta koordinātas mēra trīsdimensiju koordinātu sistēmā. |
| --- | --- |

4.14.1.

H punkta koordinātas mēra trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

| 4.14.2. | Faktisko rumpja leņķi nolasa 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

4.14.2.

Faktisko rumpja leņķi nolasa 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ.

4.15.   Ja vēlams atkārtoti uzstādīt 3-D H manekenu, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļu komplektu nenoslogo. 3-D H manekenu neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu testu.

4.16.   Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu “faktisko rumpja leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3-D H manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par raksturīgu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis, |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis,

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurā sēdvietā, kas nav priekšējais sēdeklis, kur H punktu nevar noteikt, izmantojot “H punkta trīsdimensiju manekenu” vai metodes, pēc kompetentās iestādes ieskatiem par atskaites punktu var uzskatīt izgatavotāja norādīto R punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsmas faktūra utt.

1. papildinājums

H PUNKTA TRĪSDIMENSIJU MANEKENA APRAKSTS
   (1)

(3-D H manekens)

1.   Muguras daļa un pamatne.

Muguras daļa un pamatne būvēta no kompozītas plastmasas un metāla; tās imitē cilvēka rumpi un augšstilbus, un tām ir mehāniska locījuma vieta H punktā. Kvadrants ir piestiprināts pie zondes, kuras locījuma vieta ir H punktā, lai mērītu faktisko rumpja leņķi. Pēc regulējama augšstilba stieņa, kas piestiprināts pie pamatnes, nosaka augšstilbu viduslīniju, un tas kalpo par bāzes līniju gūžas leņķa kvadrantam.

2.   Ķermeņa un kāju elementi.

Apakšstilba daļas pievieno pamatnes komplektam ar T veida stieni, kas savieno ceļus un kurš ir regulējamā augšstilba stieņa sānisks pagarinājums. Kvadranti ir iekļauti apakšstilbu daļās, lai mērītu ceļu leņķus. Kurpes un pēdas komplektus kalibrē, lai mērītu pēdas leņķi. Ar diviem spirta līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementus un smagumus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, ko radītu 76 kg smags vīrietis. Visas 3-D H manekena locītavas pārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

1.   attēls

3-D H manekena uzdevums

Image

2.   attēls

3-D H manekena elementu izmēri un slodzes sadalījums

Image

---

(1)  Sīkāka informācija par 3-D H manekena uzbūvi atrodama Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Manekens atbilst ISO standarta 6549–1980 aprakstam.

2. papildinājums

TRĪSDIMENSIJU KOORDINĀTU SISTĒMA

| 1. | Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (sk. attēlu) (1). |
| --- | --- |

1.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (sk. attēlu) (1).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai atskaites punktu koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai atskaites punktu koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis izgatavotājs.

| 3. | R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret atskaites punktiem, ko definē transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

3.

R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret atskaites punktiem, ko definē transportlīdzekļa izgatavotājs.

Image

---

(1)  Koordinātu sistēma atbilst ISO standartam 4130, 1978.

3. Papildinājums

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   Atskaites datu kodēšana.

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē pēc divu rakstzīmju koda. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustībai uz priekšu; izmanto šādus burtus:

L= pa kreisi

C= vidū

R= pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis

2.1.   Norādes zīmju koordinātas

| | X: ... |
| --- | --- |

X: ...

| | Y: ... |
| --- | --- |

Y: ...

| | Z: ... |
| --- | --- |

Z: ...

3.   Atskaites datu saraksts

3.1.   Sēdvieta: ...

3.1.1.   R punkta koordinātas.

| | X: ... |
| --- | --- |

X: ...

| | Y: ... |
| --- | --- |

Y: ...

| | Z: ... |
| --- | --- |

Z: ...

3.1.2.   Projektētais rumpja leņķis: ...

3.1.3.   Sēdekļa regulēšanas specifikācijas (1)

| | horizontālās: ... |
| --- | --- |

horizontālās: ...

| | vertikālās: ... |
| --- | --- |

vertikālās: ...

| | leņķa: ... |
| --- | --- |

leņķa: ...

| | rumpja leņķa: ... |
| --- | --- |

rumpja leņķa: ...

Piezīme: atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

7. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA AR VAGONETI

1.   TESTA UZSTĀDĪŠANA UN PROCEDŪRA

1.1.   Vagonete

Vagonete izgatavota tā, lai pēc testa neparādītos neatgriezeniska deformācija. To virza tā, lai trieciena fāzē novirze nepārsniegtu 5° vertikālajā plaknē un 2° horizontālajā plaknē.

1.2.   Konstrukcijas stāvoklis

1.2.1.   Vispārīgi norādījumi

Testējamā konstrukcija ir izgatavota kā attiecīgo transportlīdzekļu sērijveida produkcija. Dažas sastāvdaļas drīkst aizstāt vai noņemt, ja ir skaidrs, ka šāda aizstāšana vai noņemšana neietekmē testa rezultātus.

1.2.2.   Pielāgojumi

Pielāgojumi atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 1.4.3. punktā noteiktajiem pielāgojumiem, ņemot vērā to, kas noteikts 1.2.1. punktā.

1.3.   Konstrukcijas piestiprināšana

1.3.1.   Konstrukciju stingri piestiprina pie vagonetes tā, lai testa laikā tā relatīvi nepārvietotos.

1.3.2.   Paņēmiens, ko izmanto konstrukcijas piestiprināšanai pie vagonetes, nedrīkst ietekmēt sēdekļu stiprinājumus vai ierobežotājierīces vai izraisīt neparastu konstrukcijas deformāciju.

1.3.3.   Ieteicamā stiprinājuma ierīce ir tāda, kas tur konstrukciju uz balstiem, kuri novietoti apmēram tur, kur ir riteņu asis, vai, ja iespējams, kas piestiprina konstrukciju pie vagonetes ar balstiekārtas sistēmas stiprinājumiem.

1.3.4.   Leņķis starp transportlīdzekļa garenasi un vagonetes kustības virzienu ir 0° ± 2°.

1.4   Manekeni

Manekeni un to novietojums atbilst 3. pielikuma 2. punkta specifikācijām.

1.5.   Mēraparāts

1.5.1.   Konstrukcijas ātruma samazināšana

To devēju stāvoklis, kas mēra struktūras ātruma samazināšanu trieciena laikā, ir paralēls vagonetes garenasij saskaņā ar 8. pielikuma (CFC 180) specifikācijām.

1.5.2.   Manekeniem izdarāmie mērījumi

Visi mērījumi, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu uzskaitītos kritērijus, aprakstīti 3. pielikuma 5. punktā.

1.6.   Konstrukcijas ātruma samazināšanas līkne

Konstrukcijas ātruma samazināšanas līkne trieciena fāzē ir tāda, ka integrēšanas procesā iegūtā līkne, kas raksturo “ātruma izmaiņas laikā”, nevienā punktā neatšķiras vairāk kā par ± 1 m/s no atskaites līknes, kura raksturo attiecīgā transportlīdzekļa “ātruma izmaiņas laikā”, kā noteikts šā pielikuma papildinājumā. Pārvietojumu attiecībā pret atskaites līknes laika asi drīkst izmantot, lai pārvietojuma joslā iegūtu konstrukcijas ātrumu.

1.7.   Attiecīgā transportlīdzekļa atskaites līkne ΔV = f(t)

Šī atskaites līkne ir iegūta, integrējot attiecīgā transportlīdzekļa ātruma samazināšanas līkni, kas iegūta frontālas sadursmes testā pret barjeru, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 6. punktā.

1.8.   Līdzvērtīga metode

Testu var izdarīt ar kādu citu metodi, kas nav vagonetes ātruma samazināšanas metode, ja šāda metode atbilst prasībām attiecībā uz ātruma izmaiņu diapazonu, kas aprakstīts 1.6. punktā.

Papildinājums

Atbilstības līkne – pielaides josla līknei δv = f(t)

Image

---

8. PIELIKUMS

MĒRĪJUMU TESTU MĒRĪJUMU PAŅĒMIENI: APRĪKOJUMS

1.   DEFINĪCIJAS

1.1.   Datu kanāls

Datu kanāls ietver visu aprīkojumu, sākot ar devēju (vai vairākiem devējiem, kuru veidoto signālu virknes kombinētas kādā noteiktā veidā), beidzot ar jebkurām tādām analīzes procedūrām, kas var mainīt frekvences komponentes vai datu amplitūdas komponentes.

1.2.   Devējs

Pirmā iekārta datu kanālā, ko izmanto, lai pārveidotu mērāmo fizisko lielumu citā lielumā (piemēram, elektriskais spriegums), kuru var apstrādāt pārējā kanāla daļā.

1.3.   Kanāla amplitūdas klase: CAC

Apzīmējums datu kanālam, kas atbilst noteiktiem amplitūdas raksturlielumiem, kā noteikts šajā pielikumā. CAC numurs skaitliski ir vienāds ar mērījumu diapazona galīgo ierobežojumu.

1.4.   Raksturīgās frekvences FH, FL, FN

Šīs frekvences definētas 1. attēlā.

1.5.   Kanālu frekvences klase: CFC

Kanāla frekvences klasi apzīmē ar skaitli, kas norāda, ka kanāla frekvences rādītāji ir 1. attēlā noteiktajās robežās. Šis skaitlis un FH frekvences vērtība, kas izteikta Hz, ir skaitliski vienādi.

1.6.   Jutības koeficients

Tās taisnes slīpums, kas rāda optimālās kalibrēšanas vērtības, kuras kanāla amplitūdas klasē nosaka ar mazāko kvadrātu metodi.

1.7.   Datu kanāla kalibrēšanas faktors

Vidējā vērtība jutības koeficientiem, kas novērtēti frekvencēs, kuras vienmērīgi izvietotas logaritmiskā skalā starp FL un FH/2,5

1.8.   Lineārā kļūda

Maksimālās starpības attiecība, kas izteikta procentos, starp kalibrēšanas vērtību un tai atbilstīgo vērtību uz taisnes, kura definēta 1.6. punktā, kanāla amplitūdas klases galīgajā ierobežojumā.

1.9.   Šķērsjutība

Izejas signāla un ieejas signāla attiecība, ja devējs saņem ierosu perpendikulāri mērījumu asij. To izsaka kā jutības procentuālo daļu attiecībā pret mērījumu asi.

1.10.   Fāzes kavējuma laiks

Datu kanāla fāzes kavējuma laiks ir vienāds ar sinusoidālā signāla fāzes kavējumu (radiānos), kas dalīts ar šā signāla leņķisko frekvenci (radiānos/sekundē).

1.11.   Vide

Visu ārējo apstākļu un ietekmju kopums, kam dotajā brīdi pakļauts datu kanāls.

2.   IZPILDES PRASĪBAS

2.1.   Lineārā kļūda

Datu kanāla lineārās kļūdas absolūtā vērtība jebkurā CFC frekvencē visā mērījumu diapazonā ir vienāda ar 2,5 procentiem no CAC vērtības vai mazāka par to.

2.2.   Amplitūdas un frekvences attiecība

Datu kanāla frekvences rādītāji ir starp robežlīknēm, kas redzamas 1. attēlā. Nulles dB līniju nosaka, ņemot vērā kalibrēšanas faktoru.

2.3.   Fāzes kavējuma laiks

Nosaka fāzes kavējuma laiku starp datu kanāla ieejas un izejas signāliem, un tas nedrīkst mainīties vairāk kā par 1/10 FH sekundēm starp 0,03 FH un FH.

2.4.   Laiks

2.4.1.   Laika bāze

Laika bāzi reģistrē, un tā ir vismaz 1/100 s ar 1 procenta precizitāti.

2.4.2.   Relatīvā laika aizture

Relatīvā laika aizture starp divu vai vairāku datu kanālu signāliem neatkarīgi no to frekvences klases nedrīkst pārsniegt 1 ms, neskaitot fāzes nobīdes radīto kavējumu.

Divi vai vairāki datu kanāli, kuru signālus kombinē, pieder pie tās pašas frekvences klases, un šo kanālu relatīvā laika aizture nedrīkst būt lielāka par 1/10 FH sekundēm.

Šī prasība attiecas uz analogiem signāliem, kā arī uz sinhronizācijas impulsiem un ciparu signāliem.

2.5.   Devēja šķērsjutība

Devēja šķērsjutība jebkurā virzienā ir mazāka par 5 procentiem.

2.6.   Kalibrēšana

2.6.1.   Vispārīgi norādījumi

Datu kanālu kalibrē vismaz vienu reizi gadā, izmantojot standarta iekārtu, kura minēta zināmos standartos. Metodes, ko izmanto salīdzināšanai ar standarta iekārtu, nedrīkst ieviest kļūdu, kura lielāka par 1 procentu no CAC. Standarta iekārtas izmantošanu ierobežo frekvences diapazons, kam tas ir kalibrēts. Datu kanālā apakšsistēmas drīkst novērtēt atsevišķi un rezultātus piemērot kā koeficientu visa datu kanāla precizitātei. To var darīt, piemēram, imitējot devēja izejas signālu ar zināmas amplitūdas elektrisko signālu, kas ļauj pārbaudīt datu kanāla traucējumu koeficientu, apejot devēju.

2.6.2.   Kalibrēšanai paredzēto standarta iekārtu precizitāte

Standarta iekārtu precizitāti apliecina vai vīzē valsts pilnvarots metroloģijas dienests.

2.6.2.1.   Statiskā kalibrēšana

2.6.2.1.1.   Paātrinājumi

Kļūdas ir mazākas par ± 1,5 procentiem no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.2.   Spēki

Kļūda ir mazāka par ± 1 procentu no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.3.   Pārvietojumi

Kļūda ir mazāka par ± 1 procentu no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.2.   Dinamiskā kalibrēšana

2.6.2.2.1.   Paātrinājumi

Standarta paātrinājumu kļūda, kas izteikta kā procentuālā daļa no CAC, ir mazāka par ± 1,5 procentiem zem 400 Hz, mazāka par ± 2 procentiem 400 Hz un 900 Hz robežās un mazāka par ± 2,5 procentiem virs 900 Hz.

2.6.2.3.   Laiks

Relatīvā kļūda atskaites laikā ir mazāka par 10–5.

2.6.3.   Jutības koeficients un lineārā kļūda

Jutības koeficientu un lineāro kļūdu nosaka, mērot datu kanāla izejas signālu attiecībā pret zināmu ieejas signālu dažādām šā signāla vērtībām. Datu kanāla kalibrēšana aptver visu amplitūdas klases diapazonu.

Divvirzienu kanāliem izmanto gan pozitīvās, gan negatīvās vērtības.

Ja kalibrēšanas iekārta nevar ģenerēt vajadzīgo ieejas signālu pārmērīgi augsto mērāmo lielumu dēļ, kalibrēšanu veic kalibrēšanas standartu robežās un šīs robežas ieraksta testa ziņojumā.

Visu datu kanālu kalibrē frekvencē vai frekvenču spektrā, kam ir ievērojama vērtība FL un (FH/2,5) robežās.

2.6.4.   Frekvences rādītāju kalibrēšana

Fāzes un amplitūdas rādītāju līknes attiecībā pret frekvenci nosaka, izmērot datu kanāla izejas signālus kā fāzes un amplitūdas attiecību pret zināmu ieejas signālu, dažādām šā signāla vērtībām, kas mainās starp FL un desmitkārtīgu CFC vai 3 000 Hz, atkarībā no tā, kurš ir zemāks.

2.7.   Vides ietekme

Veic regulāras pārbaudes, lai atklātu jebkādu vides ietekmi (piemēram, elektriskā vai magnētiskā plūsma, kabeļa kustēšanās utt.). To var izdarīt, piemēram, reģistrējot to brīvo kanālu izejas signālus, kas aprīkoti ar fiktīviem devējiem. Ja iegūst nozīmīgus izejas signālus, izdara korekcijas, piemēram, nomainot kabeļus.

2.8.   Datu kanāla izvēle un apzīmējums

CAC un CFC definē datu kanālu.

CAC atbilst 110, 210 vai 510.

3.   DEVĒJU UZSTĀDĪŠANA

Devējus stingri piestiprina, lai to uztvertos lielumus, cik vien iespējams mazāk ietekmētu vibrācija. Jebkuru stiprinājumu, kam zemākā rezonanses frekvence ir līdzvērtīga 5 reizes lielākai attiecīgā datu kanāla FH frekvencei, uzskata par derīgu. Jo īpaši paātrinājuma devēji jāuzstāda tā, lai faktiskās mērījumu ass un atskaites ass sistēmas attiecīgās ass sākotnējais leņķis nav lielāks par 5°, ja netiek izdarīts analītisks vai eksperimentāls novērtējums par uzstādīšanas ietekmi uz savāktajiem datiem. Ja kādā punktā paredzēts mērīt multiaksiālus paātrinājumus, katrai paātrinājuma devēja asij jāiet 10 mm robežās gar minēto punktu un katra akselerometra seismiskās masas centram jāatrodas 30 mm robežās no minētā punkta.

4.   REĢISTRĒŠANA

4.1.   Analogais magnētiskais pašrakstītājs

Lentes ātrumam jābūt stabilam, svārstībām nepārsniedzot 0,5 procentu robežas no izmantotā lentes ātruma. Pašrakstītāja signāla un trokšņa attiecība nedrīkst būt mazāka par 42 dB maksimālajā lentes ātrumā. Kopējam harmoniskajam kropļojumam jābūt mazākam par 3 procentiem, un lineārajai kļūdai jābūt mazākai par 1 procentu no mērījumu diapazona.

4.2.   Ciparu magnētiskais pašrakstītājs

Lentes ātrumam jābūt stabilam, svārstībām nepārsniedzot 10 procentu robežas no izmantotā lentes ātruma.

4.3.   Papīra lentes pašrakstītājs

Ja datus ieraksta tieši, papīra lentes ātrumam, kas izteikts mm/s, jābūt vismaz 1,5 reizes lielākam par skaitli, kas Hz izsaka FH. Citos gadījumos papīra lentes ātrumam jābūt tādam, lai iegūtu līdzvērtīgu izšķirtspēju.

5.   DATU APSTRĀDE

5.1.   Filtrācija

Datu kanāla klases frekvencēm atbilstošu filtrāciju drīkst izdarīt vai nu datu ieraksta laikā, vai datu apstrādes laikā. Taču pirms ierakstīšanas jāizdara analogā filtrācija augstākā līmeni nekā CFC, lai izmantotu vismaz 50 procentus no pašrakstītāja dinamiskā diapazona un samazinātu risku, ka augstas frekvences pārslogo pašrakstītāju vai digitalizēšanas procesā rada aizgūtas kļūdas.

5.2.   Digitalizēšana

5.2.1.   Paraugu ņemšanas biežums

Paraugu ņemšanas biežumam jābūt līdzvērtīgam ar vismaz 8 FH. Analoga ieraksta gadījumā, ja ierakstīšanas un nolasīšanas ātrumi atšķiras, Paraugu ņemšanas biežumu var dalīt ar ātruma koeficientu.

5.2.2.   Amplitūdas izšķirtspēja

Vārdu izmēram ciparu formātā jābūt vismaz 7 bitiem, kam pieskaitīts viens paritātes bits.

6.   REZULTĀTU NOFORMĒŠANA

Rezultātus noformē uz A4 formāta papīra (ISO/R 216). Diagrammās noformēto rezultātu asis sadala mērvienībās, kas atbilst piemērotajam izvēlētās mērvienības skaitlim, kurš dalās bez atlikuma (piemēram, 1, 2, 5, 10, 20 milimetri). Izmanto SI mērvienības, izņemot attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumu, kur drīkst izmantot km/h, un attiecībā uz paātrinājumiem triecienā, kur drīkst izmantot g, g = 9,81 m/s2.

1.   attēls

Frekvenču raksturlīkne

Image

---

9. PIELIKUMS

DEFORMĒJAMĀS BARJERAS DEFINĪCIJA

1.   SASTĀVDAĻU UN MATERIĀLU SPECIFIKĀCIJAS

Barjeras izmēri ir redzami šā pielikuma 1. attēlā. Atsevišķu barjeras sastāvdaļu izmēri ir minēti atsevišķi turpmāk.

1.1.   Galvenais šūnveidīgā materiāla bloks

Izmēri

| Augstums | : | 650 mm (šūnveidīgā materiāla lentas ass virzienā) |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm |
| Dziļums | : | 450 mm (šūnveidīgā materiāla šūnu ass virzienā) |

Augstums

:

650 mm (šūnveidīgā materiāla lentas ass virzienā)

Platums

:

1 000 mm

Dziļums

:

450 mm (šūnveidīgā materiāla šūnu ass virzienā)

Visiem iepriekš norādītajiem izmēriem atļauj pielaidi ± 2,5 mm.

| Materiāls | : | Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa). |
| --- | --- | --- |
| Folijas biezums | : | 0,076 mm, ± 15 % |
| Šūnas izmērs | : | 19,1 mm, ± 20 % |
| Blīvums | : | 28,6 kg/m3 ± 20 % |
| Triecienizturība | : | 0,342 MPa + 0 % – 10 % (1) |

Materiāls

:

Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa).

Folijas biezums

:

0,076 mm, ± 15 %

Šūnas izmērs

:

19,1 mm, ± 20 %

Blīvums

:

28,6 kg/m3 ± 20 %

Triecienizturība

:

0,342 MPa + 0 % – 10 % (1)

1.2.   Bufera elements

Izmēri

| Augstums | : | 330 mm (šūnveidīgā materiāla lentas ass virzienā) |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm |
| Dziļums | : | 90 mm (šūnveidīgā materiāla šūnu ass virzienā) |

Augstums

:

330 mm (šūnveidīgā materiāla lentas ass virzienā)

Platums

:

1 000 mm

Dziļums

:

90 mm (šūnveidīgā materiāla šūnu ass virzienā)

Visiem iepriekš norādītajiem izmēriem atļauj pielaidi ± 2,5 mm.

| Materiāls | : | Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa). |
| --- | --- | --- |
| Folijas biezums | : | 0,076 mm, ± 15 % |
| Šūnas izmērs | : | 6,4 mm, ± 20 % |
| Blīvums | : | 82,6 kg/m3 ± 20 % |
| Triecienizturība | : | 1,711 MPa + 0 % – 10 % (1) |

Materiāls

:

Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa).

Folijas biezums

:

0,076 mm, ± 15 %

Šūnas izmērs

:

6,4 mm, ± 20 %

Blīvums

:

82,6 kg/m3 ± 20 %

Triecienizturība

:

1,711 MPa + 0 % – 10 % (1)

1.3.   Atbalsta loksne

Izmēri

| Augstums | : | 800 mm, ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm, ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 2,0 mm, ± 0,1 mm |

Augstums

:

800 mm, ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm, ± 2,5 mm

Biezums

:

2,0 mm, ± 0,1 mm

1.4.   Pārklājuma loksne

Izmēri

| Garums | : | 1 700 mm, ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm, ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 0,81 ± 0,07 mm |
| Materiāls | : | Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa) |

Garums

:

1 700 mm, ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm, ± 2,5 mm

Biezums

:

0,81 ± 0,07 mm

Materiāls

:

Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa)

1.5.   Bufera priekšējā loksne

Izmēri

| Augstums | : | 330 mm, ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm, ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 0,81 mm, ± 0,07 mm |
| Materiāls | : | Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa) |

Augstums

:

330 mm, ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm, ± 2,5 mm

Biezums

:

0,81 mm, ± 0,07 mm

Materiāls

:

Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa)

Adhezīvs

Visur izmantojamajam adhezīvam jābūt divdaļīgam poliuretānam (piemēram, Ciba-Geigy XB5090/1 sveķi ar XB5304 cietinātāju vai līdzvērtīgam).

2.   ALUMĪNIJA ŠŪNVEIDĪGĀ MATERIĀLA STRUKTŪRAS SERTIFIKĀCIJA

Testa procedūra alumīnija šūnveidīgā materiāla struktūras sertifikācijai pilnībā aprakstīta NHTSA TP-214D. Turpmāk seko kopsavilkums metodei, ko piemēro frontāla trieciena barjeras materiāliem, kuru triecienizturība ir attiecīgi 0,342 MPa un 1,711 MPa.

2.1.   Paraugu atrašanās vieta

Lai nodrošinātu viendabīgu visas barjeras ārpuses triecienizturību, ņem astoņus paraugus četrās vietās, kas šūnveidīgā materiāla blokā izvietotas vienmērīgi. Lai bloku sertificētu, septiņiem no šiem astoņiem paraugiem jāatbilst šādu barjeras daļu triecienizturības prasībām.

Paraugu atrašanās vieta ir atkarīga no šūnveidīgā materiāla bloka lieluma. Vispirms no barjeras ārpuses bloka materiāla izgriež četrus paraugus, no kuriem katrs ir 300 mm × 300 mm × 50 mm liels. Skatīt 2. attēlu, kurā parādīts, kā šūnveidīgā materiāla blokā atrast šīs daļas. Sertifikācijas testēšanai katru no šiem lielākajiem paraugiem sagriež mazākos paraugos (150 mm × 150 mm × 50 mm). Sertifikācija pamatojas uz testēšanu, ko izdara diviem paraugiem no katras no šīm četrām vietām. Pārējiem diviem jābūt pieejamiem pieteikuma iesniedzējam pēc pieprasījuma.

2.2.   Paraugu lielums

Testēšanai izmanto šāda lieluma paraugus.

| Garums | : | 150 mm, ± 6 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 150 mm, ± 6 mm |
| Biezums | : | 50 mm, ± 2 mm |

Garums

:

150 mm, ± 6 mm

Platums

:

150 mm, ± 6 mm

Biezums

:

50 mm, ± 2 mm

Parauga nepilno šūnu sienu šķautnes aplīdzina šādi:

| | W virzienā malas nedrīkst būt garākas par 1,8 mm (sk. 3. attēlu), |
| --- | --- |

W virzienā malas nedrīkst būt garākas par 1,8 mm (sk. 3. attēlu),

| | L virzienā paraugam abās pusēs atstāj pusi no katras atsevišķās šūnas sienas (lentes virzienā) (sk. 3. attēlu). |
| --- | --- |

L virzienā paraugam abās pusēs atstāj pusi no katras atsevišķās šūnas sienas (lentes virzienā) (sk. 3. attēlu).

2.3.   Zonu mērīšana

Parauga garumu izmēra trīs vietās – 12,7 mm no katra gala un vidū – un reģistrē kā L1, L2 un L3 (3. attēls). Tādā pašā veidā mēra platumu un to jāreģistrē kā W1, W2 un W3 (3. attēls). Šos mērījumus izdara uz biezuma centrālās ass. Tad aprēķina trieciena zonu:

Formula

2.4.   Trieciena ātrums un attālums

Paraugs saņem triecienu ar ātrumu, kas nav mazāks par 5,1 mm/min un nav lielāks par 7,6 mm/min. Minimālais trieciena attālums ir 16,5 mm.

2.5.   Datu vākšana

Dati par spēka attiecību pret novirzi jāsavāc vai nu analogā, vai ciparu formātā attiecībā uz katru testēto paraugu. Ja datus vāc analogā formātā, tad ir pieejami līdzekļi, kā to pārveidot ciparu formātā. Visus datus ciparu formātā vāc ar ātrumu, kas nav mazāks par 5 Hz (5 punkti sekundē).

2.6.   Triecienizturības noteikšana

Visus datus 6,4 mm pirms trieciena un 16,5 mm pēc trieciena neņem vērā. Atlikušos datus šādi dala trīs daļās vai pārvietojuma intervālos (n = 1, 2, 3) (sk. 4 attēlu):

| 1) | 06,4–09,7 mm, ieskaitot; |
| --- | --- |

1)

06,4–09,7 mm, ieskaitot;

| 2) | 09,7–13,2 mm, neieskaitot; |
| --- | --- |

2)

09,7–13,2 mm, neieskaitot;

| 3) | 13,2–16,5 mm, ieskaitot. |
| --- | --- |

3)

13,2–16,5 mm, ieskaitot.

Vidējo radītāju katrai daļai izrēķina šādi:

Formula

kur m ir to datu punktu skaits, kas izmērīti katrā no trim intervāliem. Katras daļas triecienizturību aprēķina šādi:

Formula

2.7.   Parauga triecienizturības specifikācija

Lai šūnveidīgā materiāla paraugu varētu sertificēt, jāizpilda šādi nosacījumi:

| | 0,308 MPa = S(n) = 0,342 MPa materiālam ar triecienizturību 0,342 MPa, |
| --- | --- |

0,308 MPa = S(n) = 0,342 MPa materiālam ar triecienizturību 0,342 MPa,

| | 1,540 MPa = S(n) = 1,711 MPa materiālam ar triecienizturību 1,711 MPa, |
| --- | --- |

1,540 MPa = S(n) = 1,711 MPa materiālam ar triecienizturību 1,711 MPa,

n = 1, 2, 3.

2.8.   Bloka triecienizturības specifikācija

Jātestē astoņi paraugi no četrām vietām, kas blokā izvietotas vienmērīgi. Lai bloku sertificētu, septiņiem paraugiem no astoņiem jāatbilst triecienizturības specifikācijām, kas noteiktas iepriekšējā punktā.

3.   SAVIENOŠANA, IZMANTOJOT ADHEZĪVU

3.1.   Tieši pirms savienošanas savienojamās alumīnija lokšņu virsmas rūpīgi notīra, izmantojot piemērotu šķīdinātāju, piemēram, 1,1,1-trihloretāns. Tas jāizdara vismaz divreiz vai tik, cik nepieciešams, lai likvidētu tauku vai netīrumu nosēdumus. Tad notīrītās virsmas apstrādā ar 120. numura smilšpapīru. Neizmanto metāla/silīcija karbīda abrazīvo papīru. Virsmas rūpīgi apstrādā un šā procesa laikā abrazīvo papīru regulāri maina, lai izvairītos no tā aizķepšanas, kas var radīt pulēšanas efektu. Pēc apstrādes virsmas atkal rūpīgi notīra, kā aprakstīts iepriekš. Virsmas notīra ar šķīdinātāju kopskaitā vismaz četras reizes. Visus putekļus un nosēdumus, kas paliek pēc apstrādes, noslauka, jo tie traucēs savienošanu.

3.2.   Adhezīvu uzklāj tikai vienai virsmai, izmantojot rievotu kaučuka veltni. Ja šūnveidīgā materiāla struktūra jāsavieno ar alumīnija loksni, adhezīvu uzklāj tikai alumīnija loksnei.

Virsmai vienmērīgi uzklāj ne vairāk kā 0,5 kg/m2 adhezīva, nepārsniedzot maksimālo kārtas biezumu – 0,5 mm.

4.   KONSTRUKCIJA

4.1.   Galveno šūnveidīgā materiāla bloku savieno ar atbalsta loksni, izmantojot adhezīvu, tā, lai šūnu asis būtu perpendikulāri loksnei. Pārklājumu savieno ar šūnveidīgā materiāla bloka priekšējo virsmu. Pārklājuma loksnes augšējo un apakšējo virsmu nedrīkst savienot ar galveno šūnveidīgā materiāla bloku, bet tās novieto tam cieši klāt. Pārklājuma loksnei ir savienotas, izmantojot adhezīvu, ar atbalsta loksni pie uzstādīšanas atlokiem.

4.2.   Bufera elementu savieno ar pārklājuma loksnes ārpusi, izmantojot adhezīvu, tā, lai šūnu asis būtu perpendikulāras loksnei. Bufera elementa apakša ir vienā līmenī ar pārklājošās loksnes apakšējo virsmu. Bufera ārējā loksne ir savienota ar bufera elementa priekšpusi, izmantojot adhezīvu.

4.3.   Tad bufera elementu sadala trīs vienādās daļās ar divām vertikālām gropēm. Šīs gropes izgriež cauri visam bufera daļas biezumam un pagarina visā bufera platumā. Gropes izgriež ar zāģi; to platums ir izmantotā asmens platumā un tas nedrīkst pārsniegt 4,0 mm.

4.4.   Cauri uzstādīšanas atlokiem jāizurbj caurumi barjeras uzstādīšanai (redzami 5. attēlā). Caurumu diametrs ir 9,5 mm. Piecus caurumus izurbj augšējā atlokā – 40 mm attālumā no augšējās atloka malas – un piecus apakšējā atlokā – 40 mm no minētā atloka apakšējās malas. Caurumi atrodas 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm un 900 mm no abām barjeras malām. Visus caurumus izurbj ± 1 mm robežās no nominālajiem attālumiem. Šīs caurumu atrašanās vietas ir tikai ieteikums. Var izmantot citas vietas, kas nodrošina vismaz tādu montāžas stiprību un drošību kā iepriekš minētās montāžas specifikācijas.

5.   UZSTĀDĪŠANA

5.1.   Deformējamo barjeru stingri piestiprina pie malas masai, kas nav mazāka par 7 × 104 kg, vai pie tai piestiprinātas konstrukcijas. Barjeras ārpuses stiprinājums ir tāds, ka transportlīdzeklis jebkurā trieciena posmā nedrīkst saskarties ne ar vienu konstrukcijas daļu, kas ir vairāk par 75 mm no augšējās barjeras virsmas (nepieskaitot augšējo atloku) (2). Tās virsmas priekšpuse, kam piestiprināta deformējamā barjera, ir līdzena un visā ārpuses augstumā un platumā nepārtraukta, un tā ir ± 1° robežās vertikāla un ± 1° robežās perpendikulāra ieskriešanās celiņa asij. Stiprināšanas virsma testa laikā nedrīkst pārvietoties vairāk par 10 mm. Vajadzības gadījumā izmanto papildu nostiprināšanu vai saistīšanas ierīces, lai novērstu betona bloka pārvietošanos. Deformējamās barjeras mala ir vienā līmenī ar betona bloka malu, kas ir atbilstīga attiecībā uz testējamā transportlīdzekļa pusi.

5.2.   Deformējamo barjeru piestiprina pie betona bloka ar desmit bultskrūvēm – piecām augšējā uzstādīšanas atlokā un piecām apakšējā. Šo bultskrūvju diametrs ir vismaz 8 mm. Tērauda fiksācijas sloksnes izmanto gan augšējam, gan apakšējam uzstādīšanas atlokam (sk. 1. un 5. attēlu). Šīs sloksnes ir 60 mm augstas un 1 000 mm platas, un tām jābūt vismaz 3 mm biezām. Fiksācijas slokšņu malas ir noapaļotas, lai novērstu, ka trieciena laikā sloksne saplēš barjeru Sloksnes malai jāatrodas ne vairāk kā 5 mm virs barjeras augšējā uzstādīšanas atloka pamata vai 5 mm zem apakšējā barjeras uzstādīšanas atloka virspuses. Cauri abām sloksnēm jāizurbj pieci caurumi ar diametru 9,5 mm, lai tie atbilstu caurumiem barjeras uzstādīšanas atlokā (sk. 4. punktu). Uzstādīšanas sloksnes un barjeras atloka caurumus var paplašināt no 9,5 mm līdz ne vairāk kā 25 mm, lai pielāgotos atšķirībām atbalstplāksnes izvietojumā un/vai slodzes devēja sienas caurumu konfigurācijai. Neviens stiprinājums nedrīkst neizturēt triecientestu. Ja deformējamā barjera ir uzstādīta uz slodzes devēja sienas (LCW), jāņem vērā, ka iepriekš minētās prasības attiecībā uz uzstādīšanas izmēriem ir minimālās prasības. Ja izmanto LCW, uzstādīšanas sloksnes var pagarināt, lai izvietotu augstāk bultskrūvju uzstādīšanas caurumus. Ja sloksnes jāpagarina, jāizmanto attiecīgi biezāks tērauds, lai trieciena laikā barjera neatrautos no sienas, nesaliektos vai nesaplīstu. Ja tiek izmantota cita barjeras uzstādīšanas metode, tai jābūt vismaz tikpat drošai kā iepriekšējos punktos izklāstītajai metodei.

1.   attēls

Frontāla trieciena testa deformējamā barjera

Image

2.   attēls

Sertifikācijai paredzēto paraugu atrašanās vietas

Image

Image

3.   attēls

Šūnveidīgā materiāla asis un izmēri

Image

4.   attēls

Trieciena spēks un pārvietojums

Image

5.   attēls

Caurumu atrašanās vietas barjeras uzstādīšanai

Image

---

(1)  Saskaņā ar sertificēšanas kārtību, kas aprakstīta šā pielikuma 2. punktā.

(2)  Uzskata, ka šai prasībai atbilst stienis, kura gals atrodas 125 mm līdz 925 mm augstu un vismaz 1 000 mm dziļi.

---

10. PIELIKUMS

MANEKENA KĀJAS APAKŠSTILBA UN PĒDAS SERTIFICĒŠANAS PROCEDŪRA

1.   PĒDAS AUGŠDAĻAS TRIECIENTESTS

1.1.   Šā testa mērķis ir izmērīt Hybrid III pēdas un potītes reakciju uz noteiktiem cietas virsmas svārsta triecieniem.

1.2.   Pilnu Hybrid III apakšstilbu komplektu, kreiso apakšstilbu (86-5001-001) un labo apakšstilbu (86-5001-002), kas aprīkoti ar pēdas un potītes komplektu, kreiso pēdu un potīti (78051-614) un labo pēdu un potīti (78051-615), izmanto kopā ar ceļu komplektu.

Slodzes devēja simulatoru (78051-319 Rev A) izmanto, lai nostiprinātu ceļu komplektu (79051-16 Rev B) pie testa statīva.

1.3.   Testa procedūra

1.3.1.   Katras kājas komplektu četras stundas pirms testa tur (piesūcina) 22 ± 3 °C temperatūrā un 40 ± 30 procentu relatīvajā mitrumā. Piesūcināšanas laiks neietver laiku, kas vajadzīgs, lai stabilizētu apstākļus.

1.3.2.   Triecienam paredzēto ādas virsmu, kā arī trieciensvārsta priekšpusi pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai tam līdzvērtīgu. Apkaisa ar talku.

1.3.3.   Trieciensvārsta akselerometra jutības asi noregulē paralēli trieciena virzienam saskares vietā ar pēdu.

1.3.4.   Kājas komplektu uzstāda uz statīva, kas redzams 1. attēlā. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā nenotiktu kustība. Ciskas kaula slodzes devēja simulatora (78051-319) viduslīnija ir vertikāla ar pielaidi ± 0,5o. Stiprinājumu noregulē tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi ir horizontāla ar pielaidi ± 3o, papēdim balstoties uz divām loksnēm ar līdzenu virsmu, kura nodrošina mazu berzi (polifluoretilēna loksne). Nodrošina, lai stilba kaula “miesa” pilnībā atrodas stilba kaula ceļa pusē. Potīti noregulē tā, lai pēdas apakšas plakne ir vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ± 3o un lai pēdas vidussagitālā plakne ir saskaņota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu noregulē 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu noregulē, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, cik ir pietiekami, lai pēda stabili turētos uz politetrafluoretilēna loksnes.

1.3.5.   Cietais trieciensvārsts sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta nesošā stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (4. attēls). Cilindrs ar aprīkojumu un visām nesošā stieņa daļām, kas atrodas cilindrā, sver 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stienis sver 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas svars asī, kam piestiprināts nesošais stienis, nedrīkst būt lielāks par 100 g. Attālums starp trieciensvārsta cilindra centra horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir 1 250 ± 1 mm. Trieciena cilindru uzstāda ar tā garenvirziena asi horizontāli un perpendikulāri trieciena virzienam. Testā svārsts triecas pret pēdas apakšu 185 ± 2 mm no pamatnes papēdim, kas balstās uz stingras horizontālas platformas, lai svārsta stieņa vidus garenass triecienā sakristu 1o robežās ar vertikāli. Trieciensvārstu vada tā, lai nenotiktu ievērojama sāniska, vertikāla vai rotējoša kustība.

1.3.6.   Starp secīgiem vienas kājas testiem ļauj paiet 30 minūšu starplaikam.

1.3.7.   Datu apkopošanas sistēma, tostarp devēji, atbilst CFC 600 specifikācijām, kā noteikts 8. pielikumā.

1.4.   Izpildes specifikācija

1.4.1.   Katrai pēdas apakšai, saņemot triecienu ar ātrumu 6,7 (± 0,1 m/s), saskaņā ar 1.3. punktu, maksimālais apakšstilba kaula lieces moments ap y asi (My) ir 120 ± 25 Nm.

2.   PĒDAS APAKŠĒJĀS DAĻAS TRIECIENTESTS BEZ KURPES

2.1.   Šā testa mērķis ir izmērīt Hybrid III pēdas ādas un oderējuma reakciju attiecībā uz noteiktiem cietas virsmas svārsta triecieniem.

2.2.   Pilnu Hybrid III apakšstilbu komplektu, kreiso apakšstilbu (86-5001-001) un labo apakšstilbu (86-5001-002), kas aprīkoti ar pēdas un potītes komplektu, kreiso pēdu un potīti (78051-614) un labo pēdu un potīti (78051-615), izmanto kopā ar ceļu komplektu.

Slodzes devēja simulatoru (78051-319 Rev A) izmanto, lai nostiprinātu ceļu komplektu (79051-16 Rev B) pie testa statīva.

2.3.   Testa procedūra

2.3.1.   Katras kājas komplektu četras stundas pirms testa tur (piesūcina) 22 ± 3 °C temperatūrā un 40 ± 30 procentu gaisa mitrumā. Piesūcināšanas laiks neietver laiku, kas vajadzīgs, lai stabilizētu apstākļus.

2.3.2.   Triecienam paredzēto ādas virsmu, kā arī trieciensvārsta priekšpusi pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai tam līdzvērtīgu. Apkaisa ar talku. Pārbauda, vai papēža enerģiju slāpējošajam oderējumam nav redzama bojājuma.

2.3.3.   Trieciensvārsta akselerometra jutības asi noregulē paralēli trieciensvārsta vidus garenasij.

2.3.4.   Kājas komplektu uzstāda uz statīva, kas redzams 2. attēlā. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā nenotiktu kustība. Ciskas kaula slodzes devēja simulatora (78051-319) viduslīnija ir vertikāla ar pielaidi ± 0,5o. Stiprinājumu noregulē tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi ir horizontāla ar pielaidi ± 3o, papēdim balstoties uz divām loksnēm ar līdzenu virsmu, kura nodrošina mazu berzi (politetrafluoretilēna loksne). Nodrošina, lai stilba kaula “miesa” pilnībā atrodas stilba kaula ceļa pusē. Potīti noregulē tā, lai pēdas apakšas plakne ir vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ± 3o un lai pēdas vidussagitālā plakne ir saskaņota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu noregulē 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu noregulē, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, cik ir pietiekami, lai pēda stabili turētos uz politetrafluoretilēna loksnes.

2.3.5.   Cietais trieciensvārsts sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta nesošā stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (4. attēls). Cilindrs ar aprīkojumu un visām nesošā stieņa daļām, kas atrodas cilindrā, sver 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stienis sver 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas svars asī, kam piestiprināts nesošais stienis, nedrīkst būt lielāks par 100 g. Attālums starp trieciensvārsta cilindra centra horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir 1 250 ± 1 mm. Trieciena cilindru uzstāda ar tā garenvirziena asi horizontāli un perpendikulāri trieciena virzienam. Testā svārsts triecas pret pēdas apakšu 62 ± 2 mm no pamatnes papēdim, kas balstās uz stingras horizontālas platformas, lai svārsta stieņa vidus garenass triecienā sakristu 1o robežās ar vertikāli. Trieciensvārstu vada tā, lai nenotiktu ievērojama sāniska, vertikāla vai rotējoša kustība.

2.3.6.   Starp secīgiem vienas kājas testiem ļauj paiet 30 minūšu starplaikam.

2.3.7.   Datu apkopošanas sistēma, tostarp devēji, atbilst CFC 600 specifikācijām, kā noteikts 8. pielikumā.

2.4.   Izpildes specifikācija

2.4.1.   Katras pēdas papēdim, saņemot triecienu ar ātrumu 4,4 ± 0,1 m/s, saskaņā ar 2.3. punktu, maksimālais trieciensvārsta paātrinājums ir 295 ± 50 g.

3.   PĒDAS APAKŠĒJĀS DAĻAS TRIECIENTESTS (AR KURPI)

3.1.   Šā testa mērķis ir izmērīt kurpes un Hybrid III papēža “miesas” un pēdas locītavas reakciju uz noteiktiem, cietas virsmas svārsta triecieniem.

3.2.   Pilnu Hybrid III apakšstilbu komplektu, kreiso apakšstilbu (86-5001-001) un labo apakšstilbu (86-5001-002), kas aprīkoti ar pēdas un potītes komplektu, kreiso pēdu un potīti (78051-614) un labo pēdu un potīti (78051-615), izmanto kopā ar ceļu komplektu. Slodzes devēja simulatoru (78051-319 Rev A) izmanto, lai nostiprinātu ceļu komplektu (79051-16 Rev B) pie testa statīva. Pēdu aprīko ar kurpi, kas aprakstīta 5. pielikuma 2.9.2. punktā.

3.3.   Testa procedūra

3.3.1.   Katras kājas komplektu četras stundas pirms testa tur (piesūcina) 22 ± 3 °C temperatūrā un 40 ± 30 procentu gaisa mitrumā. Piesūcināšanas laiks neietver laiku, kas vajadzīgs, lai stabilizētu apstākļus.

3.3.2.   Triecienam paredzēto virsmu kurpes apakšā ar tīru audumu un trieciensvārsta priekšpusi pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai tam līdzvērtīgu. Pārbauda, vai papēža enerģiju slāpējošajam oderējumam nav redzama bojājuma.

3.3.3.   Trieciensvārsta akselerometra jutības asi noregulē paralēli trieciensvārsta vidus garenasij.

3.3.4.   Kājas komplektu uzstāda uz statīva, kas redzams 3. attēlā. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā nenotiktu kustība. Ciskas kaula slodzes devēja simulatora (78051-319) viduslīnija ir vertikāla ar pielaidi ± 0,5o. Stiprinājumu noregulē tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi ir horizontāla ar pielaidi ± 3o, kurpes papēdim balstoties uz divām loksnēm ar līdzenu virsmu, kura nodrošina mazu berzi (politetrafluoretilēna loksne). Nodrošina, lai stilba kaula “miesa” pilnībā atrodas stilba kaula ceļa pusē. Potīti noregulē tā, lai plakne, kas saskaras ar papēdi un zoli zem kurpes, ir vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ± 3o un lai pēdas un kurpes vidussagitālā plakne ir saskaņota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu noregulē 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu noregulē, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, cik ir pietiekami, lai pēda stabili turētos uz politetrafluoretilēna loksnes.

3.3.5.   Cietais trieciensvārsts sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta nesošā stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (4. attēls). Cilindrs ar aprīkojumu un visām nesošā stieņa daļām, kas atrodas cilindrā, sver 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stienis sver 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas svars asī, kam piestiprināts nesošais stienis, nedrīkst būt lielāks par 100 g. Attālums starp trieciensvārsta cilindra centra horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir 1 250 ± 1 mm. Trieciena cilindru uzstāda ar tā garenvirziena asi horizontāli un perpendikulāri trieciena virzienam. Testā svārsts triecas pret kurpes papēdi horizontālā plaknē, kas ir 62 ± 2 mm attālumā virs manekena papēža pamatnes, kurpei balstoties uz stingras horizontālas platformas, lai trieciena brīdī svārsta stieņa garenass 1o robežās sakrīt ar vertikāli. Trieciensvārstu vada tā, lai nenotiktu ievērojama sāniska, vertikāla vai rotējoša kustība.

3.3.6.   Starp secīgiem vienas kājas testiem ļauj paiet 30 minūšu starplaikam.

3.3.7.   Datu apkopošanas sistēma, tostarp devēji, atbilst CFC 600 specifikācijām, kā noteikts 8. pielikumā.

3.4.   Izpildes specifikācija

3.4.1.   Kurpes papēdim saņemot triecienu ar ātrumu 6,7 ± 0,1 m/s saskaņā ar 3.3. punktu, maksimālais stilba kaula saspiedes spēks (Fz) ir 3,3 ± 0,5 kN.

1. attēls

Pēdas augšējās daļas triecientests

Testa plāna specifikācijas

Image

2. attēls

Pēdas apakšējās daļas triecientests (bez kurpes)

Testa plāna specifikācijas

Image

3. attēls

Pēdas apakšējās daļas triecientests (ar kurpi)

Testa plāna specifikācijas

Image

4. attēls

Trieciensvārsts

Image

---