# Eiropas Savienības L 81/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.081.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 81 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 26. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.081.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 81

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 26. marts

---

| Saturs | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/174/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. marts) par valsts atbalstu C 43/07 (ex N 64/07) un C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), ko Polija sniegusi uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1480)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/175/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. jūlijs) par valsts atbalstu C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Gdańsk

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5685)

   (
  1
  ) | 19 |

Saturs

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

Lappuse

2010/174/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. marts) par valsts atbalstu C 43/07 (ex N 64/07) un C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), ko Polija sniegusi uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1480)

   (
  1
  )

ex

ex

ex

Huta Stalowa Wola S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1480)

1

1

2010/175/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. jūlijs) par valsts atbalstu C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Gdańsk

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5685)

   (
  1
  )

ex

Stocznia Gdańsk

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5685)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 26.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 81/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. marts)

par valsts atbalstu C 43/07 (ex N 64/07) un C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), ko Polija sniegusi uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1480)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/174/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar šo pantu, un ņemot vērā saņemtās atbildes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Juridiskās skaidrības labad, ka atbalsts piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un ka tas netika izmantots pēc pievienošanās un tādēļ tas nav jauns atbalsts, ko Komisija varētu pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantu, Polija ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli informēja Komisiju par piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A. (turpmāk tekstā HSW vai “atbalsta saņēmējs”, vai “uzņēmums”). Polija lūdza gadījumā, ja Komisija konstatē, ka šis atbalsts ir jauns atbalsts, atbalstu apstiprināt kā pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Juridiskās skaidrības labad, ka atbalsts piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un ka tas netika izmantots pēc pievienošanās un tādēļ tas nav jauns atbalsts, ko Komisija varētu pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantu, Polija ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli informēja Komisiju par piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A. (turpmāk tekstā HSW vai “atbalsta saņēmējs”, vai “uzņēmums”). Polija lūdza gadījumā, ja Komisija konstatē, ka šis atbalsts ir jauns atbalsts, atbalstu apstiprināt kā pārstrukturēšanas atbalstu.

| (2) | Komisija vēstulēs 2004. gada 11. novembrī, 2005. gada 1. martā, 2005. gada 27. aprīlī un 2005. gada 26. jūlijā aicināja Poliju iesniegt papildu informāciju, un Polija atbildēja vēstulēs 2005. gada 31. janvārī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 2. februārī, 2005. gada 4. aprīlī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 8. aprīlī, 2005. gada 7. jūnijā, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 9. jūnijā, un 2005. gada 2. septembrī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 6. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija vēstulēs 2004. gada 11. novembrī, 2005. gada 1. martā, 2005. gada 27. aprīlī un 2005. gada 26. jūlijā aicināja Poliju iesniegt papildu informāciju, un Polija atbildēja vēstulēs 2005. gada 31. janvārī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 2. februārī, 2005. gada 4. aprīlī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 8. aprīlī, 2005. gada 7. jūnijā, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 9. jūnijā, un 2005. gada 2. septembrī, kas saņemta un reģistrēta 2005. gada 6. septembrī.

| (3) | Vēstuļu apmaiņas rezultātā tika konstatēts, ka daļa no paziņotā atbalsta ir īstenota pretrunā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Vēstuļu apmaiņas rezultātā tika konstatēts, ka daļa no paziņotā atbalsta ir īstenota pretrunā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu.

| (4) | Komisija vēstulē 2005. gada 23. novembrī informēja Poliju par lēmuma pieņemšanu jautājumā par EK līguma 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras ierosināšanu attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija vēstulē 2005. gada 23. novembrī informēja Poliju par lēmuma pieņemšanu jautājumā par EK līguma 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras ierosināšanu attiecībā uz šo atbalstu.

| (5) | Komisijas lēmums par 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras ierosināšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par šo atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums par 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras ierosināšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par šo atbalstu.

| (6) | Polijas iestādes iesniedza savus apsvērumus vēstulē 2006. gada 7. martā, kas saņemta un reģistrēta 2006. gada 9. martā. No citām ieinteresētām personām apsvērumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(6)

Polijas iestādes iesniedza savus apsvērumus vēstulē 2006. gada 7. martā, kas saņemta un reģistrēta 2006. gada 9. martā. No citām ieinteresētām personām apsvērumi netika saņemti.

| (7) | Komisija ar 2006. gada 20. decembra lēmumu pabeidza oficiālo izmeklēšanas procedūru, atzīstot palīdzību HSW pārstrukturēšanai par atbilstošu kopējam tirgum (“2006. gada 20. decembra lēmums”) (2). Komisijas pārbaude atklāja, ka daļa atbalsta piešķirta pirms Polijas pievienošanās ES (PLN 157 miljoni jeb EUR 37,2 miljoni (3), bet daļa pēc pievienošanās (PLN 66 miljoni jeb EUR 15,6 miljoni). |
| --- | --- |

(7)

Komisija ar 2006. gada 20. decembra lēmumu pabeidza oficiālo izmeklēšanas procedūru, atzīstot palīdzību HSW pārstrukturēšanai par atbilstošu kopējam tirgum (“2006. gada 20. decembra lēmums”) (2). Komisijas pārbaude atklāja, ka daļa atbalsta piešķirta pirms Polijas pievienošanās ES (PLN 157 miljoni jeb EUR 37,2 miljoni (3), bet daļa pēc pievienošanās (PLN 66 miljoni jeb EUR 15,6 miljoni).

| (8) | Komisija 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu saskaņā ar 2006. gada februāra HSW pārstrukturēšanas plānu (“februāra plānu”), ko Polija iesniedza 2006. gada 9. martā. Pēc 2006. gada 20. decembra lēmuma saņemšanas Polijas iestādes vēstulē 2007. gada 2. februārī (saņemta un reģistrēta 2007. gada 4. februārī) pieteica aktualizētu plāna 2006. gada novembra variantu (“novembra plānu”). Polijas iestādes apgalvo, ka administratīvu iemeslu dēļ nevarēja ātrāk paziņot Komisijai par plāna grozījumiem (4). |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu saskaņā ar 2006. gada februāra HSW pārstrukturēšanas plānu (“februāra plānu”), ko Polija iesniedza 2006. gada 9. martā. Pēc 2006. gada 20. decembra lēmuma saņemšanas Polijas iestādes vēstulē 2007. gada 2. februārī (saņemta un reģistrēta 2007. gada 4. februārī) pieteica aktualizētu plāna 2006. gada novembra variantu (“novembra plānu”). Polijas iestādes apgalvo, ka administratīvu iemeslu dēļ nevarēja ātrāk paziņot Komisijai par plāna grozījumiem (4).

| (9) | Komisija vēstulēs 2007. gada 29. martā un 2007. gada 21. maijā prasīja sniegt papildus informāciju par grozījumiem februāra plānā. Polijas iestādes attiecīgi nosūtīja atbildes vēstulēs 2007. gada 30. aprīlī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā, un 2007. gada 5. jūnijā, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. 2007. gada 7. jūnijā Briselē notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu un HSW valdes sanāksme. Pēc sanāksmes 2007. gada 22. jūnijā Komisija nosūtīja Polijas iestādēm vēstuli ar ierosinājumu sniegt papildus informāciju. Polijas iestādes 2007. gada 13. jūlijā nosūtīja atbildes vēstuli, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija vēstulēs 2007. gada 29. martā un 2007. gada 21. maijā prasīja sniegt papildus informāciju par grozījumiem februāra plānā. Polijas iestādes attiecīgi nosūtīja atbildes vēstulēs 2007. gada 30. aprīlī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā, un 2007. gada 5. jūnijā, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. 2007. gada 7. jūnijā Briselē notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu un HSW valdes sanāksme. Pēc sanāksmes 2007. gada 22. jūnijā Komisija nosūtīja Polijas iestādēm vēstuli ar ierosinājumu sniegt papildus informāciju. Polijas iestādes 2007. gada 13. jūlijā nosūtīja atbildes vēstuli, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā.

| (10) | 2007. gada 10. oktobrī Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, pamatojoties uz EK līguma 88. panta 2. punktu, sakarā ar šaubām par to, vai aktualizētais pārstrukturēšanas plāns atbildīs visām Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts palīdzību grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanā un pārstrukturēšanā (5) (“2004. gada pamatnostādnes”). Komisija savā lēmumā pieminēja arī iespēju atsaukt 2006. gada 20. decembra lēmumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu (6). |
| --- | --- |

(10)

2007. gada 10. oktobrī Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, pamatojoties uz EK līguma 88. panta 2. punktu, sakarā ar šaubām par to, vai aktualizētais pārstrukturēšanas plāns atbildīs visām Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts palīdzību grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanā un pārstrukturēšanā (5) (“2004. gada pamatnostādnes”). Komisija savā lēmumā pieminēja arī iespēju atsaukt 2006. gada 20. decembra lēmumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu (6).

| (11) | Komisijas lēmums par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus attiecībā uz atbalsta līdzekli. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas lēmums par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus attiecībā uz atbalsta līdzekli.

| (12) | Pēc apsvērumu iesniegšanas termiņa pagarināšanas (2007. gada 30. oktobra un 2007. gada 6. decembra iesniegumi, uz kuriem Komisija attiecīgi atbildēja ar 2007. gada 20. novembra un 2007. gada 19. decembra vēstulēm) Polija iesniedza savus apsvērumus vēstulē 2008. gada 15. janvārī, kura saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija tāpat saņēma piezīmes no 13 trešajām personām, ieskaitot atbalsta saņēmēju. Apsvērumus iesniedza vietējās iestādes: pilsētas Stalova Vola (Stalowa Wola) mērs – vēstulē 2008. gada 11. novembrī, Stalova Volas apriņķa (powiat Stalowa Wola) vecākais – vēstulē 2008. gada 14. janvārī un Piekarpatu vojevoda (wojewoda podkarpacki) vēstulē 2008. gada 15. janvārī– Piezīmes iesniedza šādi HSW piegādātāji: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Kwadrat Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Odlewnia Staliwa “Łabędy” Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Fabryka Maszyn Lubaczów Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un SigmaKalon Cieszyn S.A. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī. Apsvērumus iesniedza šādas bankas, kas sadarbojas ar HSW: Bank Pekao S.A. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un BRE Bank S.A – vēstulē 2008. gada 14. janvārī. Apsvērumus iesniedza arī uzņēmums ENESTA Sp. z o.o. (enerģijas piegādātājs) – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Sociālās apdrošināšanas iestāde) – vēstulē 2008. gada 21. janvārī. Atbalsta saņēmējs iesniedza apsvērumus 2008. gada 14. janvārī. |
| --- | --- |

(12)

Pēc apsvērumu iesniegšanas termiņa pagarināšanas (2007. gada 30. oktobra un 2007. gada 6. decembra iesniegumi, uz kuriem Komisija attiecīgi atbildēja ar 2007. gada 20. novembra un 2007. gada 19. decembra vēstulēm) Polija iesniedza savus apsvērumus vēstulē 2008. gada 15. janvārī, kura saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija tāpat saņēma piezīmes no 13 trešajām personām, ieskaitot atbalsta saņēmēju. Apsvērumus iesniedza vietējās iestādes: pilsētas Stalova Vola (Stalowa Wola) mērs – vēstulē 2008. gada 11. novembrī, Stalova Volas apriņķa (powiat Stalowa Wola) vecākais – vēstulē 2008. gada 14. janvārī un Piekarpatu vojevoda (wojewoda podkarpacki) vēstulē 2008. gada 15. janvārī– Piezīmes iesniedza šādi HSW piegādātāji: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Kwadrat Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Odlewnia Staliwa “Łabędy” Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 10. janvārī, Fabryka Maszyn Lubaczów Sp. z o.o. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un SigmaKalon Cieszyn S.A. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī. Apsvērumus iesniedza šādas bankas, kas sadarbojas ar HSW: Bank Pekao S.A. – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un BRE Bank S.A – vēstulē 2008. gada 14. janvārī. Apsvērumus iesniedza arī uzņēmums ENESTA Sp. z o.o. (enerģijas piegādātājs) – vēstulē 2008. gada 11. janvārī un Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Sociālās apdrošināšanas iestāde) – vēstulē 2008. gada 21. janvārī. Atbalsta saņēmējs iesniedza apsvērumus 2008. gada 14. janvārī.

| (13) | Komisija vēstulē 2008. gada 28. janvārī nosūtīja Polijas iestādēm no trešajām personām saņemtās piezīmes. |
| --- | --- |

(13)

Komisija vēstulē 2008. gada 28. janvārī nosūtīja Polijas iestādēm no trešajām personām saņemtās piezīmes.

| (14) | Polijas iestādes 2008. gada 9. un 14. aprīlī sūtīja vēstules komisārei Neelie Kroes. Komisāre 2008. gada 28. aprīlī atbildēja, lūdzot sniegt papildu informāciju. Polijas iestādes uz šīm vēstulēm atbildēja vēstulēs 2008. gada 4. jūlijā, kuras saņemtas un reģistrētas 2008. gada 9. jūlijā. |
| --- | --- |

(14)

Polijas iestādes 2008. gada 9. un 14. aprīlī sūtīja vēstules komisārei Neelie Kroes. Komisāre 2008. gada 28. aprīlī atbildēja, lūdzot sniegt papildu informāciju. Polijas iestādes uz šīm vēstulēm atbildēja vēstulēs 2008. gada 4. jūlijā, kuras saņemtas un reģistrētas 2008. gada 9. jūlijā.

| (15) | Polijas iestādes vēstulē 2008. gada 7. novembrī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā, sniedza papildu informāciju. Komisija 2008. gada 1. decembrī lūdza sniegt informāciju, un Polijas iestādes atbildēja vēstulē 2008. gada 22. decembrī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(15)

Polijas iestādes vēstulē 2008. gada 7. novembrī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā, sniedza papildu informāciju. Komisija 2008. gada 1. decembrī lūdza sniegt informāciju, un Polijas iestādes atbildēja vēstulē 2008. gada 22. decembrī, kas saņemta un reģistrēta tajā pašā dienā.

2.   APRAKSTS

2.1.   Uzņēmums

| (16) | Uzņēmums HSW, kas ir atbalsta saņēmējs un pārvaldītājsabiedrības HSW mātes uzņēmums, atrodas Piekarpatu vojevodistes Stalova Volas pilsētā. Šis reģions var saņemt atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Pārvaldītājsabiedrību 2006. gada februārī veidoja 8 uzņēmumi, kuros HSW piederēja vismaz 51 % akciju (kas tai ļāva kontrolēt šos uzņēmumus), un 10 uzņēmumi, kuros HSW piederēja mazāk par 51 % akciju. Uzņēmumi, kas kopā veido HSW pārvaldītājsabiedrību, darbojas kā savstarpēji materiālu piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji. Neskaitot pašu mātes uzņēmumu, vislielākās kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā ir uzņēmumiem HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. un HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Pārdošanas apjoma daļa uzņēmumiem, kas ir daļa no pārvaldītājsabiedrības, veido 20-30 % no kopējā HSW pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmums HSW, kas ir atbalsta saņēmējs un pārvaldītājsabiedrības HSW mātes uzņēmums, atrodas Piekarpatu vojevodistes Stalova Volas pilsētā. Šis reģions var saņemt atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Pārvaldītājsabiedrību 2006. gada februārī veidoja 8 uzņēmumi, kuros HSW piederēja vismaz 51 % akciju (kas tai ļāva kontrolēt šos uzņēmumus), un 10 uzņēmumi, kuros HSW piederēja mazāk par 51 % akciju. Uzņēmumi, kas kopā veido HSW pārvaldītājsabiedrību, darbojas kā savstarpēji materiālu piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji. Neskaitot pašu mātes uzņēmumu, vislielākās kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā ir uzņēmumiem HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. un HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Pārdošanas apjoma daļa uzņēmumiem, kas ir daļa no pārvaldītājsabiedrības, veido 20-30 % no kopējā HSW pārdošanas apjoma.

| (17) | Uzņēmums HSW dibināts 1937. gadā un sākotnēji ražoja lielgabalus un nerūsējošo tēraudu. Atšķirībā no meitas uzņēmuma HSW-Zakład Metalurgiczny uzņēmums HSW neražo tēraudu. Uzņēmums 1991. gadā pārveidots par akciju sabiedrību. Valstij joprojām pieder 76 % akciju, bet darbiniekiem – 9 %; atlikušās akcijas pieder privātiem un valsts sektora kapitāla daļu turētājiem, no kuriem nevienam nepieder vairāk par 5 % akciju. Uzņēmums ražo celtniecības mehānismus, kā arī militāro aprīkojumu (lielgabalus, haubices u. c.). |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmums HSW dibināts 1937. gadā un sākotnēji ražoja lielgabalus un nerūsējošo tēraudu. Atšķirībā no meitas uzņēmuma HSW-Zakład Metalurgiczny uzņēmums HSW neražo tēraudu. Uzņēmums 1991. gadā pārveidots par akciju sabiedrību. Valstij joprojām pieder 76 % akciju, bet darbiniekiem – 9 %; atlikušās akcijas pieder privātiem un valsts sektora kapitāla daļu turētājiem, no kuriem nevienam nepieder vairāk par 5 % akciju. Uzņēmums ražo celtniecības mehānismus, kā arī militāro aprīkojumu (lielgabalus, haubices u. c.).

| (18) | Uzņēmumā HSW 2005. gadā strādāja ap 2 400 darbinieku – mazāk nekā 2002. gadā, kad uzņēmums nodarbināja 3 173 cilvēkus. |
| --- | --- |

(18)

Uzņēmumā HSW 2005. gadā strādāja ap 2 400 darbinieku – mazāk nekā 2002. gadā, kad uzņēmums nodarbināja 3 173 cilvēkus.

| (19) | Viens no uzņēmuma HSW meitas uzņēmumiem ir izplatīšanas uzņēmums Dressta Sp. z o.o. (turpmāk tekstā – Dressta). Uzņēmumu Dressta no 2006. gada septembra pilnībā kontrolē HSW S.A. Iepriekš 51 % Dressta akciju piederēja HSW konkurentam Komatsu American International Company USA (turpmāk tekstā – KAIC). 1995. gadā HSW uz 12 gadiem nodeva uzņēmumam Dressta licenci un aktīvus, kas saistīti ar ražojumu pārdošanu ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(19)

Viens no uzņēmuma HSW meitas uzņēmumiem ir izplatīšanas uzņēmums Dressta Sp. z o.o. (turpmāk tekstā – Dressta). Uzņēmumu Dressta no 2006. gada septembra pilnībā kontrolē HSW S.A. Iepriekš 51 % Dressta akciju piederēja HSW konkurentam Komatsu American International Company USA (turpmāk tekstā – KAIC). 1995. gadā HSW uz 12 gadiem nodeva uzņēmumam Dressta licenci un aktīvus, kas saistīti ar ražojumu pārdošanu ārvalstu tirgos.

2.2.   Grūtības, ar ko saskārās uzņēmums

| (20) | Atbalsta saņēmējs saskārās ar grūtībām 2002. gadā pēc apgrozījuma samazinājuma no 494,9 miljoniem PLN (EUR 117,3 miljoni) 2000. gadā līdz 352,6 miljoniem PLN (EUR 83,5 miljoni), t. i., par 29 %. Uzņēmuma eksports samazinājās no 505 miljoniem PLN (EUR 119,7 miljoni) līdz 279 miljoniem PLN (EUR 66,1 miljoni). Apgrozījuma samazināšanos ārvalstu tirgos galvenokārt izraisīja uzņēmējdarbības sašaurināšanās un tas, ka Dressta sava galvenā akcionāra (un nopietna HSW konkurenta) ietekmē ievērojami samazināja HSW ražojumu pārdošanu Ziemeļamerikas tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Atbalsta saņēmējs saskārās ar grūtībām 2002. gadā pēc apgrozījuma samazinājuma no 494,9 miljoniem PLN (EUR 117,3 miljoni) 2000. gadā līdz 352,6 miljoniem PLN (EUR 83,5 miljoni), t. i., par 29 %. Uzņēmuma eksports samazinājās no 505 miljoniem PLN (EUR 119,7 miljoni) līdz 279 miljoniem PLN (EUR 66,1 miljoni). Apgrozījuma samazināšanos ārvalstu tirgos galvenokārt izraisīja uzņēmējdarbības sašaurināšanās un tas, ka Dressta sava galvenā akcionāra (un nopietna HSW konkurenta) ietekmē ievērojami samazināja HSW ražojumu pārdošanu Ziemeļamerikas tirgū.

| (21) | Atbalsta saņēmējs 2002. gadā cieta zaudējumus no pamatdarbības PLN 33,9 miljonu apmērā (EUR 8,03 miljoni) – galvenokārt ražošanas jaudu izmantošanas zemā līmeņa dēļ. Tā kā vairums pārdošanas gadījumu ārvalstu tirgos veikti ASV dolāros un vairums uzņēmuma izdevumu norādīti PLN, zlota vērtības pieaugums negatīvi ietekmēja pārdošanas apjomus un atbalsta saņēmēja dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(21)

Atbalsta saņēmējs 2002. gadā cieta zaudējumus no pamatdarbības PLN 33,9 miljonu apmērā (EUR 8,03 miljoni) – galvenokārt ražošanas jaudu izmantošanas zemā līmeņa dēļ. Tā kā vairums pārdošanas gadījumu ārvalstu tirgos veikti ASV dolāros un vairums uzņēmuma izdevumu norādīti PLN, zlota vērtības pieaugums negatīvi ietekmēja pārdošanas apjomus un atbalsta saņēmēja dzīvotspēju.

| (22) | HSW iekļuva lielos parādos. Vidējais parāda apjoms periodā no 2000. līdz 2002. gadam bija PLN 169,1 miljons (EUR 40,1 miljons). |
| --- | --- |

(22)

HSW iekļuva lielos parādos. Vidējais parāda apjoms periodā no 2000. līdz 2002. gadam bija PLN 169,1 miljons (EUR 40,1 miljons).

| (23) | Zaudējumus nesa arī uzņēmuma pamatdarbība. Zaudējumi no pārdošanas pieauga no PLN 6,4 miljoniem (EUR 1,52 miljoni) 2000. gadā līdz PLN 33,9 miljoniem (EUR 8,03 miljoni) 2002. gadā. |
| --- | --- |

(23)

Zaudējumus nesa arī uzņēmuma pamatdarbība. Zaudējumi no pārdošanas pieauga no PLN 6,4 miljoniem (EUR 1,52 miljoni) 2000. gadā līdz PLN 33,9 miljoniem (EUR 8,03 miljoni) 2002. gadā.

| (24) | HSW Capital Group neto zaudējumi 2002. gadā bija PLN 137,7 miljoni (EUR 32,6 miljoni), bet 2003. gadā – PLN 123,9 miljoni (EUR 29,4 miljoni). |
| --- | --- |

(24)

HSW Capital Group neto zaudējumi 2002. gadā bija PLN 137,7 miljoni (EUR 32,6 miljoni), bet 2003. gadā – PLN 123,9 miljoni (EUR 29,4 miljoni).

2.3.   Darbības pārstrukturēšana

| (25) | Lai novērstu šīs grūtības, atbalsta saņēmējs 2002. gadā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu 2003.–2007. gadam. Šajā plānā 2006. gada februārī izdarīja grozījumus (“februāra plāns”). Komisija, pamatojoties uz šo plānu, 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu. 2007. gada novembrī pārstrukturēšanas plāns tika aktualizēts (“novembra plāns”), un saistībā ar to Komisija pieņēma lēmumu par jaunu izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu šīs grūtības, atbalsta saņēmējs 2002. gadā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu 2003.–2007. gadam. Šajā plānā 2006. gada februārī izdarīja grozījumus (“februāra plāns”). Komisija, pamatojoties uz šo plānu, 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu. 2007. gada novembrī pārstrukturēšanas plāns tika aktualizēts (“novembra plāns”), un saistībā ar to Komisija pieņēma lēmumu par jaunu izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

2.3.1.   Februāra plāns

| (26) | Viens no februāra plāna galvenajiem atbalsta pasākumiem bija izmaiņu ieviešana atbalsta saņēmēja organizatoriskajā struktūrā. Galvenā HSW pārstrukturēšanas procesa ideja bija tās firmas daļas, kas ir tieši saistīta ar ražošanu, atdalīšana no aktīviem, uz kuriem attiecas pārstrukturēšana. Attiecīgi Valsts kase, kas ir lielākā HSW akciju turētāja, izveidoja neatkarīgu uzņēmumu HSW-Trading Sp. z o.o. (turpmāk tekstā – HSW-Trading). HSW-Trading saņēma no Valsts kases kapitāla ieguldījumu PLN 40 miljonu (EUR 9,48 miljoni) apmērā, ko Polijas iestādes paziņoja, minot to kā vienu no atbalsta pasākumiem uzņēmumam HSW (skatīt 2. tabulas 16. rindu). |
| --- | --- |

(26)

Viens no februāra plāna galvenajiem atbalsta pasākumiem bija izmaiņu ieviešana atbalsta saņēmēja organizatoriskajā struktūrā. Galvenā HSW pārstrukturēšanas procesa ideja bija tās firmas daļas, kas ir tieši saistīta ar ražošanu, atdalīšana no aktīviem, uz kuriem attiecas pārstrukturēšana. Attiecīgi Valsts kase, kas ir lielākā HSW akciju turētāja, izveidoja neatkarīgu uzņēmumu HSW-Trading Sp. z o.o. (turpmāk tekstā – HSW-Trading). HSW-Trading saņēma no Valsts kases kapitāla ieguldījumu PLN 40 miljonu (EUR 9,48 miljoni) apmērā, ko Polijas iestādes paziņoja, minot to kā vienu no atbalsta pasākumiem uzņēmumam HSW (skatīt 2. tabulas 16. rindu).

| (27) | Tā kā uzņēmums HSW-Trading bija atbildīgs par rūpniecisko iekārtu ražošanu un pārdošanu, loģistikas vadību, kvalitātes vadību un materiālu piegādi rūpniecisko iekārtu ražošanai, HSW joprojām bija atbildīgs par pētniecības un attīstības pasākumiem, ražošanas līdzekļu finansēšanu, stratēģisko tirgvedību, rezerves daļu pārdošanu, remontu un militārā aprīkojuma ražošanu un pārdošanu. Uzņēmums HSW tāpat bija atbildīgs par organizatorisko pārstrukturēšanos. Savu darbību veikšanai uzņēmums HSW-Trading iznomāja no HSW aktīvus, kas bija tiešā veidā saistīti ar ražošanu. Arī vajadzīgo darbaspēku uz laiku nodeva HSW-Trading rīcībā. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā uzņēmums HSW-Trading bija atbildīgs par rūpniecisko iekārtu ražošanu un pārdošanu, loģistikas vadību, kvalitātes vadību un materiālu piegādi rūpniecisko iekārtu ražošanai, HSW joprojām bija atbildīgs par pētniecības un attīstības pasākumiem, ražošanas līdzekļu finansēšanu, stratēģisko tirgvedību, rezerves daļu pārdošanu, remontu un militārā aprīkojuma ražošanu un pārdošanu. Uzņēmums HSW tāpat bija atbildīgs par organizatorisko pārstrukturēšanos. Savu darbību veikšanai uzņēmums HSW-Trading iznomāja no HSW aktīvus, kas bija tiešā veidā saistīti ar ražošanu. Arī vajadzīgo darbaspēku uz laiku nodeva HSW-Trading rīcībā.

| (28) | Šādam dalījumam vajadzēja būt spēkā no 2004. līdz 2006. gadam, t. i., visu HSW pārstrukturēšanas laiku. 2006. gada beigās HSW-Trading bija no jauna jāapvienojas ar HSW. |
| --- | --- |

(28)

Šādam dalījumam vajadzēja būt spēkā no 2004. līdz 2006. gadam, t. i., visu HSW pārstrukturēšanas laiku. 2006. gada beigās HSW-Trading bija no jauna jāapvienojas ar HSW.

| (29) | Februāra plānā bija paredzēts veikt plašu nodarbinātības pārstrukturēšanu. 2007. gadā pēc pārstrukturēšanas nobeigšanas HSW bija plānots nodarbināt 2 100 darbinieku, samazinot to skaitu no 3 173 darbiniekiem 2002. gada beigās. |
| --- | --- |

(29)

Februāra plānā bija paredzēts veikt plašu nodarbinātības pārstrukturēšanu. 2007. gadā pēc pārstrukturēšanas nobeigšanas HSW bija plānots nodarbināt 2 100 darbinieku, samazinot to skaitu no 3 173 darbiniekiem 2002. gada beigās.

| (30) | Cita pārstrukturēšanas joma bija celtniecības iekārtu un rezerves daļu izplatīšanas tīkla veidošana pasaules tirgū, kura galvenais mērķis bija rast atbalsta saņēmējam piekļuvi jauniem tirgiem. |
| --- | --- |

(30)

Cita pārstrukturēšanas joma bija celtniecības iekārtu un rezerves daļu izplatīšanas tīkla veidošana pasaules tirgū, kura galvenais mērķis bija rast atbalsta saņēmējam piekļuvi jauniem tirgiem.

| (31) | HSW pārstrukturēšana paredzēja tā meitas uzņēmumu pārdošanu un atbalsta saņēmēja pakalpojumus sniedzošo nodaļu privatizāciju. Līdz 2006. gadam HSW pārdeva HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. par PLN 38 miljoniem (EUR 9 miljoni) un HSW – Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. un HSW-Huta Stali Jakościowych). Kopā no privatizācijas HSW ieguva PLN 112,2 miljonus (EUR 26,6 miljoni). 2006. gadā bija plānots pārdot divus meitas uzņēmumus: HSW-Zakład Sprężynownia un HSW-Tlenownia. |
| --- | --- |

(31)

HSW pārstrukturēšana paredzēja tā meitas uzņēmumu pārdošanu un atbalsta saņēmēja pakalpojumus sniedzošo nodaļu privatizāciju. Līdz 2006. gadam HSW pārdeva HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. par PLN 38 miljoniem (EUR 9 miljoni) un HSW – Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. un HSW-Huta Stali Jakościowych). Kopā no privatizācijas HSW ieguva PLN 112,2 miljonus (EUR 26,6 miljoni). 2006. gadā bija plānots pārdot divus meitas uzņēmumus: HSW-Zakład Sprężynownia un HSW-Tlenownia.

| (32) | Aktīvu pārstrukturēšana paredzēja ražošanas jaudu samazināšanu no 1 500 līdz 1 200 celtniecības iekārtām gadā. Tika uzskatīts, ka HSW aktīvi ievērojami pārsniedz uzņēmuma vajadzības. Tā kā HSW plānoja galvenokārt pievērsties celtniecības iekārtu ražošanai, ievērojamu daļu aktīvu vajadzēja pārdot. Aktīvu pārdošana laikposmā no 2003. gada janvāra līdz 2005. gada decembrim deva ieņēmumus PLN 52,1 miljona (EUR 12,3 miljoni) apmērā, kas ievērojami pārsniedza plānoto PLN 10,3 miljonu (EUR 2,4 miljoni) ieņēmumu. Pārdeva šādus aktīvus: aptuveni 248,4 ha zemes (ieskaitot aptuveni 153 ha mežu), 76 000 m2 nekustamā īpašuma un 94 aprīkojuma un iekārtu vienības. |
| --- | --- |

(32)

Aktīvu pārstrukturēšana paredzēja ražošanas jaudu samazināšanu no 1 500 līdz 1 200 celtniecības iekārtām gadā. Tika uzskatīts, ka HSW aktīvi ievērojami pārsniedz uzņēmuma vajadzības. Tā kā HSW plānoja galvenokārt pievērsties celtniecības iekārtu ražošanai, ievērojamu daļu aktīvu vajadzēja pārdot. Aktīvu pārdošana laikposmā no 2003. gada janvāra līdz 2005. gada decembrim deva ieņēmumus PLN 52,1 miljona (EUR 12,3 miljoni) apmērā, kas ievērojami pārsniedza plānoto PLN 10,3 miljonu (EUR 2,4 miljoni) ieņēmumu. Pārdeva šādus aktīvus: aptuveni 248,4 ha zemes (ieskaitot aptuveni 153 ha mežu), 76 000 m2 nekustamā īpašuma un 94 aprīkojuma un iekārtu vienības.

| (33) | Kopējie pārstrukturēšanas izdevumi, ieskaitot izdevumus, kas radās pirms pievienošanās, bija PLN 450,3 miljoni (EUR 106,7 miljoni), un tie galvenokārt veidojās no civiltiesisko saistību pārstrukturēšanas (attiecīgi PLN 95,6 miljoni un PLN 113,2 miljoni), apgādes un izplatīšanas sistēmas organizēšanas izmaksām (PLN 151,2 miljoni), piegāžu nepārtrauktības nodrošināšanas izmaksām (PLN 40 miljoni un modernizācijas (PLN 30,5 miljoni) izmaksām. |
| --- | --- |

(33)

Kopējie pārstrukturēšanas izdevumi, ieskaitot izdevumus, kas radās pirms pievienošanās, bija PLN 450,3 miljoni (EUR 106,7 miljoni), un tie galvenokārt veidojās no civiltiesisko saistību pārstrukturēšanas (attiecīgi PLN 95,6 miljoni un PLN 113,2 miljoni), apgādes un izplatīšanas sistēmas organizēšanas izmaksām (PLN 151,2 miljoni), piegāžu nepārtrauktības nodrošināšanas izmaksām (PLN 40 miljoni un modernizācijas (PLN 30,5 miljoni) izmaksām.

2.3.2.   Novembra plāns

| (34) | Polijas iestādes vēstulē 2007. gada 2. februārī informēja Komisiju par 2006. gada novembrī sagatavotajiem pārstrukturēšanas plāna grozījumiem. Pēc Polijas iestāžu domām šie grozījumi neiespaidos valsts palīdzības summu un paliks saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 52. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Polijas iestādes vēstulē 2007. gada 2. februārī informēja Komisiju par 2006. gada novembrī sagatavotajiem pārstrukturēšanas plāna grozījumiem. Pēc Polijas iestāžu domām šie grozījumi neiespaidos valsts palīdzības summu un paliks saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 52. punktu.

| (35) | Galvenie grozījumi, kas paredzēti attiecībā pret februāra plānu, attiecas uz pārstrukturēšanas procesa finansējumu. HSW nebūs jāatmaksā divi aizdevumi, kurus tam pirms Polijas pievienošanās ES 2003. gadā un 2004. gadā piešķīra Valsts Rūpniecības attīstības aģentūra (turpmāk tekstā – ARP), kā arī šo aizdevumu procenti (8); tā vietā ARP veiks pamata parāda konvertēšanu akcijās, līdz ar to kļūstot par HSW akcionāri. Pārējie grozījumi attiecās uz organizatoriskās pārstrukturēšanas procesa pagarināšanu. |
| --- | --- |

(35)

Galvenie grozījumi, kas paredzēti attiecībā pret februāra plānu, attiecas uz pārstrukturēšanas procesa finansējumu. HSW nebūs jāatmaksā divi aizdevumi, kurus tam pirms Polijas pievienošanās ES 2003. gadā un 2004. gadā piešķīra Valsts Rūpniecības attīstības aģentūra (turpmāk tekstā – ARP), kā arī šo aizdevumu procenti (8); tā vietā ARP veiks pamata parāda konvertēšanu akcijās, līdz ar to kļūstot par HSW akcionāri. Pārējie grozījumi attiecās uz organizatoriskās pārstrukturēšanas procesa pagarināšanu.

| (36) | Pēc Polijas iestāžu domām, pateicoties parāda konvertēšanai akcijās, HSW spēs izveidot rezerves, kas nepieciešamas normālai funkcionēšanai tirgū un nepieciešamajiem ieguldījumiem nākotnē. Polijas iestādes norādīja, ka no PLN 96,2 miljoniem (divu aizdevumu kopējā summa ir PLN 75 miljoni, bet uzkrājušies procenti veido PLN 21,2 miljonus) (9):






  — | PLN (0–50) (10) miljoni tiks izlietoti iekārtu modernizācijai un papildieguldījumiem, kuras, pēc Polijas iestāžu domām, ir nepieciešamas HSW rentabilitātes atgūšanai, |
| --- | --- | --- |

(36)

Pēc Polijas iestāžu domām, pateicoties parāda konvertēšanai akcijās, HSW spēs izveidot rezerves, kas nepieciešamas normālai funkcionēšanai tirgū un nepieciešamajiem ieguldījumiem nākotnē. Polijas iestādes norādīja, ka no PLN 96,2 miljoniem (divu aizdevumu kopējā summa ir PLN 75 miljoni, bet uzkrājušies procenti veido PLN 21,2 miljonus) (9):

—

PLN (0–50) (10) miljoni tiks izlietoti iekārtu modernizācijai un papildieguldījumiem, kuras, pēc Polijas iestāžu domām, ir nepieciešamas HSW rentabilitātes atgūšanai,

| — | PLN (0–50) miljoni ir nepieciešami papildizdevumu segšanai, kas saistīti ar HSW apvienošanas ar HSW-Trading pagarināšanu, kas palielināja nodarbinātības pārstrukturēšanas programmas izmaksas, |
| --- | --- |

—

PLN (0–50) miljoni ir nepieciešami papildizdevumu segšanai, kas saistīti ar HSW apvienošanas ar HSW-Trading pagarināšanu, kas palielināja nodarbinātības pārstrukturēšanas programmas izmaksas,

| — | PLN (50–100) miljoni tiks paredzēti papildus rezervju kumulācijas finansēšanai un palielinātu parādu segšanai saistībā ar faktūrrēķinu termiņa pagarināšanu klientiem un apmaksas termiņa samazināšanu piegādātājiem, |
| --- | --- |

—

PLN (50–100) miljoni tiks paredzēti papildus rezervju kumulācijas finansēšanai un palielinātu parādu segšanai saistībā ar faktūrrēķinu termiņa pagarināšanu klientiem un apmaksas termiņa samazināšanu piegādātājiem,

| — | PLN (0–10) miljoni tiks izlietoti papildus komerckredītu finansēšanai. |
| --- | --- |

—

PLN (0–10) miljoni tiks izlietoti papildus komerckredītu finansēšanai.

| (37) | Polijas iestādes pamatoja nepieciešamību piešķirt HSW papildus naudas līdzekļus (iepriekš norādītos PLN (0-100) miljonus) sakarā ar augošo konkurenci rūpniecības iekārtu tirgū, proti, HSW konkurenti nozīmē saviem klientiem garākus faktūrrēķinu apmaksas termiņus un piekrīt ieviest īsākus apmaksas termiņus saviem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(37)

Polijas iestādes pamatoja nepieciešamību piešķirt HSW papildus naudas līdzekļus (iepriekš norādītos PLN (0-100) miljonus) sakarā ar augošo konkurenci rūpniecības iekārtu tirgū, proti, HSW konkurenti nozīmē saviem klientiem garākus faktūrrēķinu apmaksas termiņus un piekrīt ieviest īsākus apmaksas termiņus saviem piegādātājiem.

| (38) | Kopējie pārstrukturēšanas izdevumi pēc “novembra plāna”, ieskaitot izdevumus, kas radās pirms pievienošanās ES, ir PLN 456,9 miljoni (EUR 108,3 miljoni), un tos veido 1. tabulā norādītās pozīcijas:

  1.   tabula


  Novembra plānā paredzētās pārstrukturēšanas izmaksas







  (tūkst. PLN) |
| --- | --- |
| Pārstrukturēšanas pasākums | Izmaksas |
| Civiltiesiskās atbildības pārstrukturēšana | 95 648 |
| Publisko tiesību saistību pārstrukturēšana | 113 213 |
| Piegādes un izplatīšanas sistēmas organizēšana | 158 741 |
| Izejvielu, rezerves daļu un sastāvdaļu piegādes nepārtrauktības nodrošināšana | 40 000 |
| Produktu pārstrukturēšana | 1 666 |
| Aktīvu pārstrukturēšana | 871 |
| Nodarbinātības pārstrukturēšana | 4 199 |
| Organizatoriskā pārstrukturēšana | 2 013 |
| Ražošanas potenciāla modernizācija | 30 524 |
| Kopā | 456 878 |

(38)

Kopējie pārstrukturēšanas izdevumi pēc “novembra plāna”, ieskaitot izdevumus, kas radās pirms pievienošanās ES, ir PLN 456,9 miljoni (EUR 108,3 miljoni), un tos veido 1. tabulā norādītās pozīcijas:

1.   tabula

Novembra plānā paredzētās pārstrukturēšanas izmaksas

(tūkst. PLN)

Pārstrukturēšanas pasākums

Izmaksas

Civiltiesiskās atbildības pārstrukturēšana

95 648

Publisko tiesību saistību pārstrukturēšana

113 213

Piegādes un izplatīšanas sistēmas organizēšana

158 741

Izejvielu, rezerves daļu un sastāvdaļu piegādes nepārtrauktības nodrošināšana

40 000

Produktu pārstrukturēšana

1 666

Aktīvu pārstrukturēšana

871

Nodarbinātības pārstrukturēšana

4 199

Organizatoriskā pārstrukturēšana

2 013

Ražošanas potenciāla modernizācija

30 524

Kopā

456 878

3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (39) | Komisija 2005. gada 23. novembrī pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Komisija 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu par atbalsta apstiprināšanu HSW pārstrukturēšanai saskaņā ar 2006. gada februāra uzņēmuma pārstrukturēšanas plānu. Komisija 2007. gada 10. oktobrī pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pēc novembra plāna publiskošanas, kurš ievieš papildu atbalstu HSW. Komisija savā lēmumā paredzēja iespēju atcelt 2006. gada 20. decembra lēmumu, jo tas tika pieņemts, balstoties uz nepareizu informāciju. |
| --- | --- |

(39)

Komisija 2005. gada 23. novembrī pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Komisija 2006. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu par atbalsta apstiprināšanu HSW pārstrukturēšanai saskaņā ar 2006. gada februāra uzņēmuma pārstrukturēšanas plānu. Komisija 2007. gada 10. oktobrī pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pēc novembra plāna publiskošanas, kurš ievieš papildu atbalstu HSW. Komisija savā lēmumā paredzēja iespēju atcelt 2006. gada 20. decembra lēmumu, jo tas tika pieņemts, balstoties uz nepareizu informāciju.

3.1.   2005. gada 23. novembra lēmums par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu

| (40) | Komisija 2005. gada 23. novembra lēmumā atzina, ka atbalsta līdzekļi PLN 145,8 miljonu apmērā HSW piešķiti pirms Polijas pievienošanās ES; atbalsta līdzekļi EUR 27,9 miljonu apmērā piešķirti pēc pievienošanās bez Komisijas piekrišanas, bet atbalsta līdzekļi PLN 43,4 miljonu apmērā vēl nav piešķirti un tādēļ tas ir jauns valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(40)

Komisija 2005. gada 23. novembra lēmumā atzina, ka atbalsta līdzekļi PLN 145,8 miljonu apmērā HSW piešķiti pirms Polijas pievienošanās ES; atbalsta līdzekļi EUR 27,9 miljonu apmērā piešķirti pēc pievienošanās bez Komisijas piekrišanas, bet atbalsta līdzekļi PLN 43,4 miljonu apmērā vēl nav piešķirti un tādēļ tas ir jauns valsts atbalsts.

| (41) | Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu divu apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(41)

Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu divu apsvērumu dēļ.

| (42) | Pirmkārt, Komisija apšaubīja, vai šis pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(42)

Pirmkārt, Komisija apšaubīja, vai šis pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (43) | Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā minētie pasākumi ir pietiekami, lai atjaunotu atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju, jo plāns galvenokārt pievērsās parādu apkalpošanai un darbības izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(43)

Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā minētie pasākumi ir pietiekami, lai atjaunotu atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju, jo plāns galvenokārt pievērsās parādu apkalpošanai un darbības izmaksu segšanai.

| (44) | Komisija pauda arī bažas par to, vai kompensācijas pasākumi ir īstenoti pietiekamā apjomā. Lai gan saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju HSW plānoja par 20 % samazināt ražošanas jaudu, plānā bija paredzēts palielināt jaudas izmantošanu no 27,7 % 2002. gadā līdz 66 % 2007. gadā. Komisija apšaubīja šīs rīcības neto ietekmi. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pauda arī bažas par to, vai kompensācijas pasākumi ir īstenoti pietiekamā apjomā. Lai gan saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju HSW plānoja par 20 % samazināt ražošanas jaudu, plānā bija paredzēts palielināt jaudas izmantošanu no 27,7 % 2002. gadā līdz 66 % 2007. gadā. Komisija apšaubīja šīs rīcības neto ietekmi.

| (45) | Komisija tāpat apšaubīja, vai sniegtā atbalsta apjoms ir mazākais iespējamais un vai paša atbalsta saņēmēja ieguldījums ir vērā ņemams, jo Polijas iestādes nav skaidri norādījušas atšķirību starp to, kas pēc šo iestāžu domām uzskatāms par paša atbalsta saņēmēja ieguldījumu pārstrukturēšanā, un to, kāda daļa ir finansēta no valsts atbalsta līdzekļiem. |
| --- | --- |

(45)

Komisija tāpat apšaubīja, vai sniegtā atbalsta apjoms ir mazākais iespējamais un vai paša atbalsta saņēmēja ieguldījums ir vērā ņemams, jo Polijas iestādes nav skaidri norādījušas atšķirību starp to, kas pēc šo iestāžu domām uzskatāms par paša atbalsta saņēmēja ieguldījumu pārstrukturēšanā, un to, kāda daļa ir finansēta no valsts atbalsta līdzekļiem.

| (46) | Komisija apšaubīja arī pasākuma atbilstību “vienreiz un pēdējoreiz” principa nosacījumiem. HSW meitas uzņēmums HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych saņēma pārstrukturēšanas atbalstu 2003.–2007. gadam pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, par kuru bija jānorāda, ka tas neattiecas uz mātes uzņēmumu HSW. Komisija arī lūdza Polijas iestādes apliecināt, ka pārstrukturēšanas atbalsta HSW atļaušanas gadījumā tas nebūtu atbalsts uzņēmumam HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(46)

Komisija apšaubīja arī pasākuma atbilstību “vienreiz un pēdējoreiz” principa nosacījumiem. HSW meitas uzņēmums HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych saņēma pārstrukturēšanas atbalstu 2003.–2007. gadam pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, par kuru bija jānorāda, ka tas neattiecas uz mātes uzņēmumu HSW. Komisija arī lūdza Polijas iestādes apliecināt, ka pārstrukturēšanas atbalsta HSW atļaušanas gadījumā tas nebūtu atbalsts uzņēmumam HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (47) | Otrs oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas iemesls bija Komisijas šaubas par to, vai subsidētā militāro iekārtu (lielgabalu) ražošana ir pietiekamā mērā atdalīta no celtniecības mehānismu ražošanas. Polijas iestādes vēstulēs 2005. gada 7. jūnijā un 2. septembrī apliecināja Komisijai, ka šķērssubsidēšana nav iespējama, bet Komisija atzīmēja, ka attiecība starp piešķirto atbalstu militārajam atbalstam un kopējo atbalstu ir maza, salīdzinot ar faktisko attiecību starp militāro ražošanu un ražošanu kopumā. Komisija pieprasīja sīkākus paskaidrojumus par atsevišķo uzskaites sistēmu. |
| --- | --- |

(47)

Otrs oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas iemesls bija Komisijas šaubas par to, vai subsidētā militāro iekārtu (lielgabalu) ražošana ir pietiekamā mērā atdalīta no celtniecības mehānismu ražošanas. Polijas iestādes vēstulēs 2005. gada 7. jūnijā un 2. septembrī apliecināja Komisijai, ka šķērssubsidēšana nav iespējama, bet Komisija atzīmēja, ka attiecība starp piešķirto atbalstu militārajam atbalstam un kopējo atbalstu ir maza, salīdzinot ar faktisko attiecību starp militāro ražošanu un ražošanu kopumā. Komisija pieprasīja sīkākus paskaidrojumus par atsevišķo uzskaites sistēmu.

3.2.   2007. gada 10. oktobra lēmums par jaunas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu

| (48) | Komisija ir nolēmusi uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru četru apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(48)

Komisija ir nolēmusi uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru četru apsvērumu dēļ.

| (49) | Pirmkārt, Komisija šaubās, vai novembra plāns var atjaunot HSW ilgtermiņa dzīvotspēju, jo radās iespaids, ka uzņēmumam ir nepieciešami papildus naudas līdzekļi. |
| --- | --- |

(49)

Pirmkārt, Komisija šaubās, vai novembra plāns var atjaunot HSW ilgtermiņa dzīvotspēju, jo radās iespaids, ka uzņēmumam ir nepieciešami papildus naudas līdzekļi.

| (50) | Otrkārt, Komisija šaubās, vai sniegtā atbalsta apjoms ir mazākais iespējamais, jo Polijas iestādes nav pietiekami skaidri pamatojušas naudas pārpalikuma, kas iegūts, konvertējot parādu akcijās, izmantošanu. |
| --- | --- |

(50)

Otrkārt, Komisija šaubās, vai sniegtā atbalsta apjoms ir mazākais iespējamais, jo Polijas iestādes nav pietiekami skaidri pamatojušas naudas pārpalikuma, kas iegūts, konvertējot parādu akcijās, izmantošanu.

| (51) | Treškārt, Komisija šaubās, vai šīs konvertēšanas rezultātā nepieaugs atbalsta apjoms. |
| --- | --- |

(51)

Treškārt, Komisija šaubās, vai šīs konvertēšanas rezultātā nepieaugs atbalsta apjoms.

| (52) | Ceturtkārt, Komisija, izsakot aizdomas par iespējamu atbalsta apjoma palielināšanos, izsaka aizdomas, ka var mainīties HSW piešķirtā atbalsta efekts un tas savukārt var novest pie nepamatota konkurences traucējuma. Citiem vārdiem sakot, Komisija šaubījās par to, vai kompensācijas līdzekļi bija pietiekami, jo, atbilstoši 2004. gada pamatnostādņu 40. punktam, šiem pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei. |
| --- | --- |

(52)

Ceturtkārt, Komisija, izsakot aizdomas par iespējamu atbalsta apjoma palielināšanos, izsaka aizdomas, ka var mainīties HSW piešķirtā atbalsta efekts un tas savukārt var novest pie nepamatota konkurences traucējuma. Citiem vārdiem sakot, Komisija šaubījās par to, vai kompensācijas līdzekļi bija pietiekami, jo, atbilstoši 2004. gada pamatnostādņu 40. punktam, šiem pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei.

| (53) | Komisija pieņēma lēmumu par jaunas oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu, paredzot iespēju atcelt 2006. gada 20. decembra lēmumu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija pieņēma lēmumu par jaunas oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu, paredzot iespēju atcelt 2006. gada 20. decembra lēmumu.

4.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

| (54) | Komisija nav saņēmusi apsvērumus no trešajām personām attiecībā uz 2005. gada 23. novembrī uzsākto oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(54)

Komisija nav saņēmusi apsvērumus no trešajām personām attiecībā uz 2005. gada 23. novembrī uzsākto oficiālo izmeklēšanas procedūru.

| (55) | Attiecībā uz jaunas oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no 13 trešajām personām, ieskaitot atbalsta saņēmēju. Apsvērumos ir izteikta pārliecība par HSW pārstrukturēšanas procesa veiksmīgumu (valsts un privātie kreditori, HSW piegādātāji) un pasvītrots uzņēmuma nozīmīgums visam reģionam (atbalsta saņēmējs un vietējās piešķīrējas iestādes). |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz jaunas oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no 13 trešajām personām, ieskaitot atbalsta saņēmēju. Apsvērumos ir izteikta pārliecība par HSW pārstrukturēšanas procesa veiksmīgumu (valsts un privātie kreditori, HSW piegādātāji) un pasvītrots uzņēmuma nozīmīgums visam reģionam (atbalsta saņēmējs un vietējās piešķīrējas iestādes).

5.   POLIJAS APSVĒRUMI

5.1.   Apsvērumi attiecībā uz 2005. gada 23. novembra lēmumu

| (56) | Pirmkārt, Polijas iestādes sniedza apsvērumus par Komisijas veikto novērtējumu attiecībā uz to, kādi pasākumi tika atzīti pirms Polijas pievienošanās ES un kādi no tiem ir atbalsts, kas neatbilst likumam, vai ir jauns atbalsts. Polijas iestādes ieņēma nostāju, ka atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum (skatīt 3. tabulu), netika piešķirts pirms pievienošanās Eiropas Savienībai, apšaubot Komisijas viedokli, kas izteikts lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Polijas iestādes atkārtoja iepriekš sniegto informāciju par to, ka valsts atbalsta saņemšanai saskaņā ar minēto likumu būtiskāka ir atbalsta saņēmēja valsts kreditoru piekrišana (tā sauktais administratīvais solījums), nevis pārstrukturēšanas lēmums, ko pieņem Rūpniecības attīstības aģentūras prezidents. Tā kā HSW valsts kreditori, kuru debitoru parādi tika pārstrukturēti, jau bija devuši piekrišanu attiecībā uz HSW, pirms Polija pievienojās Eiropas Savienībai, Polijas iestādes uzskata, ka šīs atbalsts tika piešķirts pirms pievienošanās, tādēļ tas Komisijai nav jāvērtē saskaņā ar kopējā tirgus principiem. |
| --- | --- |

(56)

Pirmkārt, Polijas iestādes sniedza apsvērumus par Komisijas veikto novērtējumu attiecībā uz to, kādi pasākumi tika atzīti pirms Polijas pievienošanās ES un kādi no tiem ir atbalsts, kas neatbilst likumam, vai ir jauns atbalsts. Polijas iestādes ieņēma nostāju, ka atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum (skatīt 3. tabulu), netika piešķirts pirms pievienošanās Eiropas Savienībai, apšaubot Komisijas viedokli, kas izteikts lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Polijas iestādes atkārtoja iepriekš sniegto informāciju par to, ka valsts atbalsta saņemšanai saskaņā ar minēto likumu būtiskāka ir atbalsta saņēmēja valsts kreditoru piekrišana (tā sauktais administratīvais solījums), nevis pārstrukturēšanas lēmums, ko pieņem Rūpniecības attīstības aģentūras prezidents. Tā kā HSW valsts kreditori, kuru debitoru parādi tika pārstrukturēti, jau bija devuši piekrišanu attiecībā uz HSW, pirms Polija pievienojās Eiropas Savienībai, Polijas iestādes uzskata, ka šīs atbalsts tika piešķirts pirms pievienošanās, tādēļ tas Komisijai nav jāvērtē saskaņā ar kopējā tirgus principiem.

| (57) | Otrkārt, Polijas iestādes vēstulē 2004. gada 8. oktobrī ziņoja par diviem grozījumiem attiecībā uz iepriekš paziņoto atbalstu. Pirmais un vissvarīgākais grozījums bija plānotā valsts atbalsta daļēja atsaukšana (kopējā apmērā PLN 43,5 miljoni) un aizstāšana ar diviem pasākumiem, kas, kā iepriekš apgalvots, nav valsts atbalsts. Otrs bija tehnisks grozījums un attiecās uz atbalsta summu precizēšanu trim pasākumiem, kas piešķirtas HSW pirms Polijas pievienošanās ES. 2.–5. tabulā parādīti visi atbalsta pasākumi, kas jau piešķirti vai tiks piešķirti HSW S.A. visā pārstrukturēšanas posmā, ar grozījumiem, kas izriet no Polijas iestāžu paskaidrojumiem. |
| --- | --- |

(57)

Otrkārt, Polijas iestādes vēstulē 2004. gada 8. oktobrī ziņoja par diviem grozījumiem attiecībā uz iepriekš paziņoto atbalstu. Pirmais un vissvarīgākais grozījums bija plānotā valsts atbalsta daļēja atsaukšana (kopējā apmērā PLN 43,5 miljoni) un aizstāšana ar diviem pasākumiem, kas, kā iepriekš apgalvots, nav valsts atbalsts. Otrs bija tehnisks grozījums un attiecās uz atbalsta summu precizēšanu trim pasākumiem, kas piešķirtas HSW pirms Polijas pievienošanās ES. 2.–5. tabulā parādīti visi atbalsta pasākumi, kas jau piešķirti vai tiks piešķirti HSW S.A. visā pārstrukturēšanas posmā, ar grozījumiem, kas izriet no Polijas iestāžu paskaidrojumiem.

| (58) | Turklāt Polijas iestādes apliecina, ka publisko tiesību saistību atlikšana un maksājums pa daļām PLN 22,1 miljona (EUR 5,2 miljoni) apmērā (4. tabulas 28. rinda) uzskatāma par atbalsta pasākumiem de minimis. Saskaņā ar Polijas iestāžu izmantoto metodi atbalsta summas aprēķināšanai atbalsta apjoma procentu likmi atliktam maksājumam pielīdzina Komisijas atsauces likmei. Polijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja piemērotā procentu likme ir augstāka par atsauces likmi, pasākums nav uzskatāms par atbalstu. Saskaņā ar Polijas iestāžu nostāju iepriekš minētais attiecināms uz saistību ar Sociālās apdrošināšanas iestādes apmaksas atlikšanas gadījumu PLN 16,4 miljonu apmērā (4. tabulas 29. rinda). |
| --- | --- |

(58)

Turklāt Polijas iestādes apliecina, ka publisko tiesību saistību atlikšana un maksājums pa daļām PLN 22,1 miljona (EUR 5,2 miljoni) apmērā (4. tabulas 28. rinda) uzskatāma par atbalsta pasākumiem de minimis. Saskaņā ar Polijas iestāžu izmantoto metodi atbalsta summas aprēķināšanai atbalsta apjoma procentu likmi atliktam maksājumam pielīdzina Komisijas atsauces likmei. Polijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja piemērotā procentu likme ir augstāka par atsauces likmi, pasākums nav uzskatāms par atbalstu. Saskaņā ar Polijas iestāžu nostāju iepriekš minētais attiecināms uz saistību ar Sociālās apdrošināšanas iestādes apmaksas atlikšanas gadījumu PLN 16,4 miljonu apmērā (4. tabulas 29. rinda).

| (59) | Treškārt, attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju, Polijas iestādes ir konstatējušas, ka organizatoriskā pārstrukturēšana ir noritējusi veiksmīgi un HSW ir atguvis kontroli pār Dressta un tādējādi varēs paplašināt darbību peļņu nesošajā Ziemeļamerikas tirgū. |
| --- | --- |

(59)

Treškārt, attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju, Polijas iestādes ir konstatējušas, ka organizatoriskā pārstrukturēšana ir noritējusi veiksmīgi un HSW ir atguvis kontroli pār Dressta un tādējādi varēs paplašināt darbību peļņu nesošajā Ziemeļamerikas tirgū.

| (60) | Jautājumā par prasību ierobežot konkurences pārkāpumus Polijas iestādes turpināja uzskatīt, ka ražošanas jaudu samazināšana no 1 500 uz 1 200 iekārtām bija atbilstošs kompensācijas pasākums. Turklāt tās ir apsvērušas kā kompensāciju pasākumu HSW meitas uzņēmumu pārdošanu. |
| --- | --- |

(60)

Jautājumā par prasību ierobežot konkurences pārkāpumus Polijas iestādes turpināja uzskatīt, ka ražošanas jaudu samazināšana no 1 500 uz 1 200 iekārtām bija atbilstošs kompensācijas pasākums. Turklāt tās ir apsvērušas kā kompensāciju pasākumu HSW meitas uzņēmumu pārdošanu.

| (61) | Attiecībā uz atbalsta ierobežojumiem līdz nepieciešamajam minimumam Polijas iestādes ir sniegušas sīkākas ziņas par summām, kas uzskatāmas par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz atbalsta ierobežojumiem līdz nepieciešamajam minimumam Polijas iestādes ir sniegušas sīkākas ziņas par summām, kas uzskatāmas par pašu ieguldījumu.

| (62) | Nobeigumā Polijas iestādes savos apsvērumos pauž viedokli, ka valsts atbalsts nav piešķirts pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un cits atbalsts nav plānots. Gadījumā, ja Komisija atzīs citādi, tās iesniegs papildu informāciju, lai apliecinātu, ka minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(62)

Nobeigumā Polijas iestādes savos apsvērumos pauž viedokli, ka valsts atbalsts nav piešķirts pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un cits atbalsts nav plānots. Gadījumā, ja Komisija atzīs citādi, tās iesniegs papildu informāciju, lai apliecinātu, ka minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (63) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par HSW militārās produkcijas un civilās produkcijas izmaksu nodalīšanu Polijas iestādes apgalvoja Komisijai, ka pastāvošā grāmatvedības uzskaites sistēma ļauj skaidri nodalīt šo divu darbības jomu izmaksas. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par HSW militārās produkcijas un civilās produkcijas izmaksu nodalīšanu Polijas iestādes apgalvoja Komisijai, ka pastāvošā grāmatvedības uzskaites sistēma ļauj skaidri nodalīt šo divu darbības jomu izmaksas.

5.2.   Apsvērumi attiecībā uz 2007. gada 10. oktobra lēmumu

| (64) | Pirmkārt, Polijas iestādes atkal pamatoja tik vēlas pārstrukturēšanas plāna grozījumu paziņošanas iemeslus, vainojot ilgstošās iekšējās procedūras. |
| --- | --- |

(64)

Pirmkārt, Polijas iestādes atkal pamatoja tik vēlas pārstrukturēšanas plāna grozījumu paziņošanas iemeslus, vainojot ilgstošās iekšējās procedūras.

| (65) | Otrkārt, Polijas iestādes uzsvēra faktu, ka uzsāktās izmeklēšanas procedūras jomai jāietver tikai pārstrukturēšanas plāna grozījumi, pamatojoties uz 2004. gada pamatnostādņu 52. punktu, argumentējot ar to, ka Komisijai nav jāveic darbības pēc Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta un jāatceļ 2006. gada 20. decembra lēmums. Polijas iestādes šajā kontekstā atsaucās uz tiesiskās noteiktības principu. |
| --- | --- |

(65)

Otrkārt, Polijas iestādes uzsvēra faktu, ka uzsāktās izmeklēšanas procedūras jomai jāietver tikai pārstrukturēšanas plāna grozījumi, pamatojoties uz 2004. gada pamatnostādņu 52. punktu, argumentējot ar to, ka Komisijai nav jāveic darbības pēc Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta un jāatceļ 2006. gada 20. decembra lēmums. Polijas iestādes šajā kontekstā atsaucās uz tiesiskās noteiktības principu.

| (66) | Treškārt, pēc Polijas puses domām, parāda konvertēšana akcijās nav palielinājusi kopējo apstiprināto atbalsta summu. |
| --- | --- |

(66)

Treškārt, pēc Polijas puses domām, parāda konvertēšana akcijās nav palielinājusi kopējo apstiprināto atbalsta summu.

| (67) | Ceturtkārt, Polijas iestādes izteica viedokli, ka atbalsta elementa saskatīšana ARP piešķirtajos aizdevumos, kurus Komisija apstiprināja 2006. gada 20. decembra lēmumā to nominālās vērtības līmenī, bija nepamatota un palielināja atbalsta vērtību (neraugoties uz to, ka Polija atzina, ka iepriekš nav apstrīdējusi šādu pieeju). Tādējādi pat ja Komisija atzītu, ka parādu konvertēšana akcijās izraisa atbalsta summas palielināšanos ARP piešķirto aizdevumu apmērā, atbalsta summa nedrīkst pārsniegt jau 2006. gada 20. decembra lēmumā apstiprināto nominālo aizdevumu vērtību. |
| --- | --- |

(67)

Ceturtkārt, Polijas iestādes izteica viedokli, ka atbalsta elementa saskatīšana ARP piešķirtajos aizdevumos, kurus Komisija apstiprināja 2006. gada 20. decembra lēmumā to nominālās vērtības līmenī, bija nepamatota un palielināja atbalsta vērtību (neraugoties uz to, ka Polija atzina, ka iepriekš nav apstrīdējusi šādu pieeju). Tādējādi pat ja Komisija atzītu, ka parādu konvertēšana akcijās izraisa atbalsta summas palielināšanos ARP piešķirto aizdevumu apmērā, atbalsta summa nedrīkst pārsniegt jau 2006. gada 20. decembra lēmumā apstiprināto nominālo aizdevumu vērtību.

| (68) | Attiecībā uz ARP aizdevumiem, Polijas iestādes paskaidroja, ka uzņēmums līdz konvertēšanas izdarīšanas laikam ir nomaksājis procentus PLN 22,9 miljonu apmērā. Pārējā procentu summa, kas HSW būtu jāsamaksā gadījumā, ja nebūtu notikusi parāda konvertēšana akcijās, ir PLN 21,2 miljoni. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz ARP aizdevumiem, Polijas iestādes paskaidroja, ka uzņēmums līdz konvertēšanas izdarīšanas laikam ir nomaksājis procentus PLN 22,9 miljonu apmērā. Pārējā procentu summa, kas HSW būtu jāsamaksā gadījumā, ja nebūtu notikusi parāda konvertēšana akcijās, ir PLN 21,2 miljoni.

| (69) | Turklāt Polijas iestādes apliecināja, ka parāda konvertēšana akcijās atbilda kreditora testa prasībām, kurš darbojās tirgus ekonomikas apstākļos, un nebija valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Pēc Polijas iestāžu domām, ARP ir ņēmusi vērā faktu, ka HSW ir atguvis dzīvotspēju un paredzējusi, ka iegādāto akciju vērtība ar laiku pieaugs. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Polijas iestādes apliecināja, ka parāda konvertēšana akcijās atbilda kreditora testa prasībām, kurš darbojās tirgus ekonomikas apstākļos, un nebija valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Pēc Polijas iestāžu domām, ARP ir ņēmusi vērā faktu, ka HSW ir atguvis dzīvotspēju un paredzējusi, ka iegādāto akciju vērtība ar laiku pieaugs.

| (70) | Atlikušajā apsvērumu daļā Polijas iestādes izsaka argumentus, ka, pat ja Komisijai nāktos atzīt, ka pārstrukturēšanas plāns ir zināmā mērā grozīts, jaunā pārstrukturēšanas pakete kā veselums jāatzīst par atbilstošu 2004. gada pamatnostādnēm, un grozījumi jāapstiprina atbilstoši pamatnostādņu 52. punktam. |
| --- | --- |

(70)

Atlikušajā apsvērumu daļā Polijas iestādes izsaka argumentus, ka, pat ja Komisijai nāktos atzīt, ka pārstrukturēšanas plāns ir zināmā mērā grozīts, jaunā pārstrukturēšanas pakete kā veselums jāatzīst par atbilstošu 2004. gada pamatnostādnēm, un grozījumi jāapstiprina atbilstoši pamatnostādņu 52. punktam.

| (71) | Polijas iestādes uzsvēra, ka, izņemot nelielus un nebūtiskus grozījumus, pārstrukturēšana notikusi saskaņā ar februāra plānu un tikuši ievēroti rentabilitātes, pašu ieguldījuma un izvairīšanās no nepamatotiem traucējumiem kritēriji. |
| --- | --- |

(71)

Polijas iestādes uzsvēra, ka, izņemot nelielus un nebūtiskus grozījumus, pārstrukturēšana notikusi saskaņā ar februāra plānu un tikuši ievēroti rentabilitātes, pašu ieguldījuma un izvairīšanās no nepamatotiem traucējumiem kritēriji.

5.2.1.   Dzīvotspējas atjaunošana

| (72) | Pirmkārt, attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Polijas iestādes uzsver, ka uzņēmums ir palielinājis ražošanu un pievērsies labāk apmaksātai lielo mehānismu (sevišķi lielo buldozeru un cauruļu licēju) pārdošanai. Attiecībā uz ienākumiem no darbinieka HSW ir divkāršojis savu ražīgumu (no PLN 111 000 uz darbinieku 2002. gadā līdz PLN 222 000 uz darbinieku 2007. gadā). |
| --- | --- |

(72)

Pirmkārt, attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Polijas iestādes uzsver, ka uzņēmums ir palielinājis ražošanu un pievērsies labāk apmaksātai lielo mehānismu (sevišķi lielo buldozeru un cauruļu licēju) pārdošanai. Attiecībā uz ienākumiem no darbinieka HSW ir divkāršojis savu ražīgumu (no PLN 111 000 uz darbinieku 2002. gadā līdz PLN 222 000 uz darbinieku 2007. gadā).

| (73) | Turklāt neraugoties uz risku sakarā ar valūtas maiņas kursiem, HSW dzīvotspējas rādītāji lielākoties ir augstāki, nekā bija paredzēts februāra plānā. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt neraugoties uz risku sakarā ar valūtas maiņas kursiem, HSW dzīvotspējas rādītāji lielākoties ir augstāki, nekā bija paredzēts februāra plānā.

| (74) | Turklāt visi nepārtrauktības un maksātspējas rādītāji izrādījās augstāki, nekā bija paredzēts sākumā. Polijas iestādes uzsvēra arī to, ka uzņēmums izmanto privāto subjektu finansējumu, kas liecina par finanšu iestāžu uzticēšanos uzņēmuma dzīvotspējai un maksātspējai. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt visi nepārtrauktības un maksātspējas rādītāji izrādījās augstāki, nekā bija paredzēts sākumā. Polijas iestādes uzsvēra arī to, ka uzņēmums izmanto privāto subjektu finansējumu, kas liecina par finanšu iestāžu uzticēšanos uzņēmuma dzīvotspējai un maksātspējai.

| (75) | Nobeigumā Polijas puse uzsvēra, ka HSW ir sācis efektīvāk cīnīties ar valūtu kursa maiņas risku, mēģinot iepirkt materiālus tādā pašā valūtā, kādā tiek iegrāmatota pārdošana. |
| --- | --- |

(75)

Nobeigumā Polijas puse uzsvēra, ka HSW ir sācis efektīvāk cīnīties ar valūtu kursa maiņas risku, mēģinot iepirkt materiālus tādā pašā valūtā, kādā tiek iegrāmatota pārdošana.

5.2.2.   Pašu ieguldījums pārstrukturēšanas procesā

| (76) | Otrkārt, pēc Polijas iestāžu domām, pārstrukturēšanas izmaksas ir pieaugušas līdz PLN 469,1 miljonam (11) galvenokārt organizatoriskās pārstrukturēšanas kavēšanās dēļ. Taču kopš 2006. gada 20. decembra lēmuma pieņemšanas HSW ir izdevies pārdot papildu aktīvus, līdz ar to pašu ieguldījums pārstrukturēšanā paliek virs 50 % (ap 53,9 %). |
| --- | --- |

(76)

Otrkārt, pēc Polijas iestāžu domām, pārstrukturēšanas izmaksas ir pieaugušas līdz PLN 469,1 miljonam (11) galvenokārt organizatoriskās pārstrukturēšanas kavēšanās dēļ. Taču kopš 2006. gada 20. decembra lēmuma pieņemšanas HSW ir izdevies pārdot papildu aktīvus, līdz ar to pašu ieguldījums pārstrukturēšanā paliek virs 50 % (ap 53,9 %).

| (77) | Kā Polijas iestādes paskaidroja, pašu ieguldījumu sastāda ienākumi PLN 61,4 miljonu apmērā no pastāvīgo aktīvu pārdošanas, ienākumi PLN 126,4 miljonu apmērā no meitas uzņēmumu pārdošanas, parādu iepirkšanas tirgū PLN 61,6 miljonu apmērā un civilo saistību anulēšanas PLN 3,5 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(77)

Kā Polijas iestādes paskaidroja, pašu ieguldījumu sastāda ienākumi PLN 61,4 miljonu apmērā no pastāvīgo aktīvu pārdošanas, ienākumi PLN 126,4 miljonu apmērā no meitas uzņēmumu pārdošanas, parādu iepirkšanas tirgū PLN 61,6 miljonu apmērā un civilo saistību anulēšanas PLN 3,5 miljonu apmērā.

5.2.3.   Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| (78) | Treškārt, Polijas iestādes apgalvo, ka, tā kā atbalsta summa nav palielinājusies, tad, saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 52. punkta b) apakšpunktu, nav obligāta kompensējošo līdzekļu palielināšana. Polijas puse ir pārliecināta, ka papildu naudas līdzekļi, kas iegūti, konvertējot parādus akcijās, HSW izmanto tikai savas tirgus pozīcijas noturēšanai. Pēc Polijas iestāžu domām uzņēmums nevar iegūt līdera pozīciju pat vietējā tirgū un ierindojas starp (...) un (...) vietu atkarībā no pārdodamā produkta (12). Pēc Polijas puses domām, uzņēmuma daļa pasaules tirgū nepārsniedz (0–5) %. |
| --- | --- |

(78)

Treškārt, Polijas iestādes apgalvo, ka, tā kā atbalsta summa nav palielinājusies, tad, saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 52. punkta b) apakšpunktu, nav obligāta kompensējošo līdzekļu palielināšana. Polijas puse ir pārliecināta, ka papildu naudas līdzekļi, kas iegūti, konvertējot parādus akcijās, HSW izmanto tikai savas tirgus pozīcijas noturēšanai. Pēc Polijas iestāžu domām uzņēmums nevar iegūt līdera pozīciju pat vietējā tirgū un ierindojas starp (...) un (...) vietu atkarībā no pārdodamā produkta (12). Pēc Polijas puses domām, uzņēmuma daļa pasaules tirgū nepārsniedz (0–5) %.

| (79) | Polija papildus uzsvēra uzņēmuma nozīmīgumu visam Piekarpatu reģionam. |
| --- | --- |

(79)

Polija papildus uzsvēra uzņēmuma nozīmīgumu visam Piekarpatu reģionam.

| (80) | Polijas valdība apliecināja Komisijai, ka tiek plānota uzņēmuma privatizācija, un par paredzēto privatizācijas procesa beigu datumu nosauca 2009. gada beigas. |
| --- | --- |

(80)

Polijas valdība apliecināja Komisijai, ka tiek plānota uzņēmuma privatizācija, un par paredzēto privatizācijas procesa beigu datumu nosauca 2009. gada beigas.

6.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (81) | Piešķīrējas iestādes ir: Valsts kases ministrija, Zinātnes un informācijas tehnoloģiju ministrija, ieņēmumu dienesti, vietējās pašvaldības, Sociālās nodrošināšanas iestāde, Valsts invalīdu rehabilitācijas fonds (PFRON), pilsētu domes un Rūpniecības attīstības aģentūra (ARP). |
| --- | --- |

(81)

Piešķīrējas iestādes ir: Valsts kases ministrija, Zinātnes un informācijas tehnoloģiju ministrija, ieņēmumu dienesti, vietējās pašvaldības, Sociālās nodrošināšanas iestāde, Valsts invalīdu rehabilitācijas fonds (PFRON), pilsētu domes un Rūpniecības attīstības aģentūra (ARP).

| (82) | Polija joprojām apgalvo, ka daļa no uzņēmumam HSW piešķirtā atbalsta bija saistīta ar nepieciešamību aizsargāt būtiskas valsts drošības intereses. Atbalsta apjoms sasniedza aptuveni PLN 19 miljonus (EUR 4,5 miljoni), un tas tika piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Polijas iestādes, atsaucoties uz EK līguma 296. pantu, uzskata, ka EK līguma noteikumi neliedz dalībvalstīm piešķirt atbalstu, ko uzskata par vajadzīgu, lai aizsargātu būtiskas valsts drošības intereses. |
| --- | --- |

(82)

Polija joprojām apgalvo, ka daļa no uzņēmumam HSW piešķirtā atbalsta bija saistīta ar nepieciešamību aizsargāt būtiskas valsts drošības intereses. Atbalsta apjoms sasniedza aptuveni PLN 19 miljonus (EUR 4,5 miljoni), un tas tika piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Polijas iestādes, atsaucoties uz EK līguma 296. pantu, uzskata, ka EK līguma noteikumi neliedz dalībvalstīm piešķirt atbalstu, ko uzskata par vajadzīgu, lai aizsargātu būtiskas valsts drošības intereses.

| (83) | Visnozīmīgākie atbalsta pasākumi, kas piešķirti pirmspievienošanās periodā tai uzņēmuma HSW daļai, kas nav saistīta ar militāro rūpniecību, ir divi ARP piešķirtie aizdevumi PLN 75 miljonu (EUR 17,8 miljoni) apmērā. Cits svarīgs atbalsta pasākums bija Valsts kases kapitāla ieguldījums PLN 40 miljonu (EUR 9,5 miljoni) apmērā meitas uzņēmumam HSW-Trading Sp. z o.o. |
| --- | --- |

(83)

Visnozīmīgākie atbalsta pasākumi, kas piešķirti pirmspievienošanās periodā tai uzņēmuma HSW daļai, kas nav saistīta ar militāro rūpniecību, ir divi ARP piešķirtie aizdevumi PLN 75 miljonu (EUR 17,8 miljoni) apmērā. Cits svarīgs atbalsta pasākums bija Valsts kases kapitāla ieguldījums PLN 40 miljonu (EUR 9,5 miljoni) apmērā meitas uzņēmumam HSW-Trading Sp. z o.o.

| (84) | Parādi PLN 27,9 miljonu (EUR 6,6 miljoni) apmērā tika noraksti, pamatojoties uz grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum (skatīt 3. tabulu). Likumā paredzēto pārstrukturēšanu uzraudzīja ARP prezidents, un tā bija balstīta uz tā saukto pārstrukturēšanas lēmumu šī likuma 10. panta 1. punkta 4. un 19. apakšpunkta nozīmē (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas lēmums”). Pārstrukturēšanas lēmumu, kas apstiprina HSW pārstrukturēšanas plānu esošajā veidā un ļauj pārstrukturēt publisko tiesību saistības, pieņēma 2005. gada 29. aprīlī un laboja 2005. gada 17. jūnijā. |
| --- | --- |

(84)

Parādi PLN 27,9 miljonu (EUR 6,6 miljoni) apmērā tika noraksti, pamatojoties uz grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum (skatīt 3. tabulu). Likumā paredzēto pārstrukturēšanu uzraudzīja ARP prezidents, un tā bija balstīta uz tā saukto pārstrukturēšanas lēmumu šī likuma 10. panta 1. punkta 4. un 19. apakšpunkta nozīmē (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas lēmums”). Pārstrukturēšanas lēmumu, kas apstiprina HSW pārstrukturēšanas plānu esošajā veidā un ļauj pārstrukturēt publisko tiesību saistības, pieņēma 2005. gada 29. aprīlī un laboja 2005. gada 17. jūnijā.

| (85) | Galvenā modifikācija restrukturēšanas plānā, ko ievēsa novembra plāns, bija ietvertā atļauja parādus konvertēt akcijās: HSW nebūs jāatdod divi ARP piešķirtie aizdevumi, kas piešķirti 2003. gadā un 2004. gadā, t. i., pirms Polijas pievienošanās EK (skatīt 2. tabulas 8. un 15. pozīciju), kā arī šo aizdevumu procenti – tā vietā ARP izdarīs nominālā parāda konvertēšanu akcijās (4. tabulas 30. un 31. pozīcija). Rezultātā HSW tā vietā, lai maksātu PLN 97,1 miljonus (divi sākotnējie aizdevumi PLN 75 miljonu apmērā un nenomaksātie procenti PLN 22,1 miljona apmērā), emitēja akcijas PLN 75 miljonu vērtībā, kuras iegādājās ARP (pēc Polijas iestāžu sniegtajām ziņām konvertēšana notikusi 2007. gada 2. jūlijā.). |
| --- | --- |

(85)

Galvenā modifikācija restrukturēšanas plānā, ko ievēsa novembra plāns, bija ietvertā atļauja parādus konvertēt akcijās: HSW nebūs jāatdod divi ARP piešķirtie aizdevumi, kas piešķirti 2003. gadā un 2004. gadā, t. i., pirms Polijas pievienošanās EK (skatīt 2. tabulas 8. un 15. pozīciju), kā arī šo aizdevumu procenti – tā vietā ARP izdarīs nominālā parāda konvertēšanu akcijās (4. tabulas 30. un 31. pozīcija). Rezultātā HSW tā vietā, lai maksātu PLN 97,1 miljonus (divi sākotnējie aizdevumi PLN 75 miljonu apmērā un nenomaksātie procenti PLN 22,1 miljona apmērā), emitēja akcijas PLN 75 miljonu vērtībā, kuras iegādājās ARP (pēc Polijas iestāžu sniegtajām ziņām konvertēšana notikusi 2007. gada 2. jūlijā.).

| (86) | Atsevišķie HSW piešķirtie valsts atbalsta līdzekļi, kas paziņoti Komisijai un laboti, pamatojoties uz Polijas papildu sniegto informāciju, norādīti turpmākajās tabulās.

  2.   tabula


  Atbalsts, kas piešķirts pirms 2004. gada 30. aprīļa











  (tūkst. PLN) |
| --- | --- |
| Nr. p.k. | Vienošanās vai lēmuma pieņemšanas datums | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta veids | Pamatsumma | Atbalsta summa |
| 1. | 12.12.2003. | Valsts kase Stalova Volā | PVN norakstīšana par 2002. gada septembri | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada decembri | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2003. gada martu | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2003. gada maiju. | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par ienākumu nodokļa atmaksāšanu pa daļām par 2003. gada martu. | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par ienākumu nodokļa atmaksāšanu pa daļām par 2003. gada maiju | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 4.2.2003. | Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa | Vienošanās par ieguldījumu par 2002. gada jūniju-oktobri maksājumiem pa daļām | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 28.8.2003. (13) | Rūpniecības attīstības aģentūra | Aizņēmums | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada jūniju | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Ienākuma nodokļu maksājuma atlikšana par 2002. gada jūliju | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 15.9.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Ienākuma nodokļu maksājuma par 2002. gada augustu termiņa maiņa | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2.12.2003. | Valsts kase Stalova Volā | Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada augustu | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 5.9.2003. | Stalovas Volas dome | Maksājuma par pastāvīgu lietojumu pa daļām shēma | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 21.3.2003. | Ņisko dome | Maksājuma par pastāvīgu lietojumu pa daļām shēma | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 30.4.2004. (14) | Rūpniecības attīstības aģentūra | Aizņēmums | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 30.4.2004. | Valsts kases ministrija | Pamatkapitāla palielināšana | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 7.11.2003. | Zinātnes un informācijas tehnoloģiju ministrija | Dotācija | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 20.5.2003. | Stalovo Volas dome | Izdevumu atmaksa | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 20.5.2003. | Stalovo Volas dome | Izdevumu atmaksa | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 6.12.2002. | Piekarpatu Finanšu nodaļa | PVN nokavējuma procentu norakstīšana | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 6.12.2002. | Stalovas Volas dome | Nodokļa par nekustamo īpašumu nokavējuma procentu norakstīšana | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 11.12.2002. | Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa | Nesamaksāto iemaksu norakstīšana kopā ar procentiem | 11 088,1 | 11 088,1 |
| I kopā | 147 482,6 | 131 006,2 |

(86)

Atsevišķie HSW piešķirtie valsts atbalsta līdzekļi, kas paziņoti Komisijai un laboti, pamatojoties uz Polijas papildu sniegto informāciju, norādīti turpmākajās tabulās.

2.   tabula

Atbalsts, kas piešķirts pirms 2004. gada 30. aprīļa

(tūkst. PLN)

Nr. p.k.

Vienošanās vai lēmuma pieņemšanas datums

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta veids

Pamatsumma

Atbalsta summa

1.

12.12.2003.

Valsts kase Stalova Volā

PVN norakstīšana par 2002. gada septembri

1 047,5

1 047,5

2.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada decembri

4 769,8

155,0

3.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2003. gada martu

1 771,8

52,2

4.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2003. gada maiju.

2 175,2

77,4

5.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par ienākumu nodokļa atmaksāšanu pa daļām par 2003. gada martu.

623,3

16,0

6.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par ienākumu nodokļa atmaksāšanu pa daļām par 2003. gada maiju

463,4

5,0

7.

4.2.2003.

Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa

Vienošanās par ieguldījumu par 2002. gada jūniju-oktobri maksājumiem pa daļām

6 252,1

1 211,6

8.

28.8.2003. (13)

Rūpniecības attīstības aģentūra

Aizņēmums

40 000,0

40 000,0

9.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada jūniju

696,9

77,1

10.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Ienākuma nodokļu maksājuma atlikšana par 2002. gada jūliju

183,9

15,3

11.

15.9.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Ienākuma nodokļu maksājuma par 2002. gada augustu termiņa maiņa

211,5

26,8

12.

2.12.2003.

Valsts kase Stalova Volā

Vienošanās par PVN maksājumiem pa daļām par 2002. gada augustu

655,5

49,3

13.

5.9.2003.

Stalovas Volas dome

Maksājuma par pastāvīgu lietojumu pa daļām shēma

172,7

8,0

14.

21.3.2003.

Ņisko dome

Maksājuma par pastāvīgu lietojumu pa daļām shēma

20,5

0,3

15.

30.4.2004. (14)

Rūpniecības attīstības aģentūra

Aizņēmums

35 000,0

35 000,0

16.

30.4.2004.

Valsts kases ministrija

Pamatkapitāla palielināšana

40 000,0

40 000,0

17.

7.11.2003.

Zinātnes un informācijas tehnoloģiju ministrija

Dotācija

637,0

465,0

18.

20.5.2003.

Stalovo Volas dome

Izdevumu atmaksa

3,3

2,4

19.

20.5.2003.

Stalovo Volas dome

Izdevumu atmaksa

3,3

2,4

20.

6.12.2002.

Piekarpatu Finanšu nodaļa

PVN nokavējuma procentu norakstīšana

1 210

1 210

21.

6.12.2002.

Stalovas Volas dome

Nodokļa par nekustamo īpašumu nokavējuma procentu norakstīšana

496,8

496,8

22.

11.12.2002.

Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa

Nesamaksāto iemaksu norakstīšana kopā ar procentiem

11 088,1

11 088,1

I kopā

147 482,6

131 006,2

3.   tabula

Atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 30. aprīļa saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra grozīto likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| Nr. p.k. | Aktīvu un pasīvu nodošanas datums operatoram | Pārstrukturēto debitoru parādu veidi | Pamatsumma | Atbalsta summa |
| 23. | 20.6.2005. | PVN un ienākumu nodokļa atmaksas pārstrukturēšana | 10 696,6 | Polijas iestādes nav norādījušas atbalsta summu |
| 24. | 20.6.2005. | Vides nodokļu kopā ar procentiem pārstrukturēšana | 5 826,5 | Idem |
| 25. | 20.6.2005. | Sociālās nodrošināšanas (ZUS) iemaksu pārstrukturēšana kopā ar procentiem un maksu par termiņa pagarinājumu | 7 333,2 | Idem |
| 26. | 20.6.2005. | Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda (PFRON) maksājumu pārstrukturēšana kopā ar procentiem | 996,5 | Idem |
| 27. | 20.6.2005. | Nekustamā īpašuma nodokļa pārstrukturēšana laikposmam no 2002. gada septembra līdz 2003. gada jūnijam, ko saņem Stalova Volas pilsētas dome | 3 044,3 | Idem |
| II kopā | 27 897,1 | 19 293,7 (15) |

(tūkst. PLN)

Nr. p.k.

Aktīvu un pasīvu nodošanas datums operatoram

Pārstrukturēto debitoru parādu veidi

Pamatsumma

Atbalsta summa

23.

20.6.2005.

PVN un ienākumu nodokļa atmaksas pārstrukturēšana

10 696,6

Polijas iestādes nav norādījušas atbalsta summu

24.

20.6.2005.

Vides nodokļu kopā ar procentiem pārstrukturēšana

5 826,5

Idem

25.

20.6.2005.

Sociālās nodrošināšanas (ZUS) iemaksu pārstrukturēšana kopā ar procentiem un maksu par termiņa pagarinājumu

7 333,2

Idem

26.

20.6.2005.

Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda (PFRON) maksājumu pārstrukturēšana kopā ar procentiem

996,5

Idem

27.

20.6.2005.

Nekustamā īpašuma nodokļa pārstrukturēšana laikposmam no 2002. gada septembra līdz 2003. gada jūnijam, ko saņem Stalova Volas pilsētas dome

3 044,3

Idem

II kopā

27 897,1

19 293,7 (15)

4.   tabula

Atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 30. aprīļa

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| Nr. p.k. | Atbalsta līdzekļu piešķiršanas paredzētais datums | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta veids | Pamatsumma | Atbalsta summa |
| 28. | 21.12.2004. –19.10.2005. | Dažādas iestādes | Publisko tiesību saistību atlikšana | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 25.4.2005. | Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa | Publisko tiesību saistību atlikšana | 16 386,2 | 0,0 |
| 30. | 2.7.2007. | Rūpniecības attīstības aģentūra | Parādu konvertēšana akcijās (skatīt 2. tabulas 8. pozīciju)) | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 31. | 2.7.2007. | Rūpniecības attīstības aģentūra | Parādu konvertēšana akcijās (skatīt 2. tabulas 15. pozīciju) | 35 000,0 | 35 000,0 |
| III kopā | 113 480,6 | 75 259,0 |

(tūkst. PLN)

Nr. p.k.

Atbalsta līdzekļu piešķiršanas paredzētais datums

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta veids

Pamatsumma

Atbalsta summa

28.

21.12.2004. –19.10.2005.

Dažādas iestādes

Publisko tiesību saistību atlikšana

22 094,4

0,259

29.

25.4.2005.

Sociālās apdrošināšanas iestāde (ZUS), Žešovas nodaļa

Publisko tiesību saistību atlikšana

16 386,2

0,0

30.

2.7.2007.

Rūpniecības attīstības aģentūra

Parādu konvertēšana akcijās (skatīt 2. tabulas 8. pozīciju))

40 000,0

40 000,0

31.

2.7.2007.

Rūpniecības attīstības aģentūra

Parādu konvertēšana akcijās (skatīt 2. tabulas 15. pozīciju)

35 000,0

35 000,0

III kopā

113 480,6

75 259,0

5.   tabula

Piešķirtais un plānotais atbalsts

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| | Atbalsta kategorija | Pamatsumma | Atbalsta summa |
| I | Pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts pirms 2004. gada 30. aprīļa | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II | Atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Publisko tiesību saistību atlikšana – pasākumi, ko Polija uzskata par atbalstu de minimis
   (16) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV | Sociālās nodrošināšanas iestādes (ZUS) publisko tiesību saistību atlikšana (17) | 16 386,2 | 0,0 |
| V | Parādu konvertēšana akcijās – kam 2007. gada 2. jūlijā piekritusi ARP | 75 000,0 | 21 200,0 |

(tūkst. PLN)

Atbalsta kategorija

Pamatsumma

Atbalsta summa

I

Pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts pirms 2004. gada 30. aprīļa

147 482,6

131 006,2

II

Atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum

27 897,1

19 293,7

III

Publisko tiesību saistību atlikšana – pasākumi, ko Polija uzskata par atbalstu de minimis
   (16)

22 094,4

0,259

IV

Sociālās nodrošināšanas iestādes (ZUS) publisko tiesību saistību atlikšana (17)

16 386,2

0,0

V

Parādu konvertēšana akcijās – kam 2007. gada 2. jūlijā piekritusi ARP

75 000,0

21 200,0

7.   ATBALSTA PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Komisijas kompetence

| (87) | Ņemot vērā, ka dažas darbības šajā lietā notika pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms jānolemj, vai tā ir kompetenta rīkoties saistībā ar minētajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā, ka dažas darbības šajā lietā notika pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms jānolemj, vai tā ir kompetenta rīkoties saistībā ar minētajiem atbalsta pasākumiem.

| (88) | Atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES un nav piemērojams pēc pievienošanās, Komisijai nav jāpārbauda ne saskaņā ar tā saukto starpposma mehānisma procedūru, ko regulē Līguma par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai IV pielikuma 3. punkts, ne saskaņā ar EK līguma 88. pantu. Ne Pievienošanās līgums, ne EK līgums nepieprasa šī atbalsta pārbaudi un nepilnvaro veikt šādas darbības. |
| --- | --- |

(88)

Atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās ES un nav piemērojams pēc pievienošanās, Komisijai nav jāpārbauda ne saskaņā ar tā saukto starpposma mehānisma procedūru, ko regulē Līguma par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai IV pielikuma 3. punkts, ne saskaņā ar EK līguma 88. pantu. Ne Pievienošanās līgums, ne EK līgums nepieprasa šī atbalsta pārbaudi un nepilnvaro veikt šādas darbības.

| (89) | Savukārt atbalsts, kas īstenots pēc pievienošanās, uzskatāms par jaunu atbalstu un tādēļ tas ir Komisijas kompetencē saskaņā ar EK līguma 88. pantu izklāstīto procedūru. Lai noteiktu, kurā brīdī minētais valsts atbalsts tika īstenots, būtiskākais kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, pamatojoties uz kuru kompetentā valsts iestāde piešķīra atbalstu (18). |
| --- | --- |

(89)

Savukārt atbalsts, kas īstenots pēc pievienošanās, uzskatāms par jaunu atbalstu un tādēļ tas ir Komisijas kompetencē saskaņā ar EK līguma 88. pantu izklāstīto procedūru. Lai noteiktu, kurā brīdī minētais valsts atbalsts tika īstenots, būtiskākais kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, pamatojoties uz kuru kompetentā valsts iestāde piešķīra atbalstu (18).

| (90) | Individuālais atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās EK, nav piemērojams pēc pievienošanās, ja atbalsta piešķiršanas laikā bija zināma valsts līdzekļu precīza daļa atbalstā. |
| --- | --- |

(90)

Individuālais atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās EK, nav piemērojams pēc pievienošanās, ja atbalsta piešķiršanas laikā bija zināma valsts līdzekļu precīza daļa atbalstā.

| (91) | Ņemot vērā Polijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija varēja noteikt, ka 2. tabulā minētie atbalsta pasākumi tika piešķirti pirms pievienošanās ES, un tie nav piemērojami pēc pievienošanās dienas. Tāpēc Komisija nav tiesīga vērtēt to saderību ar kopējo tirgu, tomēr tie ir jāņem vērā, nosakot jau piešķirtā vai pēc pievienošanās plānotā atbalsta saderību. Šā atbalsta summa ir PLN 147 miljoni (EUR 35 miljoni) (19). |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā Polijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija varēja noteikt, ka 2. tabulā minētie atbalsta pasākumi tika piešķirti pirms pievienošanās ES, un tie nav piemērojami pēc pievienošanās dienas. Tāpēc Komisija nav tiesīga vērtēt to saderību ar kopējo tirgu, tomēr tie ir jāņem vērā, nosakot jau piešķirtā vai pēc pievienošanās plānotā atbalsta saderību. Šā atbalsta summa ir PLN 147 miljoni (EUR 35 miljoni) (19).

| (92) | Saistībā ar atbalsta pasākumiem, kas piešķirti saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum, kas minēti 3. tabulā, nav kliedētas Komisijas šaubas attiecībā uz to piešķiršanas datumu. Polijas iestādes nav sniegušas jaunus argumentus savos apsvērumos par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Individuālu atbalsta piešķīrēju iestāžu piekrišana pārstrukturēt savus debitoru parādus saskaņā ar šo likumu ir nepieciešama, bet nav pietiekama, lai varētu notikt minētā pārstrukturēšana. Procedūras izšķirošais elements saskaņā ar likumu ir lēmums par pārstrukturēšanu, ko Rūpniecības attīstības aģentūras prezidents pieņēma 2005. gada 29. aprīlī, tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts tika piešķirts pēc pievienošanās. Attiecīgi Komisija ir tiesīga izvērtēt piešķirtā valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu. Jāpiemin, ka šis atbalsts tika piešķirts pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktā minēto pārtraukšanas klauzulu, un tādēļ tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu PLN 27,897 miljonu (EUR 6,61 miljona) apmērā. |
| --- | --- |

(92)

Saistībā ar atbalsta pasākumiem, kas piešķirti saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum, kas minēti 3. tabulā, nav kliedētas Komisijas šaubas attiecībā uz to piešķiršanas datumu. Polijas iestādes nav sniegušas jaunus argumentus savos apsvērumos par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Individuālu atbalsta piešķīrēju iestāžu piekrišana pārstrukturēt savus debitoru parādus saskaņā ar šo likumu ir nepieciešama, bet nav pietiekama, lai varētu notikt minētā pārstrukturēšana. Procedūras izšķirošais elements saskaņā ar likumu ir lēmums par pārstrukturēšanu, ko Rūpniecības attīstības aģentūras prezidents pieņēma 2005. gada 29. aprīlī, tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts tika piešķirts pēc pievienošanās. Attiecīgi Komisija ir tiesīga izvērtēt piešķirtā valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu. Jāpiemin, ka šis atbalsts tika piešķirts pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktā minēto pārtraukšanas klauzulu, un tādēļ tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu PLN 27,897 miljonu (EUR 6,61 miljona) apmērā.

| (93) | Visbeidzot, attiecībā uz 4. tabulā minētajiem pasākumiem, ja tie veido valsts atbalstu, Komisija ir kompetenta izvērtēt to saderību ar kopējo tirgu, jo to termiņš pēc pievienošanās nepārprotami tika pagarināts. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, attiecībā uz 4. tabulā minētajiem pasākumiem, ja tie veido valsts atbalstu, Komisija ir kompetenta izvērtēt to saderību ar kopējo tirgu, jo to termiņš pēc pievienošanās nepārprotami tika pagarināts.

7.2.   Lēmuma atcelšanas pamatojums

| (94) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants nosaka, ka “Komisija var atcelt lēmumu (...) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu”. |
| --- | --- |

(94)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants nosaka, ka “Komisija var atcelt lēmumu (...) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu”.

| (95) | Kā jau minēts, 2006. gada 20. decembra lēmums pamatojās uz nepareizu informāciju, t. i., 2006. gada februāra pārstrukturēšanas plānu, kurš vairs nebija spēkā šī Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī. Polijas iestādes 2005. gada novembrī uzsāktās izmeklēšanas procedūras laikā nebija iesniegušas aktualizēto pārstrukturēšanas plāna variantu, neraugoties uz to, ka šo plānu jau bija apstiprinājuši attiecīgas HSW struktūras. Komisijai pārstrukturēšanas plāns ir vissvarīgākais informācijas avots izvērtējot pārstrukturēšanas atbalsta atbilstību. Tāpēc, lai gan februāra plāns nebija nepareizs informācijas avots, tas neapšaubāmi par tādu kļuva pēc jaunā plāna varianta pieņemšanas novembrī. Līdz ar to februāra plāns, uz kuru Komisija pamatojās, pieņemot 2006. gada 20. decembra lēmumu, kļuva par nepareizas informācijas avotu Komisijas lēmuma pieņemšanas gaitā. |
| --- | --- |

(95)

Kā jau minēts, 2006. gada 20. decembra lēmums pamatojās uz nepareizu informāciju, t. i., 2006. gada februāra pārstrukturēšanas plānu, kurš vairs nebija spēkā šī Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī. Polijas iestādes 2005. gada novembrī uzsāktās izmeklēšanas procedūras laikā nebija iesniegušas aktualizēto pārstrukturēšanas plāna variantu, neraugoties uz to, ka šo plānu jau bija apstiprinājuši attiecīgas HSW struktūras. Komisijai pārstrukturēšanas plāns ir vissvarīgākais informācijas avots izvērtējot pārstrukturēšanas atbalsta atbilstību. Tāpēc, lai gan februāra plāns nebija nepareizs informācijas avots, tas neapšaubāmi par tādu kļuva pēc jaunā plāna varianta pieņemšanas novembrī. Līdz ar to februāra plāns, uz kuru Komisija pamatojās, pieņemot 2006. gada 20. decembra lēmumu, kļuva par nepareizas informācijas avotu Komisijas lēmuma pieņemšanas gaitā.

| (96) | Tādējādi Komisija atzīst, ka 2006. gada 20. decembra lēmums pamatojās uz nepareizu informāciju, tāpēc jāmodificē tā secinājumu izdarīšanas līnija un lēmums jāatceļ, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi Komisija atzīst, ka 2006. gada 20. decembra lēmums pamatojās uz nepareizu informāciju, tāpēc jāmodificē tā secinājumu izdarīšanas līnija un lēmums jāatceļ, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu.

7.3.   Valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

| (97) | EK līguma 87. panta 1. punkts paredz, ka ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(97)

EK līguma 87. panta 1. punkts paredz, ka ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (98) | Polijas iestādes neapstrīd faktu, ka 2. un 3. tabulā minētie pasākumi ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(98)

Polijas iestādes neapstrīd faktu, ka 2. un 3. tabulā minētie pasākumi ir valsts atbalsts.

7.3.1.   Februāra plāns

| (99) | Attiecībā uz atbalstu atliktu nodokļu un sociālo maksājumu veidā (4. tabulas 28. un 29. pozīcija) Polijas iestādes uzskata, ka tas nav valsts atbalsts, jo tas ir atbalsts de minimis vai arī atbalsta vērtība atbilst nullei. Tādēļ Polijas iestādes balsta savus argumentus uz individuālā atbalsta pasākumu atbalsta komponentu aprēķinu. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz atbalstu atliktu nodokļu un sociālo maksājumu veidā (4. tabulas 28. un 29. pozīcija) Polijas iestādes uzskata, ka tas nav valsts atbalsts, jo tas ir atbalsts de minimis vai arī atbalsta vērtība atbilst nullei. Tādēļ Polijas iestādes balsta savus argumentus uz individuālā atbalsta pasākumu atbalsta komponentu aprēķinu.

| (100) | Komisija nevar piekrist Polijas iestāžu pielietotajai aprēķina metodei. Iepriekš minētais atbalsts tika piešķirts finanšu grūtībās nonākušam uzņēmumam. Parādsaistības atlikšanas par labu HSW risks ir lielāks nekā veselīgiem uzņēmumiem, un tas ir jāatspoguļo iekasētajos procentos. Tādēļ atsauces likmi nevar piemērot kā atskaites punktu. Šajā gadījumā nav vietā aprēķina metode, kas pielīdzina iekasēto procentu likmi atsauces likmei. Tāpēc Komisija nevar akceptēt Polijas iestāžu argumentāciju. |
| --- | --- |

(100)

Komisija nevar piekrist Polijas iestāžu pielietotajai aprēķina metodei. Iepriekš minētais atbalsts tika piešķirts finanšu grūtībās nonākušam uzņēmumam. Parādsaistības atlikšanas par labu HSW risks ir lielāks nekā veselīgiem uzņēmumiem, un tas ir jāatspoguļo iekasētajos procentos. Tādēļ atsauces likmi nevar piemērot kā atskaites punktu. Šajā gadījumā nav vietā aprēķina metode, kas pielīdzina iekasēto procentu likmi atsauces likmei. Tāpēc Komisija nevar akceptēt Polijas iestāžu argumentāciju.

| (101) | Komisijas iedibinātajā praksē (20), atbalsta komponents finanšu grūtībās esošiem uzņēmumiem nevar būt lielāks par pamatsummu. Atbalsta pasākumu summa 4. tabulā minētās maksājumu atlikšanas veidā ir PLN 38,480 miljoni (EUR 9,12 miljoni). |
| --- | --- |

(101)

Komisijas iedibinātajā praksē (20), atbalsta komponents finanšu grūtībās esošiem uzņēmumiem nevar būt lielāks par pamatsummu. Atbalsta pasākumu summa 4. tabulā minētās maksājumu atlikšanas veidā ir PLN 38,480 miljoni (EUR 9,12 miljoni).

| (102) | Komisija secina, ka 3. tabulā minētie atbalsta pasākumi un 4. tabulā minētie atliktie maksājumi, piemēram, atbalsts 28. un 29. pozīcijā, ir finansēti no valsts līdzekļiem. Pasākumi atbalsta vienu atsevišķu uzņēmumu, piešķirot tam priekšrocības, kādu nav tirgū. HSW ražo celtniecības mehānismus, kuri tiek pārdoti kopējā tirgū spēcīgas konkurences apstākļos starp dažādu dalībvalstu subjektiem. Šie pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(102)

Komisija secina, ka 3. tabulā minētie atbalsta pasākumi un 4. tabulā minētie atliktie maksājumi, piemēram, atbalsts 28. un 29. pozīcijā, ir finansēti no valsts līdzekļiem. Pasākumi atbalsta vienu atsevišķu uzņēmumu, piešķirot tam priekšrocības, kādu nav tirgū. HSW ražo celtniecības mehānismus, kuri tiek pārdoti kopējā tirgū spēcīgas konkurences apstākļos starp dažādu dalībvalstu subjektiem. Šie pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

7.3.2.   Novembra plāns

| (103) | 2006. gada 20. decembra lēmumā divi aizdevumi, kuru konvertēšana akcijās šeit tiek analizēta (21), tika atzīti par valsts atbalstu, kas piešķirta pirms pievienošanās ES. Palīdzības apjoms tika aprēķināts kā 100 % no aizdevumu pamatsummas. Polijas iestādes neapstrīdēja šādu pieeju līdz brīdim, kad Komisija 2007. gada 10. oktobrī pieņēma lēmumu. |
| --- | --- |

(103)

2006. gada 20. decembra lēmumā divi aizdevumi, kuru konvertēšana akcijās šeit tiek analizēta (21), tika atzīti par valsts atbalstu, kas piešķirta pirms pievienošanās ES. Palīdzības apjoms tika aprēķināts kā 100 % no aizdevumu pamatsummas. Polijas iestādes neapstrīdēja šādu pieeju līdz brīdim, kad Komisija 2007. gada 10. oktobrī pieņēma lēmumu.

| (104) | Pieteiktā parādu konversija akcijās ir kapitāla palielināšana ar ARP starpniecību un līdz ar to saistās ar valsts resursu izmantošanu. Tas uzņēmumam piešķir priekšrocību, jo HSW kā grūtībās nonācis uzņēmums nesaņemtu tirgū šādu finansējumu pie šādiem noteikumiem. Kā jau minēts, Polijas iestādes atzīst, ka atbalsta saņēmēja stāvoklis, pateicoties veiktajai konvertēšanai, ir uzlabojies. |
| --- | --- |

(104)

Pieteiktā parādu konversija akcijās ir kapitāla palielināšana ar ARP starpniecību un līdz ar to saistās ar valsts resursu izmantošanu. Tas uzņēmumam piešķir priekšrocību, jo HSW kā grūtībās nonācis uzņēmums nesaņemtu tirgū šādu finansējumu pie šādiem noteikumiem. Kā jau minēts, Polijas iestādes atzīst, ka atbalsta saņēmēja stāvoklis, pateicoties veiktajai konvertēšanai, ir uzlabojies.

| (105) | Attiecībā uz Polijas iestāžu uzskatu, ka parāda konvertēšana akcijās atbilst kreditora testa prasībām, kurš darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija norāda, ka HSW šajā laikā ir noticis pārstrukturēšanas process, un labāka situācija parāda konvertēšanas akcijās brīdī radās, pateicoties iepriekšējam valsts atbalstam. Tāpēc, saskaņā ar iedibināto praksi un rīcību (22), Komisija atzīst, ka konversija neatbilst kreditora prasībām, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz Polijas iestāžu uzskatu, ka parāda konvertēšana akcijās atbilst kreditora testa prasībām, kurš darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija norāda, ka HSW šajā laikā ir noticis pārstrukturēšanas process, un labāka situācija parāda konvertēšanas akcijās brīdī radās, pateicoties iepriekšējam valsts atbalstam. Tāpēc, saskaņā ar iedibināto praksi un rīcību (22), Komisija atzīst, ka konversija neatbilst kreditora prasībām, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (106) | Šādā sakarībā pēc pievienošanās ES veiktā parāda konvertēšana akcijās ir valsts atbalsts, ko Polijas iestādes neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(106)

Šādā sakarībā pēc pievienošanās ES veiktā parāda konvertēšana akcijās ir valsts atbalsts, ko Polijas iestādes neapstrīdēja.

| (107) | Visi pārējie atbalsta pasākumi, kas minēti lēmumos par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu, arī ir valsts atbalsts, ko Polijas iestādes neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(107)

Visi pārējie atbalsta pasākumi, kas minēti lēmumos par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu, arī ir valsts atbalsts, ko Polijas iestādes neapstrīdēja.

7.4.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu – atkāpe saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu

| (108) | EK līguma 87. panta 2. punktā minētie atbrīvojumi nav attiecināmi uz šo lietu. Ņemot vērā, ka atbalsta galvenais mērķis ir atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem var piemērot tikai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto atbrīvojumu, kurš ļauj piešķirt valsts atbalstu, kas veicina noteiktu saimniecisko darbību, ja minētajai darbībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(108)

EK līguma 87. panta 2. punktā minētie atbrīvojumi nav attiecināmi uz šo lietu. Ņemot vērā, ka atbalsta galvenais mērķis ir atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem var piemērot tikai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto atbrīvojumu, kurš ļauj piešķirt valsts atbalstu, kas veicina noteiktu saimniecisko darbību, ja minētajai darbībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm.

7.4.1.   Piemērojamais juridiskais pamats:

| (109) | Tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu atceļ 2006. gada 20. decembra lēmumu un to aizstāj ar šo lēmumu, no jauna jāpārbauda visa pārstrukturēšanas procesa atbilstība. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu atceļ 2006. gada 20. decembra lēmumu un to aizstāj ar šo lēmumu, no jauna jāpārbauda visa pārstrukturēšanas procesa atbilstība.

| (110) | Komisija izvērtēs pasākumus, kas veido jaunu atbalstu, un visu pārstrukturēšanas plānu (ieskaitot 2006. gada februāra plānu un 2006. gada novembra plānu) saskaņā ar Kopienas nostādnēm attiecībā uz atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Kopienas pašreizējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (23) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī. Uz atbalsta pasākumiem, kas iesniegti pirms minētā datuma, attiecas 1999. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (“1999. gada pamatnostādnes”). Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 104. punktu “Pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc 2004. gada 1. oktobra (pamatnostādņu publikācijas Oficiālajā Vēstnesī), Komisija izskata, vai ar kopējo tirgu ir saderīgs jebkāds glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas un tādēļ ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu.” |
| --- | --- |

(110)

Komisija izvērtēs pasākumus, kas veido jaunu atbalstu, un visu pārstrukturēšanas plānu (ieskaitot 2006. gada februāra plānu un 2006. gada novembra plānu) saskaņā ar Kopienas nostādnēm attiecībā uz atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Kopienas pašreizējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (23) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī. Uz atbalsta pasākumiem, kas iesniegti pirms minētā datuma, attiecas 1999. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (“1999. gada pamatnostādnes”). Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 104. punktu “Pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc 2004. gada 1. oktobra (pamatnostādņu publikācijas Oficiālajā Vēstnesī), Komisija izskata, vai ar kopējo tirgu ir saderīgs jebkāds glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas un tādēļ ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu.”

| (111) | Šajā gadījumā daudzi pasākumi iesniegti 2004. gada 8. oktobrī (divas dienas pirms 2004. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā). Tomēr Polijas iestādes vēstulē 2006. gada 7. martā informēja Komisiju par papildu atbalstu, kas piešķirts HSW neatbilstīgi Līguma 88. panta 3. punktam. Visi 5. tabulas III un IV pozīcijā minētie pasākumi tika piešķirti pēc 2004. gada decembra, t. i., pēc 2004. gada pamatnostādņu publicēšanas. Bez tam parādu konvertēšana akcijās notika tikai 2007. gada jūlijā. Tādēļ Komisija secina, ka šajā gadījumā 2004. gada pamatnostādnes piemērojamas gan paziņotiem, gan nepaziņotiem pasākumiem, jo tie attiecas uz to pašu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(111)

Šajā gadījumā daudzi pasākumi iesniegti 2004. gada 8. oktobrī (divas dienas pirms 2004. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā). Tomēr Polijas iestādes vēstulē 2006. gada 7. martā informēja Komisiju par papildu atbalstu, kas piešķirts HSW neatbilstīgi Līguma 88. panta 3. punktam. Visi 5. tabulas III un IV pozīcijā minētie pasākumi tika piešķirti pēc 2004. gada decembra, t. i., pēc 2004. gada pamatnostādņu publicēšanas. Bez tam parādu konvertēšana akcijās notika tikai 2007. gada jūlijā. Tādēļ Komisija secina, ka šajā gadījumā 2004. gada pamatnostādnes piemērojamas gan paziņotiem, gan nepaziņotiem pasākumiem, jo tie attiecas uz to pašu pārstrukturēšanas plānu.

| (112) | Lai izvērtētu jaunā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar kopējo tirgu, jāskata visa aina kopumā. Lai noteiktu, vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas rezultātā uzņēmums atgūs dzīvotspēju, novērtējot, vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam un kad noteikt attiecīgus kompensācijas pasākumus, lai ierobežotu konkurences traucējumus, ir jāņem vērā ne tikai jauns atbalsts, bet visi atbalsta pasākumi. |
| --- | --- |

(112)

Lai izvērtētu jaunā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar kopējo tirgu, jāskata visa aina kopumā. Lai noteiktu, vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas rezultātā uzņēmums atgūs dzīvotspēju, novērtējot, vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam un kad noteikt attiecīgus kompensācijas pasākumus, lai ierobežotu konkurences traucējumus, ir jāņem vērā ne tikai jauns atbalsts, bet visi atbalsta pasākumi.

7.4.2.   Uzņēmuma tiesības saņemt atbalstu

| (113) | Ņemot vērā jau sākotnējā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstītos iemeslus (25), uzņēmums ir uzņēmums, kas nonācis grūtībās 2004. gada pamatnostādņu 2.1. iedaļā nozīmē, un tādēļ tas ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā jau sākotnējā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstītos iemeslus (25), uzņēmums ir uzņēmums, kas nonācis grūtībās 2004. gada pamatnostādņu 2.1. iedaļā nozīmē, un tādēļ tas ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

7.4.3.   Dzīvotspējas atjaunošana

| (114) | 2004. gada pamatnostādņu 35. punkts nosaka, ka “pārstrukturēšanas plānam, kuram jābūt pēc iespējas īsākam, ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja saprātīgā laikposmā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par turpmākās darbības nosacījumiem. (...) Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem (...)”. |
| --- | --- |

(114)

2004. gada pamatnostādņu 35. punkts nosaka, ka “pārstrukturēšanas plānam, kuram jābūt pēc iespējas īsākam, ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja saprātīgā laikposmā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par turpmākās darbības nosacījumiem. (...) Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem (...)”.

| (115) | Uzņēmuma HSW galvenā problēma bija tā lielās parādsaistības. Komisija atzīmē, ka finanšu pārstrukturēšana ir pabeigta. |
| --- | --- |

(115)

Uzņēmuma HSW galvenā problēma bija tā lielās parādsaistības. Komisija atzīmē, ka finanšu pārstrukturēšana ir pabeigta.

| (116) | Sākotnējā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica domas, ka pārsvarā tā ir finanšu pārstrukturēšana, un pauda bažas, ka ražošanas pārstrukturēšanas aspektiem ir pievērsta nepietiekama uzmanība. Polijas iestādes savā atbildē minēja pietiekamus pierādījumus par to, ka viena no galvenajām uzņēmuma problēmām patiesi bija novecojusī organizatoriskā struktūra. Šo problēmu risināja, atdalot to uzņēmuma daļu, kas tieši saistīta ar ražošanu, no uzņēmuma daļām, kuras bija paredzēts pārdot. Tas bija iemesls, kādēļ uzņēmums HSW uz neilgu laiku izveidoja neatkarīgu uzņēmumu HSW-Trading. |
| --- | --- |

(116)

Sākotnējā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica domas, ka pārsvarā tā ir finanšu pārstrukturēšana, un pauda bažas, ka ražošanas pārstrukturēšanas aspektiem ir pievērsta nepietiekama uzmanība. Polijas iestādes savā atbildē minēja pietiekamus pierādījumus par to, ka viena no galvenajām uzņēmuma problēmām patiesi bija novecojusī organizatoriskā struktūra. Šo problēmu risināja, atdalot to uzņēmuma daļu, kas tieši saistīta ar ražošanu, no uzņēmuma daļām, kuras bija paredzēts pārdot. Tas bija iemesls, kādēļ uzņēmums HSW uz neilgu laiku izveidoja neatkarīgu uzņēmumu HSW-Trading.

| (117) | Meitas uzņēmumu akciju pārdošana un atsevišķu pakalpojumu nodaļu pārdošana un norobežošana bija plānota kā viens no galvenajiem pārstrukturēšanas elementiem. Lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas, vai pārdošanas plāns ir īstenojams. Tomēr patiesībā HSW no pārdošanas guva vairāk nekā četras reizes lielākus ieņēmumus par sākotnēji plānotajiem. |
| --- | --- |

(117)

Meitas uzņēmumu akciju pārdošana un atsevišķu pakalpojumu nodaļu pārdošana un norobežošana bija plānota kā viens no galvenajiem pārstrukturēšanas elementiem. Lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas, vai pārdošanas plāns ir īstenojams. Tomēr patiesībā HSW no pārdošanas guva vairāk nekā četras reizes lielākus ieņēmumus par sākotnēji plānotajiem.

| (118) | Cits svarīgs veiksmīgās pārstrukturēšanas komponents ir komercuzņēmuma Dressta īpašnieku struktūra. Lielākā daļa uzņēmuma Dressta akciju piederēja vienam no HSW konkurentiem, un tas bija šķērslis pilnai piekļuvei Ziemeļamerikas tirgum. Tagad šī problēma ir atrisināta, jo HSW ir atguvis kontroli pār šo uzņēmumu (...). |
| --- | --- |

(118)

Cits svarīgs veiksmīgās pārstrukturēšanas komponents ir komercuzņēmuma Dressta īpašnieku struktūra. Lielākā daļa uzņēmuma Dressta akciju piederēja vienam no HSW konkurentiem, un tas bija šķērslis pilnai piekļuvei Ziemeļamerikas tirgum. Tagad šī problēma ir atrisināta, jo HSW ir atguvis kontroli pār šo uzņēmumu (...).

| (119) | Nodarbinātības pārstrukturēšana, kas paredz darbaspēka samazināšanu par vairāk nekā 1 000 darbiniekiem, ir īstenojams un ticams izmaksu samazināšanas pasākums. |
| --- | --- |

(119)

Nodarbinātības pārstrukturēšana, kas paredz darbaspēka samazināšanu par vairāk nekā 1 000 darbiniekiem, ir īstenojams un ticams izmaksu samazināšanas pasākums.

| (120) | HSW ar peļņu pirmo reizi noslēdza 2005. gadu. 2006. gada pirmajā pusē arī tika gūta peļņa. Kā norādīts novembra plānā, pārstrukturēšanas perioda beigās (2007. gadā) sagaidāms, ka peļņa kritīsies, bet tas notiks sakarā ar augstajām pārstrukturēšanas izmaksām un mākslīgi uzskrūvētu peļņas rādītāju 2005. gadā sakarā ar vienreizēju īpašuma pārdošanu minētajā gadā. Taču sagaidāms, ka, sākot ar 2007. gadu, neto rezultāti uzlabosies (...), un 2012. gadā neto rezultāti ir prognozējami (...) līmenī, kā arī, cerams, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām likviditātes problēma tiks atrisināta. |
| --- | --- |

(120)

HSW ar peļņu pirmo reizi noslēdza 2005. gadu. 2006. gada pirmajā pusē arī tika gūta peļņa. Kā norādīts novembra plānā, pārstrukturēšanas perioda beigās (2007. gadā) sagaidāms, ka peļņa kritīsies, bet tas notiks sakarā ar augstajām pārstrukturēšanas izmaksām un mākslīgi uzskrūvētu peļņas rādītāju 2005. gadā sakarā ar vienreizēju īpašuma pārdošanu minētajā gadā. Taču sagaidāms, ka, sākot ar 2007. gadu, neto rezultāti uzlabosies (...), un 2012. gadā neto rezultāti ir prognozējami (...) līmenī, kā arī, cerams, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām likviditātes problēma tiks atrisināta.

| (121) | Komisijai bija radušās šaubas, vai novembra plāns spēs atjaunot HSW ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(121)

Komisijai bija radušās šaubas, vai novembra plāns spēs atjaunot HSW ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (122) | Pirmkārt, šķita, ka HSW ir pastāvīgi nepieciešami papildu naudas līdzekļi, bet februāra plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi ir nepietiekami, kas radīja šaubas par abu pārstrukturēšanas plānu ticamību. |
| --- | --- |

(122)

Pirmkārt, šķita, ka HSW ir pastāvīgi nepieciešami papildu naudas līdzekļi, bet februāra plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi ir nepietiekami, kas radīja šaubas par abu pārstrukturēšanas plānu ticamību.

| (123) | Polijas iestāžu paskaidrojumi nerada pārliecību, ka papildu naudas līdzekļi nav tā pati 2007. gadā piešķirtā vienreizējs atbalsts sakarā ar diezgan straujām un nozīmīgām izmaiņām HSW konkurentu piekoptajā mārketinga politikā. Polijas iestādes norādīja, ka HSW ar lielu ticamības pakāpi nākotnē spēs ģenerēt pietiekami daudz naudas līdzekļu, lai varētu piedāvāt konkurētspējīgus noteikumus saviem klientiem un piegādātājiem – HSW finansiālās darbības rādītāji pēc dažādu izmaksu samazināšanas pasākumu ieviešanas ir apmierinoši. Saistībā ar to Komisija uzskata, ka HSW papildu finansiālo vajadzību segšana bija nepieciešama, lai uzturētu HSW līdz tā pārstrukturēšanas nobeigšanai un ka pārstrukturēšanas plāna mērķis ir nodrošināt, lai šāda veida finanšu trūkumi neparādītos nākotnē. |
| --- | --- |

(123)

Polijas iestāžu paskaidrojumi nerada pārliecību, ka papildu naudas līdzekļi nav tā pati 2007. gadā piešķirtā vienreizējs atbalsts sakarā ar diezgan straujām un nozīmīgām izmaiņām HSW konkurentu piekoptajā mārketinga politikā. Polijas iestādes norādīja, ka HSW ar lielu ticamības pakāpi nākotnē spēs ģenerēt pietiekami daudz naudas līdzekļu, lai varētu piedāvāt konkurētspējīgus noteikumus saviem klientiem un piegādātājiem – HSW finansiālās darbības rādītāji pēc dažādu izmaksu samazināšanas pasākumu ieviešanas ir apmierinoši. Saistībā ar to Komisija uzskata, ka HSW papildu finansiālo vajadzību segšana bija nepieciešama, lai uzturētu HSW līdz tā pārstrukturēšanas nobeigšanai un ka pārstrukturēšanas plāna mērķis ir nodrošināt, lai šāda veida finanšu trūkumi neparādītos nākotnē.

| (124) | Otrkārt, attiecībā uz cenu fiksēšanas politiku Polijas iestādes ir sniegušas pietiekamu pamatojumu, kas pierāda, kas uzņēmums šobrīd efektīvāk tiek galā ar valūtas kursa risku. Līdz ar to ir novērsts viens no galvenajiem uzņēmuma grūtās situācijas iemesliem. Pārdošanas virzīšana uz labāk apmaksātajiem buldozeru un cauruļu licēju tirgiem nesa efektu operatīvo peļņu veidā. HSW pārdošanas grāmatvedības uzskaites lielākās daļas kārtošana EUR, nevis USD, jau ir samazinājusi atšķirību starp grāmatvedības uzskaitē lietoto valūtu, un nākotnē, kad realizētās pārdošanas daļa EUR vēl palielināsies, šai stratēģijai būs vēl citi pozitīvi efekti. Šī stratēģija būtiski ietekmēs uzņēmuma dzīvotspējas atgūšanu. Ja HSW tālāk (...), kā paredzēts gan februāra plānā, gan novembra plānā, tam jābūt spējīgam palielināt savus ienākumus pat tad, ja visi citi kritēriji paliks nemainīgi. HSW pārstrukturēšanas stratēģijas ticamība tāpat ir palielinājusi tirgus subjektu pārliecību par pārstrukturēšanas sekmīgumu. |
| --- | --- |

(124)

Otrkārt, attiecībā uz cenu fiksēšanas politiku Polijas iestādes ir sniegušas pietiekamu pamatojumu, kas pierāda, kas uzņēmums šobrīd efektīvāk tiek galā ar valūtas kursa risku. Līdz ar to ir novērsts viens no galvenajiem uzņēmuma grūtās situācijas iemesliem. Pārdošanas virzīšana uz labāk apmaksātajiem buldozeru un cauruļu licēju tirgiem nesa efektu operatīvo peļņu veidā. HSW pārdošanas grāmatvedības uzskaites lielākās daļas kārtošana EUR, nevis USD, jau ir samazinājusi atšķirību starp grāmatvedības uzskaitē lietoto valūtu, un nākotnē, kad realizētās pārdošanas daļa EUR vēl palielināsies, šai stratēģijai būs vēl citi pozitīvi efekti. Šī stratēģija būtiski ietekmēs uzņēmuma dzīvotspējas atgūšanu. Ja HSW tālāk (...), kā paredzēts gan februāra plānā, gan novembra plānā, tam jābūt spējīgam palielināt savus ienākumus pat tad, ja visi citi kritēriji paliks nemainīgi. HSW pārstrukturēšanas stratēģijas ticamība tāpat ir palielinājusi tirgus subjektu pārliecību par pārstrukturēšanas sekmīgumu.

| (125) | Attiecībā uz parāda konvertēšanu akcijās Komisija piezīmē, ka ARP ir konvertējusi savu aizdevumu pamatvērtību akcijās un tā rezultātā kļuvusi par HSW akcionāri. |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz parāda konvertēšanu akcijās Komisija piezīmē, ka ARP ir konvertējusi savu aizdevumu pamatvērtību akcijās un tā rezultātā kļuvusi par HSW akcionāri.

| (126) | Komisija piezīmē, ka 2006. gada 20. decembra lēmumā divu aizdevumu palīdzības elements tika atzīts par 100 % aizdevuma kapitālu, t. i., kopā PLN 75 miljoni, kā bija paziņojušas Polijas iestādes. |
| --- | --- |

(126)

Komisija piezīmē, ka 2006. gada 20. decembra lēmumā divu aizdevumu palīdzības elements tika atzīts par 100 % aizdevuma kapitālu, t. i., kopā PLN 75 miljoni, kā bija paziņojušas Polijas iestādes.

| (127) | Parāda konvertēšana akcijās maina valsts palīdzības formu, jo tā vietā, lai nomaksātu ARP PLN 96,2 miljonus (26) (divu aizdevumu kopējā summa PLN 75 miljonu apmērā un PLN 21,2 miljoni par procentiem) un maksātu regulāros procentus, HSW emitēja akcijas PLN 75 miljonu vērtībā, kuras pārņēma ARP. |
| --- | --- |

(127)

Parāda konvertēšana akcijās maina valsts palīdzības formu, jo tā vietā, lai nomaksātu ARP PLN 96,2 miljonus (26) (divu aizdevumu kopējā summa PLN 75 miljonu apmērā un PLN 21,2 miljoni par procentiem) un maksātu regulāros procentus, HSW emitēja akcijas PLN 75 miljonu vērtībā, kuras pārņēma ARP.

| (128) | Komisija vērš uzmanību uz to, ka ARP ir veikusi konvertēšanu 2007. gada 2. jūlijā, pārkāpjot atlikšanas klauzulu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija vērš uzmanību uz to, ka ARP ir veikusi konvertēšanu 2007. gada 2. jūlijā, pārkāpjot atlikšanas klauzulu.

| (129) | Polijas iestādes atzīst, ka uzņēmuma stāvoklis pēc parāda konvertēšanas akcijās ir uzlabojies. |
| --- | --- |

(129)

Polijas iestādes atzīst, ka uzņēmuma stāvoklis pēc parāda konvertēšanas akcijās ir uzlabojies.

| (130) | Komisija atzīmē, ka parāda konvertēšana akcijās ved uz aktīvu atbrīvošanos, kuri kalpoja kā aizdevumu nodrošinājums. Līdz ar to uzlabojas atbalsta saņēmēja stabilitāte, kas ļauj ņemt jaunus kredītus. Raugoties no grāmatvedības uzskaites viedokļa, parāda konvertēšanai akcijās ir šāda iedarbība uz HSW bilanci. Palīdzības saņēmēja rīcībā ir lielāki aktīvi, jo viņam nav jāparedz papildu finanšu līdzekļi aizņēmumu apmaksai. Turklāt pasīvu līmenis uzņēmuma bilancē nesamazinās, pie kā novestu aizdevuma nomaksa. Šī soļa rezultātā pieaug pašu kapitāla daļa bilances kopsummā, kas tāpat uzlabo gan HSW relatīvo parāda līmeni, gan kredītspēju. Pēc Polijas iestāžu domām HSW, pateicoties šai operācijai, spēs uzkrāt rezerves, kas nepieciešamas pareizai funkcionēšanai tirgū un nepieciešamajām investīcijām nākotnē (27). |
| --- | --- |

(130)

Komisija atzīmē, ka parāda konvertēšana akcijās ved uz aktīvu atbrīvošanos, kuri kalpoja kā aizdevumu nodrošinājums. Līdz ar to uzlabojas atbalsta saņēmēja stabilitāte, kas ļauj ņemt jaunus kredītus. Raugoties no grāmatvedības uzskaites viedokļa, parāda konvertēšanai akcijās ir šāda iedarbība uz HSW bilanci. Palīdzības saņēmēja rīcībā ir lielāki aktīvi, jo viņam nav jāparedz papildu finanšu līdzekļi aizņēmumu apmaksai. Turklāt pasīvu līmenis uzņēmuma bilancē nesamazinās, pie kā novestu aizdevuma nomaksa. Šī soļa rezultātā pieaug pašu kapitāla daļa bilances kopsummā, kas tāpat uzlabo gan HSW relatīvo parāda līmeni, gan kredītspēju. Pēc Polijas iestāžu domām HSW, pateicoties šai operācijai, spēs uzkrāt rezerves, kas nepieciešamas pareizai funkcionēšanai tirgū un nepieciešamajām investīcijām nākotnē (27).

| (131) | Turklāt, attiecībā uz peļņas un zaudējumu aprēķinu, nebūs nepieciešama procentu apmaksa (kopējā procentu summa ir PLN 21,2 miljoni) no ņemtajiem aizdevumiem. Tā vietā HSW peļņas gūšanas gadījumā, kas pakļaujas sadalīšanai, būs tikai jāmaksā akcionāriem (tai skaitā ARP) potenciālās dividendes. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt, attiecībā uz peļņas un zaudējumu aprēķinu, nebūs nepieciešama procentu apmaksa (kopējā procentu summa ir PLN 21,2 miljoni) no ņemtajiem aizdevumiem. Tā vietā HSW peļņas gūšanas gadījumā, kas pakļaujas sadalīšanai, būs tikai jāmaksā akcionāriem (tai skaitā ARP) potenciālās dividendes.

| (132) | Pamatojoties uz iepriekš minēto konstatējumu, Komisija atzīst, ka tās šaubas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu, realizējot novembra plānu, tika kliedētas. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz iepriekš minēto konstatējumu, Komisija atzīst, ka tās šaubas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu, realizējot novembra plānu, tika kliedētas.

7.4.4.   Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| (133) | Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 38.–42. punktu jāveic pasākumi, lai pēc iespējas samazinātu visas nevēlamās atbalsta pasākumu sekas attiecībā uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst pārmērīgi kropļot konkurenci. Tas parasti nozīmē tirgus daļas ierobežošanu tirgū, kāda uzņēmumam var būt dotajos tirgos pārstrukturēšanas perioda beigās. Uzņēmuma dalības daļas piespiedu ierobežošana vai samazināšana dotajā tirgū ir kompensācijas pasākums, kas nāk par labu tā konkurentiem. Pasākumam jābūt proporcionālam atbalsta kropļojošajai ietekmei un īpaši uzņēmuma relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 38.–42. punktu jāveic pasākumi, lai pēc iespējas samazinātu visas nevēlamās atbalsta pasākumu sekas attiecībā uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst pārmērīgi kropļot konkurenci. Tas parasti nozīmē tirgus daļas ierobežošanu tirgū, kāda uzņēmumam var būt dotajos tirgos pārstrukturēšanas perioda beigās. Uzņēmuma dalības daļas piespiedu ierobežošana vai samazināšana dotajā tirgū ir kompensācijas pasākums, kas nāk par labu tā konkurentiem. Pasākumam jābūt proporcionālam atbalsta kropļojošajai ietekmei un īpaši uzņēmuma relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos.

| (134) | Saskaņā ar pamatnostādņu 56. punktu nosacījumi, no kuru izpildīšanas ir atkarīga atbalsta apstiprināšana, ir mazāk stingri gadījumā, ja kompensācijas pasākumi tiek īstenoti atbalstāmajos reģionos. Analizējot pārstrukturēšanas pasākumu ietekmi uz tirgu un HSW konkurentiem, Komisija ņem vērā faktu, ka HSW atrodas atbalstāmajā reģionā pēc EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar pamatnostādņu 56. punktu nosacījumi, no kuru izpildīšanas ir atkarīga atbalsta apstiprināšana, ir mazāk stingri gadījumā, ja kompensācijas pasākumi tiek īstenoti atbalstāmajos reģionos. Analizējot pārstrukturēšanas pasākumu ietekmi uz tirgu un HSW konkurentiem, Komisija ņem vērā faktu, ka HSW atrodas atbalstāmajā reģionā pēc EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta.

| (135) | Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegtajām ziņām HSW plāno samazināt gada ražošanas jaudu no 1 500 līdz 1 200 celtniecības mehānismiem, t. i., par 20 %. Komisija uzskata, ka šāds ražošanas jaudu samazinājums ir nepietiekams, jo pārstrukturēšanas perioda beigās, t. i., 2007. gadā uzņēmums plāno izmantot tikai 66 % savas jaudas. Komisija no Polijas iestādēm nav saņēmusi informāciju, kas liecinātu, ka uzņēmums pirms pārstrukturēšanas sākšanas pārdotu vairāk par 1 200 iekārtām. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegtajām ziņām HSW plāno samazināt gada ražošanas jaudu no 1 500 līdz 1 200 celtniecības mehānismiem, t. i., par 20 %. Komisija uzskata, ka šāds ražošanas jaudu samazinājums ir nepietiekams, jo pārstrukturēšanas perioda beigās, t. i., 2007. gadā uzņēmums plāno izmantot tikai 66 % savas jaudas. Komisija no Polijas iestādēm nav saņēmusi informāciju, kas liecinātu, ka uzņēmums pirms pārstrukturēšanas sākšanas pārdotu vairāk par 1 200 iekārtām.

| (136) | Turklāt Polijas iestādes apgalvo, ka atbalsta saņēmējs pārdevis vairākus rentablus ražošanas uzņēmumus, tādējādi ierobežojot savu darbību un ražošanas jaudu. Vismaz divi pārdotie lielie meitas uzņēmumi (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. un HSW-Huta Stali Jakościowych) bija dzīvotspējīgi uzņēmumi, un tos pārdeva ar peļņu. Abu šo meitas uzņēmumu apgrozījums 2005. gadā bija PLN 460 miljonu (EUR 109 miljoni) un darbinieku skaits – 1 000, bet HSW grupas uzņēmumu (HSW un HSW-Trading) ar 2 400 darbiniekiem apgrozījums bija PLN 430 miljonu (EUR 101,9 miljoni). Abi pārdotie meitas uzņēmumi ražoja gatavus tērauda izstrādājumus. Saskaņā ar Komisijai iesniegto novērtējumu pārdošanas brīdī abi meitas uzņēmumi strādāja ar peļņu, un paredzētie ienākumi no pārdošanas bija aptuveni 6 %. Abi meitas uzņēmumi bija būtiska HSW grupas daļa, tie bija rentabli un ar labām tirgus perspektīvām. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt Polijas iestādes apgalvo, ka atbalsta saņēmējs pārdevis vairākus rentablus ražošanas uzņēmumus, tādējādi ierobežojot savu darbību un ražošanas jaudu. Vismaz divi pārdotie lielie meitas uzņēmumi (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. un HSW-Huta Stali Jakościowych) bija dzīvotspējīgi uzņēmumi, un tos pārdeva ar peļņu. Abu šo meitas uzņēmumu apgrozījums 2005. gadā bija PLN 460 miljonu (EUR 109 miljoni) un darbinieku skaits – 1 000, bet HSW grupas uzņēmumu (HSW un HSW-Trading) ar 2 400 darbiniekiem apgrozījums bija PLN 430 miljonu (EUR 101,9 miljoni). Abi pārdotie meitas uzņēmumi ražoja gatavus tērauda izstrādājumus. Saskaņā ar Komisijai iesniegto novērtējumu pārdošanas brīdī abi meitas uzņēmumi strādāja ar peļņu, un paredzētie ienākumi no pārdošanas bija aptuveni 6 %. Abi meitas uzņēmumi bija būtiska HSW grupas daļa, tie bija rentabli un ar labām tirgus perspektīvām.

| (137) | 2004. gada pamatnostādnēs norādīts, ka dažādām atbalsta formām var būt dažāds iespaids uz konkurenci. Pie tam 45. punktā teikts, ka, lai ierobežotu kropļojošo ietekmi, atbalsta apjomam vai veidam, kādā to piešķir, jābūt tādam, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumam tiek piešķirta skaidra nauda virs normas, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu. Komisija šaubījās, vai novembra plāna kompensācijas līdzekļi ir pietiekami. Polijas iestādes atzīst, ka HSW parāda konvertēšanas akcijās efekts uzņēmumam ir izdevīgs, jo ievērojami uzlabo tā finansiālo nestabilitāti. HSW stāvoklis uzlabojās, pateicoties valsts atbalsta formas izmaiņai. Bez tam HSW plāno lielāko daļu naudas līdzekļu veltīt konkurētspējīgāku noteikumu nodrošināšanai saviem klientiem. Tāpēc arī Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākumi novembra plāna ietvaros paši par sevi būtu nepietiekami, jo parādu konvertēšana akcijās rada papildu apgrūtinājumus konkurencei. Rezultātā bija nepieciešams palielināt kompensācijas līdzekļus, jo tiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei (28). |
| --- | --- |

(137)

2004. gada pamatnostādnēs norādīts, ka dažādām atbalsta formām var būt dažāds iespaids uz konkurenci. Pie tam 45. punktā teikts, ka, lai ierobežotu kropļojošo ietekmi, atbalsta apjomam vai veidam, kādā to piešķir, jābūt tādam, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumam tiek piešķirta skaidra nauda virs normas, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu. Komisija šaubījās, vai novembra plāna kompensācijas līdzekļi ir pietiekami. Polijas iestādes atzīst, ka HSW parāda konvertēšanas akcijās efekts uzņēmumam ir izdevīgs, jo ievērojami uzlabo tā finansiālo nestabilitāti. HSW stāvoklis uzlabojās, pateicoties valsts atbalsta formas izmaiņai. Bez tam HSW plāno lielāko daļu naudas līdzekļu veltīt konkurētspējīgāku noteikumu nodrošināšanai saviem klientiem. Tāpēc arī Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākumi novembra plāna ietvaros paši par sevi būtu nepietiekami, jo parādu konvertēšana akcijās rada papildu apgrūtinājumus konkurencei. Rezultātā bija nepieciešams palielināt kompensācijas līdzekļus, jo tiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei (28).

| (138) | Polijas iestādes vēstulē 2008. gada 22. decembrī ziņoja Komisijai par papildu aktīvu pārdošanu 2004. gada 39. punkta pirmā teikuma nozīmē. |
| --- | --- |

(138)

Polijas iestādes vēstulē 2008. gada 22. decembrī ziņoja Komisijai par papildu aktīvu pārdošanu 2004. gada 39. punkta pirmā teikuma nozīmē.

| (139) | Polijas iestādes informēja Komisiju, ka atbalsta saņēmējs ir papildus pārdevis rindu ražošanas uzņēmumu, tādējādi sašaurinot savu darbību un ražošanas jaudu. Seši no pārdotajiem meitas uzņēmumiem (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. un Informatyka Sp. z o.o.) bija dzīvotspējīgi. Kopējā šo uzņēmumu peļņa gadu pirms pārdošanas bija PLN 185 miljoni (EUR 43,8 miljoni), un tajos bija nodarbināti 1 100 darbinieki. |
| --- | --- |

(139)

Polijas iestādes informēja Komisiju, ka atbalsta saņēmējs ir papildus pārdevis rindu ražošanas uzņēmumu, tādējādi sašaurinot savu darbību un ražošanas jaudu. Seši no pārdotajiem meitas uzņēmumiem (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. un Informatyka Sp. z o.o.) bija dzīvotspējīgi. Kopējā šo uzņēmumu peļņa gadu pirms pārdošanas bija PLN 185 miljoni (EUR 43,8 miljoni), un tajos bija nodarbināti 1 100 darbinieki.

| (140) | Pieci no šiem uzņēmumiem (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. un Informatyka Sp. z o.o.) nodarbojās ar savstarpēju materiālu piegādi un pakalpojumu sniegšanu HSW grupas ietvaros, kā arī ārējiem klientiem. Tie piegādā rezerves daļas, kā sagataves un karsti velmētas atsperes, kā arī sniedz pakalpojumus citām rūpniecības nozarēm, kā dzelzceļa transportam, mašīnrūpniecībai, spēkstacijām un kalnrūpniecībai. |
| --- | --- |

(140)

Pieci no šiem uzņēmumiem (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. un Informatyka Sp. z o.o.) nodarbojās ar savstarpēju materiālu piegādi un pakalpojumu sniegšanu HSW grupas ietvaros, kā arī ārējiem klientiem. Tie piegādā rezerves daļas, kā sagataves un karsti velmētas atsperes, kā arī sniedz pakalpojumus citām rūpniecības nozarēm, kā dzelzceļa transportam, mašīnrūpniecībai, spēkstacijām un kalnrūpniecībai.

| (141) | Noslēgumā Polijas iestādes paziņoja, ka ARP līdz 2009. gada beigām pārdos sev piederošās HSW akcijas. |
| --- | --- |

(141)

Noslēgumā Polijas iestādes paziņoja, ka ARP līdz 2009. gada beigām pārdos sev piederošās HSW akcijas.

| (142) | Tā kā pieci HSW pārdotie meitas uzņēmumi bija rentabli un palielināja HSW ražošanas potenciālu, Komisija uzskata, ka to pārdošanu var uzskatīt par kompensācijas pasākumu, kas ierobežo atbalsta izraisītos konkurences traucējumus. Ievērojot to un HSW privatizācijas plānus, Komisija uzskata, ka minētie kompensācijas pasākumi pietiekamā mērā ierobežo konkurences traucējumus, kas izriet no piešķirtā atbalsta. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā pieci HSW pārdotie meitas uzņēmumi bija rentabli un palielināja HSW ražošanas potenciālu, Komisija uzskata, ka to pārdošanu var uzskatīt par kompensācijas pasākumu, kas ierobežo atbalsta izraisītos konkurences traucējumus. Ievērojot to un HSW privatizācijas plānus, Komisija uzskata, ka minētie kompensācijas pasākumi pietiekamā mērā ierobežo konkurences traucējumus, kas izriet no piešķirtā atbalsta.

7.4.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts

| (143) | Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 43.–45. punktu atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas ir pietiekams uzņēmuma pārstrukturēšanai. Piešķirtā atbalsta veidam jābūt tādam, lai izvairītos no virsnormas skaidras naudas piešķīruma uzņēmumam, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu. |
| --- | --- |

(143)

Saskaņā ar 2004. gada pamatnostādņu 43.–45. punktu atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas ir pietiekams uzņēmuma pārstrukturēšanai. Piešķirtā atbalsta veidam jābūt tādam, lai izvairītos no virsnormas skaidras naudas piešķīruma uzņēmumam, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu.

| (144) | No atbalsta saņēmēja īpaši tiek sagaidīts ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanā no paša resursiem vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(144)

No atbalsta saņēmēja īpaši tiek sagaidīts ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanā no paša resursiem vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.

| (145) | Polijas iestādes ir iesniegušas sīkākas ziņas par summām, kas uzskatāmas par atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(145)

Polijas iestādes ir iesniegušas sīkākas ziņas par summām, kas uzskatāmas par atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.

| (146) | Pirmkārt, uzņēmums plāno saņemt aizdevumus bankā PLN 46,9 miljonu (EUR 11,1 miljona) apmērā. Polijas iestādes ir sniegušas pietiekamus pierādījumus tam, ka HSW spēs tirgū saņemt šādu finansējumu, ņemot vērā, ka uzņēmums jau saņēma ierobežotu privātu finansējumu PLN 31,9 miljonu (EUR 7,6 miljonu) apmērā laika posmā no 2003. līdz 2005. gadam. Tās arī apgalvo, ka atbalsta saņēmējs varēs sev nodrošināt tirgus finansējumu līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(146)

Pirmkārt, uzņēmums plāno saņemt aizdevumus bankā PLN 46,9 miljonu (EUR 11,1 miljona) apmērā. Polijas iestādes ir sniegušas pietiekamus pierādījumus tam, ka HSW spēs tirgū saņemt šādu finansējumu, ņemot vērā, ka uzņēmums jau saņēma ierobežotu privātu finansējumu PLN 31,9 miljonu (EUR 7,6 miljonu) apmērā laika posmā no 2003. līdz 2005. gadam. Tās arī apgalvo, ka atbalsta saņēmējs varēs sev nodrošināt tirgus finansējumu līdz pārstrukturēšanas perioda beigām.

| (147) | Turklāt HSW februāra plānā ieslēdza ieņēmumus PLN 112,2 miljonu (EUR 26,6 miljonu) apmērā par meitas uzņēmumu pārdošanu. Novembra plānā kopējie ieņēmumi par meitas uzņēmumu pārdošanu pieauga līdz PLN 126 miljoniem (EUR 29,8 miljoniem). |
| --- | --- |

(147)

Turklāt HSW februāra plānā ieslēdza ieņēmumus PLN 112,2 miljonu (EUR 26,6 miljonu) apmērā par meitas uzņēmumu pārdošanu. Novembra plānā kopējie ieņēmumi par meitas uzņēmumu pārdošanu pieauga līdz PLN 126 miljoniem (EUR 29,8 miljoniem).

| (148) | Visbeidzot, atbalsta saņēmējs februāra plāna ietvaros pārdeva aktīvus PLN 52,1 miljona (EUR 12,3 miljonu) vērtībā. Novembra plānā šī summa pieauga līdz PLN 61,4 miljoniem (EUR 14,5 miljoniem) papildus aktīvu pārdošanas rezultātā. |
| --- | --- |

(148)

Visbeidzot, atbalsta saņēmējs februāra plāna ietvaros pārdeva aktīvus PLN 52,1 miljona (EUR 12,3 miljonu) vērtībā. Novembra plānā šī summa pieauga līdz PLN 61,4 miljoniem (EUR 14,5 miljoniem) papildus aktīvu pārdošanas rezultātā.

| (149) | Komisijas šaubas, vai atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir ievērojams un vai tas sasniedz 2004. gada pamatnostādnēs norādīto slieksni, tika kliedētas. Pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN 456,9 miljoni (finanšu pārstrukturēšanas izmaksas ir gandrīz puse no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, pārējo daļu galvenokārt veido izdevumi, kas saistīti ar uzņēmuma infrastruktūras modernizāciju un organizatorisko pārstrukturēšanu). Attiecībā uz pārstrukturēšanas finansēšanas avotu PLN 252,9 miljonus var uzskatīt par uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanā. Tas ietver privāto banku finansējumu (PLN 61,6 miljoni), ieņēmumus no jau realizētās pārdošanas vai aktīvu iznomāšanas (PLN 61,4 miljoni) un ieņēmumus no realizētās meitas uzņēmumu pārdošanas (PLN 126,4 miljoni) (29). Tādējādi HSW paša ieguldījums pārstrukturēšanas kopējās izmaksās ir 53,9 %, turpretī 2004. gada pamatnostādņu 44. punktā norādītais minimālais ieguldījuma līmenis lieliem uzņēmumiem ir 50 %. |
| --- | --- |

(149)

Komisijas šaubas, vai atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir ievērojams un vai tas sasniedz 2004. gada pamatnostādnēs norādīto slieksni, tika kliedētas. Pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN 456,9 miljoni (finanšu pārstrukturēšanas izmaksas ir gandrīz puse no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, pārējo daļu galvenokārt veido izdevumi, kas saistīti ar uzņēmuma infrastruktūras modernizāciju un organizatorisko pārstrukturēšanu). Attiecībā uz pārstrukturēšanas finansēšanas avotu PLN 252,9 miljonus var uzskatīt par uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanā. Tas ietver privāto banku finansējumu (PLN 61,6 miljoni), ieņēmumus no jau realizētās pārdošanas vai aktīvu iznomāšanas (PLN 61,4 miljoni) un ieņēmumus no realizētās meitas uzņēmumu pārdošanas (PLN 126,4 miljoni) (29). Tādējādi HSW paša ieguldījums pārstrukturēšanas kopējās izmaksās ir 53,9 %, turpretī 2004. gada pamatnostādņu 44. punktā norādītais minimālais ieguldījuma līmenis lieliem uzņēmumiem ir 50 %.

| (150) | Komisija 2007. gada 10. oktobra lēmumā ne tikai izteica šaubas par uzņēmuma paša ieguldījumu kopējās pārstrukturēšanas izmaksās, bet izteica arī viedokli, ka Polijas iestādes nav pietiekami pamatojušas nepieciešamību pēc papildu naudas līdzekļiem, kas iegūti, konvertējot parādus akcijās, lai pārliecinātu Komisiju, ka HSW nav ieguvusi skaidras naudas virsnormu. Komisija tāpēc izteica šaubas, vai mārketinga līdzekļus, kuriem jādod HSW iespēja konkurēt tirgū, tiešām var uzskatīt par pārstrukturēšanas līdzekļiem un vai šādā sakarībā atbalsts ir ierobežots līdz minimumam. Polijas iestādes kliedēja šīs šaubas pierādot, ka šie līdzekļi bija nepieciešami dzīvotspējas atgūšanai, jo HSW tie bija vajadzīgi, lai noturētos tirgū. Tāpat tika uzsvērts, ka papildus iegūtā skaidrā nauda netiks izmantota papildu ražošanas jaudu iepirkšanai. Tādēļ Komisija var uzskatīt šos līdzekļus par nepieciešamiem veiksmīgai pārstrukturēšanas procesa norisei. |
| --- | --- |

(150)

Komisija 2007. gada 10. oktobra lēmumā ne tikai izteica šaubas par uzņēmuma paša ieguldījumu kopējās pārstrukturēšanas izmaksās, bet izteica arī viedokli, ka Polijas iestādes nav pietiekami pamatojušas nepieciešamību pēc papildu naudas līdzekļiem, kas iegūti, konvertējot parādus akcijās, lai pārliecinātu Komisiju, ka HSW nav ieguvusi skaidras naudas virsnormu. Komisija tāpēc izteica šaubas, vai mārketinga līdzekļus, kuriem jādod HSW iespēja konkurēt tirgū, tiešām var uzskatīt par pārstrukturēšanas līdzekļiem un vai šādā sakarībā atbalsts ir ierobežots līdz minimumam. Polijas iestādes kliedēja šīs šaubas pierādot, ka šie līdzekļi bija nepieciešami dzīvotspējas atgūšanai, jo HSW tie bija vajadzīgi, lai noturētos tirgū. Tāpat tika uzsvērts, ka papildus iegūtā skaidrā nauda netiks izmantota papildu ražošanas jaudu iepirkšanai. Tādēļ Komisija var uzskatīt šos līdzekļus par nepieciešamiem veiksmīgai pārstrukturēšanas procesa norisei.

7.4.6.   Vienreizēja atbalsts princips

| (151) | Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija atzīmēja, ka HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, kas tika piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai laika posmam no 2003. līdz 2007. gadam, par kuru bija nepieciešams pierādīt, ka tas neattiecas uz mātes uzņēmumu. No otras puses, Polijas iestādes tika lūgtas apliecināt Komisijai, ka pārstrukturēšanas atbalsts HSW S.A., ja Komisija to apstiprinātu, neattieksies uz uzņēmumu HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(151)

Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija atzīmēja, ka HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, kas tika piešķirts pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai laika posmam no 2003. līdz 2007. gadam, par kuru bija nepieciešams pierādīt, ka tas neattiecas uz mātes uzņēmumu. No otras puses, Polijas iestādes tika lūgtas apliecināt Komisijai, ka pārstrukturēšanas atbalsts HSW S.A., ja Komisija to apstiprinātu, neattieksies uz uzņēmumu HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (152) | Polijas iestādes apliecināja Komisijai, ka savstarpējās attiecības starp HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych un HSW balstās uz tirgus principiem (ieskaitot maksājumu un piegādes nosacījumus) un ka uzņēmumiem kā atsevišķām juridiskām personām ir atsevišķa uzskaite. Vienīgais iemesls, kura dēļ HSW par materiālu piegādātāju izvēlējās HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, bija šī uzņēmuma ģeogrāfiskais tuvums. |
| --- | --- |

(152)

Polijas iestādes apliecināja Komisijai, ka savstarpējās attiecības starp HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych un HSW balstās uz tirgus principiem (ieskaitot maksājumu un piegādes nosacījumus) un ka uzņēmumiem kā atsevišķām juridiskām personām ir atsevišķa uzskaite. Vienīgais iemesls, kura dēļ HSW par materiālu piegādātāju izvēlējās HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, bija šī uzņēmuma ģeogrāfiskais tuvums.

7.4.7.   Subsidētās īpašās militārās ražošanas un civilās ražošanas nodalīšana

| (153) | Komisija 2005. gada 23. novembra lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pauda bažas attiecībā uz pietiekamu subsidētās militārās ražošanas (lielgabalu ražošanas) un civilām vajadzībām ražoto celtniecības mehānismu nodalījumu, lai izvairītos no šķērssubsidēšanas šajās divās darbības jomās. Polijas iestādes Komisijai sniedza informāciju, kas apliecināja, ka pašreizējā izmaksu uzskaites sistēma ļauj skaidri nodalīt šo divu darbības jomu izmaksas. |
| --- | --- |

(153)

Komisija 2005. gada 23. novembra lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pauda bažas attiecībā uz pietiekamu subsidētās militārās ražošanas (lielgabalu ražošanas) un civilām vajadzībām ražoto celtniecības mehānismu nodalījumu, lai izvairītos no šķērssubsidēšanas šajās divās darbības jomās. Polijas iestādes Komisijai sniedza informāciju, kas apliecināja, ka pašreizējā izmaksu uzskaites sistēma ļauj skaidri nodalīt šo divu darbības jomu izmaksas.

8.   SECINĀJUMI

| (154) | Komisija secina, ka valsts atbalsts šajā lietā, kas daļēji piešķirts, pārkāpjot Līguma 88. panta 3.punkta noteikumus, tomēr ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(154)

Komisija secina, ka valsts atbalsts šajā lietā, kas daļēji piešķirts, pārkāpjot Līguma 88. panta 3.punkta noteikumus, tomēr ir saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Tiek atcelts Komisijas 2006. gada 20. decembra lēmums C44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) attiecībā uz valsts atbalstu.

2. pants

Valsts atbalsts PLN 66,377 miljonu apmērā, kas piešķirts vai kuru ir plānots piešķirt uzņēmumam Huta Stalowa Wola S.A. un daļu no kura Polija jau ir daļēji vai pilnīgi piešķīrusi, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir saderīgs ar kopējo tirgu. Arī atbalsta pasākumi, kas piešķirti Huta Stalowa Wola S.A. parādu konversijas veidā akcijās, kas attiecas uz aizdevumiem, kuru kopējā summa ir PLN 75 miljoni, ir saderīgi ar kopējo tirgu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 34, 10.2.2006., 5. lpp.

1

(2)  OV L 112, 30.4.2007., 67. lpp.

2

(3)  Visas Polijas iestāžu norādītās summas konvertētas EUR pēc 2008. gada 15. janvāra valūtas maiņas kursa EUR 1 = PLN 4,22.

3

(4)  HSW valde 2006. gada 7. novembrī pieņēma jaunu pārstrukturēšnas plānu. 2006. gada 8. decembrīHSW uzraudzības padome apstiprināja plānu – kas, pēc Polijas iestāžu domām, nozīmēja, ka plānu varētu uzskatīt par galīgo. Plāns 2006. gada 13. decembrī tika nosūtīts Polijas Konkurences aizsardzības iestādei (UOKiK).

4

HSW

HSW

UOKiK

(5)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

5

(6)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

6

(7)  OV C 298, 11.12.2007., 10. lpp.

7

(8)  Runa ir par procentiem, kas uzkrājušies uz doto brīdi, kā arī procentiem, kuri būs uzkrājušies līdz laikam, kad paredzēts sākotnējais aizdevuma nomaksāšanas termiņš.

8

(9)  Norādītā summa ir par PLN 1,7 miljoniem mazāka par Lēmumā par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu norādītajām summām. Polijas iestādes paskaidroja, ka HSW, ņemot vērā nelielo nokavēšanos parāda konvertēšanā akcijās attiecībā pret sākotnēji plānoto termiņu, atmaksāja lielāko uzkrājušos procentu summu, līdz ar to samazinājās atlikusī apmaksājamā daļa.

9

HSW

(10)  Konfidenciāla informācija.

10

(11)  Salīdzinot ar februāra pārstrukturēšanas plānā norādītajiem PLN 450 miljoniem un novembra plānā norādītajiem PLN 456,9 miljoniem.

11

(12)  Polijas iestādes atsaucas uz konsultāciju sabiedrības Off Highway Research sniegtajām ziņām.

12

Off Highway Research

(13)  Šis atbalsta pasākums bija 2007. gada jūlijā notikušās parāda konvertēšanas akcijās priekšmets un līdz ar to tika iekļauts arī 4. tabulā.

13

(14)  Ibidem.

14

Ibidem

(15)  Polijas iestādes nav sniegušas informāciju par atbalsta pasākuma ekvivalentu. Atbalsta apjoms tika aprēķināts pieņemot, ka 30,84 % no pārstrukturētā parāda, saskaņā ar grozīto 2002. gada 30. oktobra likumu par valsts atbalstu uzņēmumiem, kas īpaši nozīmīgi darba tirgum, tiks atmaksāti kreditoriem no ieņēmumiem, kas iegūti pēc atbalsta saņēmēja īpašuma pārdošanas procedūras, kas minēta likumā. Rādītājs 30,84 % pieņemts grozītajā 2005. gada 17. jūnija lēmumā par pārstrukturēšanu. Norakstītais apjoms sasniegs 69,16 % no kopējās parādu summas. Atbalsta ekvivalents 100 % atbilst norakstītajam parādam.

15

(16)  Piešķirts no 2004. gada decembra.

16

(17)  Piešķirts 2005. gadā.

17

(18)  Skatīt lietu T-109/01 Fleuren Compost pret Komisiju (2004) ECR II-127, 74. punkts.

18

Fleuren Compost

(19)  Summa PLN 147 miljoni ietver aizdevumus HSW, ko piešķīrusi ARP pirms pievienošanās ES PLN 75 miljonu apmērā. 2007. gadā šie aizdevumi tika pakļauti konvertēšanai akcijās un šādā sakarībā tika iekļauti 4. tabulā kā parāda konvertēšana akcijās.

19

HSW

ARP

(20)  Skatīt lietas C 30/98 Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung (OV C 387, 12.12.1998.).

20

Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung

(21)  Šie aizdevumi iekļauti 2. tabulā kā atbalsta pasākumi 8. un 15.

21

(22)  Lieta T-11/95 BP Chemicals v Commission (1998) ECR II-3235.

22

BP Chemicals

Commission

(23)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

23

(24)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

24

(25)  Īpaši skatīt 85. punktu un citus sākotnējā lēmuma punktus par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

25

(26)  Norādītās summas ir par PLN 1,7 miljoniem mazākas par 2007. gada 10. oktobra lēmumā norādītajām summām. Polijas iestādes paskaidroja, ka nebūtiska kavējuma dēļ parāda konvertēšanā akcijās, salīdzinot ar sākotnēji plānoto termiņu, HSW ir atdevusi lielāku summu uzaugušo procentu veidā, līdz ar to samazinoties atlikušajai nomaksājamajai summai.

26

HSW

(27)  Kā minēts 18. zemsvītras piezīmē, arī šīm summām nedaudz jāsamazinās, jo kopējā papildu līdzekļu summa ir 96,2. Taču Polijas iestādes neinformēja Komisiju par aktualizēto detalizēto papildu naudas līdzekļu izmantošanas aprakstu. Neraugoties uz to, var konstatēt, ka tas nevarētu būtiski mainīties.

27

(28)  Skatīt 2004. gada pamatnostādņu 40. punktu.

28

(29)  Visas trīs summas ir palielinājušās salīdzinājumā ar februāra pārstrukturēšanas plānu.

29

---

| 26.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 81/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 81/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. jūlijs)

par valsts atbalstu C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Gdańsk

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5685)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/175/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt piezīmes un ņemot vērā saņemtās piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Polija atbilstīgi EK līguma 88. panta 2. punkta noteikumiem 2004. gada 8. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia SA (akciju sabiedrība), turpmāk “Gdaņskas kuģu būvētava”. Polija informēja Komisiju par šo pasākumu juridiskās skaidrības labad par to, ka atbalsts piešķirts pirms pievienošanās un tādēļ tas nav jauns atbalsts, ko Komisija varētu pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantu. Gadījumā, ja Komisija atzītu, ka minētie pasākumi ir jauns atbalsts, Polija vēršas pie Komisijas ar lūgumu tos apstiprināt kā pārstrukturēšanas atbalstu. Polija iesniedza Komisijai papildinātu 2004. gada marta “Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu”. Lieta tika reģistrēta ar numuru N 438/04. |
| --- | --- |

(1)

Polija atbilstīgi EK līguma 88. panta 2. punkta noteikumiem 2004. gada 8. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia SA (akciju sabiedrība), turpmāk “Gdaņskas kuģu būvētava”. Polija informēja Komisiju par šo pasākumu juridiskās skaidrības labad par to, ka atbalsts piešķirts pirms pievienošanās un tādēļ tas nav jauns atbalsts, ko Komisija varētu pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantu. Gadījumā, ja Komisija atzītu, ka minētie pasākumi ir jauns atbalsts, Polija vēršas pie Komisijas ar lūgumu tos apstiprināt kā pārstrukturēšanas atbalstu. Polija iesniedza Komisijai papildinātu 2004. gada marta “Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu”. Lieta tika reģistrēta ar numuru N 438/04.

| (2) | Komisija 2004. gada 11. novembra vēstulē lūdza Polijai sniegt papildu informāciju par lietu N 438/04, uz ko Polija atbildēja 2005. gada 17. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 21. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada 11. novembra vēstulē lūdza Polijai sniegt papildu informāciju par lietu N 438/04, uz ko Polija atbildēja 2005. gada 17. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 21. janvārī.

| (3) | Polija jau 2004. gada 29. aprīlī atbilstīgi Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta noteikumiem, kas reglamentē starpposma mehānisma procedūru, bija paziņojusi par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Stocznia Gdynia S.A. (Stocznia Gdynia, akciju sabiedrība; turpmāk “Gdiņas kuģu būvētava”), kurš tobrīd bija Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmums. Lieta tika reģistrēta ar numuru PL 34/04. Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē aicināja Poliju iesniegt dažus trūkstošos dokumentus. Tie tika iesniegti 2004. gada 16. jūnijā. Komisija 2004. gada 30. jūlija, 2004. gada 8. oktobra, 2004. gada 23. novembra un 2005. gada 4. marta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, uz ko Polija attiecīgi atbildēja 2004. gada 3. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 7. septembrī, 2004. gada 10. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 15. novembrī, 2005. gada 17. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 21. februārī, 2005. gada 30. marta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 1. aprīlī, un 2005. gada 18. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 20. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Polija jau 2004. gada 29. aprīlī atbilstīgi Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta noteikumiem, kas reglamentē starpposma mehānisma procedūru, bija paziņojusi par pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Stocznia Gdynia S.A. (Stocznia Gdynia, akciju sabiedrība; turpmāk “Gdiņas kuģu būvētava”), kurš tobrīd bija Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmums. Lieta tika reģistrēta ar numuru PL 34/04. Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē aicināja Poliju iesniegt dažus trūkstošos dokumentus. Tie tika iesniegti 2004. gada 16. jūnijā. Komisija 2004. gada 30. jūlija, 2004. gada 8. oktobra, 2004. gada 23. novembra un 2005. gada 4. marta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, uz ko Polija attiecīgi atbildēja 2004. gada 3. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 7. septembrī, 2004. gada 10. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 15. novembrī, 2005. gada 17. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 21. februārī, 2005. gada 30. marta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 1. aprīlī, un 2005. gada 18. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 20. aprīlī.

| (4) | Polija 2005. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 9. februārī, piekrita abu lietu (N 438/04 un PL 34/04) apvienošanai, jo tās attiecas uz divām sabiedrībām vienas un tās pašas grupas – Gdiņas kuģu būvētavas grupas (Grupa Stoczni Gdynia) – ietvaros. Informācija, kas vēlāk nosūtīta attiecībā uz lietu PL 34/04, tika atzīta par attiecošos arī uz lietu N 438/04. |
| --- | --- |

(4)

Polija 2005. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 9. februārī, piekrita abu lietu (N 438/04 un PL 34/04) apvienošanai, jo tās attiecas uz divām sabiedrībām vienas un tās pašas grupas – Gdiņas kuģu būvētavas grupas (Grupa Stoczni Gdynia) – ietvaros. Informācija, kas vēlāk nosūtīta attiecībā uz lietu PL 34/04, tika atzīta par attiecošos arī uz lietu N 438/04.

| (5) | Polija 2005. gada 22. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, piekrita, ka Komisija uzskata 2004. gada 29. aprīļa vēstuli PL 34/04 par paziņojumu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz visiem pasākumiem, kas atzīti par jaunu atbalstu. Lietai tika piešķirts jauns numurs – N 194/05. |
| --- | --- |

(5)

Polija 2005. gada 22. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, piekrita, ka Komisija uzskata 2004. gada 29. aprīļa vēstuli PL 34/04 par paziņojumu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz visiem pasākumiem, kas atzīti par jaunu atbalstu. Lietai tika piešķirts jauns numurs – N 194/05.

| (6) | Komisija 2005. gada 1. jūnijā pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu par lietu N 438/04 un N 194/05 pārbaudāmajiem pasākumiem, kas tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (2), un aicināja Poliju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2005. gada 1. jūnijā pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu par lietu N 438/04 un N 194/05 pārbaudāmajiem pasākumiem, kas tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (2), un aicināja Poliju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (7) | Polija, saņēmusi piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu (2005. gada 9. augusta vēstule), iesniedza piezīmes 2005. gada 2. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 5. septembrī. |
| --- | --- |

(7)

Polija, saņēmusi piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu (2005. gada 9. augusta vēstule), iesniedza piezīmes 2005. gada 2. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 5. septembrī.

| (8) | Gdiņas kuģu būvētavas grupa iesniedza piezīmes 2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 14. oktobrī. Piezīmes iesniedza arī uzņēmums Ray Car Carriers (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī), Dānijas pastāvīgā pārstāvniecība ES (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī), Dānijas kuģu būves apvienība Danish Maritime (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā), arodbiedrība Solidarność (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī) un Polijas Kuģu būves apvienība (Polski Związek Pracodawców Forum Okrętowe) (2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī). |
| --- | --- |

(8)

Gdiņas kuģu būvētavas grupa iesniedza piezīmes 2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 14. oktobrī. Piezīmes iesniedza arī uzņēmums Ray Car Carriers (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī), Dānijas pastāvīgā pārstāvniecība ES (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī), Dānijas kuģu būves apvienība Danish Maritime (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā), arodbiedrība Solidarność (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī) un Polijas Kuģu būves apvienība (Polski Związek Pracodawców Forum Okrętowe) (2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī).

| (9) | Komisija 2005. gada 26. oktobra un 2005. gada 12. decembra vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Polijai (3). Polija 2006. gada 16. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 18. janvārī, atbildēja uz Gdiņas kuģu būvētavas grupas vēstuli. Polija nesniedza piezīmes par citu trešo personu piezīmēm. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2005. gada 26. oktobra un 2005. gada 12. decembra vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Polijai (3). Polija 2006. gada 16. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 18. janvārī, atbildēja uz Gdiņas kuģu būvētavas grupas vēstuli. Polija nesniedza piezīmes par citu trešo personu piezīmēm.

| (10) | Lai novērtētu Gdaņskas kuģu būvētavas laboto 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, Komisija vērsās pie neatkarīga konsultanta. Konsultants 2005. gada decembrī nosūtīja Komisijai savu ziņojumu. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērtētu Gdaņskas kuģu būvētavas laboto 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, Komisija vērsās pie neatkarīga konsultanta. Konsultants 2005. gada decembrī nosūtīja Komisijai savu ziņojumu.

| (11) | Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Poliju informēt par jaunākajām izmaiņām Gdaņskas kuģu būvētavas un visas Gdiņas kuģu būvētavas grupas pārstrukturēšanas stratēģijā. Polija atbildēja 2006. gada 20. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 22. februārī, bet 2006. gada 22. februārī notika Komisijas, Polijas iestāžu un Gdiņas kuģu būvētavas grupas pārstāvju sanāksme. Polija paziņoja, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un Polija ir pieņēmusi jaunu Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģiju, kurā paredzēta tās nodalīšana no Gdiņas kuģu būvētavas grupas un privatizācija. Polija paziņoja arī to, ka līdz 2006. gada 30. jūnijam iesniegs Komisijai grozīto pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Poliju informēt par jaunākajām izmaiņām Gdaņskas kuģu būvētavas un visas Gdiņas kuģu būvētavas grupas pārstrukturēšanas stratēģijā. Polija atbildēja 2006. gada 20. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 22. februārī, bet 2006. gada 22. februārī notika Komisijas, Polijas iestāžu un Gdiņas kuģu būvētavas grupas pārstāvju sanāksme. Polija paziņoja, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un Polija ir pieņēmusi jaunu Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģiju, kurā paredzēta tās nodalīšana no Gdiņas kuģu būvētavas grupas un privatizācija. Polija paziņoja arī to, ka līdz 2006. gada 30. jūnijam iesniegs Komisijai grozīto pārstrukturēšanas plānu.

| (12) | Pēc šīs sanāksmes Komisija 2006. gada 8. martā nosūtīja Polijai vēstuli, uz kuru Polija atbildēja 2006. gada 13. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, paziņojot Gdaņskas kuģu būvētavas privatizācijas grafiku. Polija 2006. gada 29. marta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. martā, sniedza papildu informāciju par privatizācijas procesu. Komisija 2006. gada 30. marta vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju, uz ko Polija atbildēja 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 20. aprīlī. |
| --- | --- |

(12)

Pēc šīs sanāksmes Komisija 2006. gada 8. martā nosūtīja Polijai vēstuli, uz kuru Polija atbildēja 2006. gada 13. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, paziņojot Gdaņskas kuģu būvētavas privatizācijas grafiku. Polija 2006. gada 29. marta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. martā, sniedza papildu informāciju par privatizācijas procesu. Komisija 2006. gada 30. marta vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju, uz ko Polija atbildēja 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 20. aprīlī.

| (13) | Polija 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 10. aprīlī, iesniedza dokumenta “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam” pirmo projektu. Komisija 2006. gada 12. aprīļa un 2006. gada 28. aprīļa vēstulēs iesniedza savas piezīmes. Polijas Ministru padome 2006. gada 31. augustā galīgi apstiprināja dokumentu, bet pēc tam 2006. gada 1. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, nosūtīja to Komisijai. |
| --- | --- |

(13)

Polija 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 10. aprīlī, iesniedza dokumenta “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam” pirmo projektu. Komisija 2006. gada 12. aprīļa un 2006. gada 28. aprīļa vēstulēs iesniedza savas piezīmes. Polijas Ministru padome 2006. gada 31. augustā galīgi apstiprināja dokumentu, bet pēc tam 2006. gada 1. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, nosūtīja to Komisijai.

| (14) | Gdiņas kuģu būvētavas grupa 2006. gada 16. maija vēstulē nosūtīja Komisijai 2005. gada 30. septembra“Informatīvo ziņojumu par Gdiņas kuģu būvētavas grupas Gdaņskas kuģu būvētavu”. |
| --- | --- |

(14)

Gdiņas kuģu būvētavas grupa 2006. gada 16. maija vēstulē nosūtīja Komisijai 2005. gada 30. septembra“Informatīvo ziņojumu par Gdiņas kuģu būvētavas grupas Gdaņskas kuģu būvētavu”.

| (15) | Polija 2006. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. maijā, sniedza papildu informāciju par notiekošo privatizācijas procesu, tostarp uzņēmumu sarakstu, kuri ir izrādījuši interesi par Gdaņskas kuģu būvētavas iegādi, un uzņēmumu sarakstu, kuri ir iesnieguši sākotnējo pieteikumu. Polija 2006. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. jūlijā, sniedza papildu informāciju par notiekošo privatizācijas procesu, informējot Komisiju, ka divi uzņēmumi ir iesnieguši saistošos Gdaņskas kuģu būvētavas pirkšanas pieteikumus, un pievienojot privatizācijas konsultanta sagatavoto abu pieteikumu salīdzinošo analīzi. |
| --- | --- |

(15)

Polija 2006. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. maijā, sniedza papildu informāciju par notiekošo privatizācijas procesu, tostarp uzņēmumu sarakstu, kuri ir izrādījuši interesi par Gdaņskas kuģu būvētavas iegādi, un uzņēmumu sarakstu, kuri ir iesnieguši sākotnējo pieteikumu. Polija 2006. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. jūlijā, sniedza papildu informāciju par notiekošo privatizācijas procesu, informējot Komisiju, ka divi uzņēmumi ir iesnieguši saistošos Gdaņskas kuģu būvētavas pirkšanas pieteikumus, un pievienojot privatizācijas konsultanta sagatavoto abu pieteikumu salīdzinošo analīzi.

| (16) | Gdaņskas kuģu būvētava 2006. gada 9. jūnijā iesniedza Komisijai sākotnējo pārstrukturēšanas plāna grozījumu projektu. Komisijas pārstāvji 2006. gada 14. jūnijā apmeklēja kuģu būvētavu un sniedza sākotnējās piezīmes par grozīto pārstrukturēšanas plānu. Neatkarīgais konsultants 2006. gada jūlija ziņojumā iesniedza Komisijai savas piezīmes. Visbeidzot, Komisija 2006. gada 17. jūlija vēstulē sniedza atzinumus par grozītā pārstrukturēšanas plāna trūkumiem. |
| --- | --- |

(16)

Gdaņskas kuģu būvētava 2006. gada 9. jūnijā iesniedza Komisijai sākotnējo pārstrukturēšanas plāna grozījumu projektu. Komisijas pārstāvji 2006. gada 14. jūnijā apmeklēja kuģu būvētavu un sniedza sākotnējās piezīmes par grozīto pārstrukturēšanas plānu. Neatkarīgais konsultants 2006. gada jūlija ziņojumā iesniedza Komisijai savas piezīmes. Visbeidzot, Komisija 2006. gada 17. jūlija vēstulē sniedza atzinumus par grozītā pārstrukturēšanas plāna trūkumiem.

| (17) | Polija 2006. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. jūlijā, paziņoja papildu apsvērumus par pārstrukturēšanas plāna grozījumiem. |
| --- | --- |

(17)

Polija 2006. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. jūlijā, paziņoja papildu apsvērumus par pārstrukturēšanas plāna grozījumiem.

| (18) | Par privatizācijas procesu un grozītā pārstrukturēšanas plāna sagatavošanu tika rīkotas vairākas Komisijas un Polijas iestāžu pārstāvju sanāksmes Briselē 2006. gada 31. janvārī, 22. februārī un 10. maijā un Gdaņskas kuģu būvētavā 2006. gada 13. jūnijā. |
| --- | --- |

(18)

Par privatizācijas procesu un grozītā pārstrukturēšanas plāna sagatavošanu tika rīkotas vairākas Komisijas un Polijas iestāžu pārstāvju sanāksmes Briselē 2006. gada 31. janvārī, 22. februārī un 10. maijā un Gdaņskas kuģu būvētavā 2006. gada 13. jūnijā.

| (19) | Polija atbildēja uz Komisijas 2006. gada 17. jūlija vēstuli 2006. gada 31. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(19)

Polija atbildēja uz Komisijas 2006. gada 17. jūlija vēstuli 2006. gada 31. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 1. septembrī.

| (20) | Komisijai 2006. gada 4. septembrī tika nosūtīta 2006. gada augusta kuģu būvētavas grozītā pārstrukturēšanas plāna galīgā redakcija, t. i., “Gdaņskas kuģu būvētavas grozītais pārstrukturēšanas plāns”. |
| --- | --- |

(20)

Komisijai 2006. gada 4. septembrī tika nosūtīta 2006. gada augusta kuģu būvētavas grozītā pārstrukturēšanas plāna galīgā redakcija, t. i., “Gdaņskas kuģu būvētavas grozītais pārstrukturēšanas plāns”.

| (21) | Polija 2006. gada 12. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 13. septembrī, sniedza papildu informāciju par Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas procesu, jo īpaši informējot par Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas grupas kapitālu nodalīšanu. Gdaņskas kuģu būvētavas lielāko akciju paketi pārņēma Valsts Rūpniecības attīstības aģentūra un tās meitasuzņēmumi. Papildu informācija tika nosūtīta 2006. gada 26. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(21)

Polija 2006. gada 12. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 13. septembrī, sniedza papildu informāciju par Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas procesu, jo īpaši informējot par Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas grupas kapitālu nodalīšanu. Gdaņskas kuģu būvētavas lielāko akciju paketi pārņēma Valsts Rūpniecības attīstības aģentūra un tās meitasuzņēmumi. Papildu informācija tika nosūtīta 2006. gada 26. septembra vēstulē.

| (22) | Polija 2006. gada 21. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 27. novembrī, paziņoja par jaunu papildu atbalstu Gdaņskas kuģu būvētavai. |
| --- | --- |

(22)

Polija 2006. gada 21. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 27. novembrī, paziņoja par jaunu papildu atbalstu Gdaņskas kuģu būvētavai.

| (23) | Polijas iestādes 2006. gada 7. decembra sanāksmē, piedaloties ekonomikas ministram un Komisijas pārstāvjiem, apņēmās privatizēt kuģu būvētavu, lai palielinātu tās iespēju atgūt dzīvotspēju, un garantēt attiecīgu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas procesā. Polija 2006. gada 27. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 4. janvārī, atsaucoties uz Polijas Ministru padomes 2006. gada 19. decembra lēmumu apstiprināt dokumentu ar nosaukumu “Informācija par stāvokli kuģu būves nozarē”, apliecināja šo apgalvojumu. Visbeidzot, Polijas iestāžu 2007. gada 5. janvāra vēstulē tika apstiprināta saistību uzņemšanās privatizēt kuģu būvētavu līdz 2008. gada 30. jūnijam. Polija lūdza Komisiju rīkot sarunas par kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Polijas iestādes 2006. gada 7. decembra sanāksmē, piedaloties ekonomikas ministram un Komisijas pārstāvjiem, apņēmās privatizēt kuģu būvētavu, lai palielinātu tās iespēju atgūt dzīvotspēju, un garantēt attiecīgu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas procesā. Polija 2006. gada 27. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 4. janvārī, atsaucoties uz Polijas Ministru padomes 2006. gada 19. decembra lēmumu apstiprināt dokumentu ar nosaukumu “Informācija par stāvokli kuģu būves nozarē”, apliecināja šo apgalvojumu. Visbeidzot, Polijas iestāžu 2007. gada 5. janvāra vēstulē tika apstiprināta saistību uzņemšanās privatizēt kuģu būvētavu līdz 2008. gada 30. jūnijam. Polija lūdza Komisiju rīkot sarunas par kompensācijas pasākumiem.

| (24) | Komisijas pārstāvji kopā ar neatkarīgo konsultantu 2006. gada 19. decembrī apmeklēja būvētavu, lai iegūtu kompensācijas pasākumu novērtēšanai nepieciešamos faktus un datus. Komisijas neatkarīgais konsultants 2007. gada 16. janvārī iesniedza ziņojumu par kuģu būvētavas jaudu. |
| --- | --- |

(24)

Komisijas pārstāvji kopā ar neatkarīgo konsultantu 2006. gada 19. decembrī apmeklēja būvētavu, lai iegūtu kompensācijas pasākumu novērtēšanai nepieciešamos faktus un datus. Komisijas neatkarīgais konsultants 2007. gada 16. janvārī iesniedza ziņojumu par kuģu būvētavas jaudu.

| (25) | Komisija uz 2006. gada 27. decembra vēstuli atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē, kurā tostarp aicināja Poliju līdz 2007. gada februāra beigām iesniegt priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem attiecībā uz Gdaņskas kuģu būvētavu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija uz 2006. gada 27. decembra vēstuli atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē, kurā tostarp aicināja Poliju līdz 2007. gada februāra beigām iesniegt priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem attiecībā uz Gdaņskas kuģu būvētavu.

| (26) | Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, apņēmās līdz 2007. gada beigām veikt Gdaņskas kuģu būvētavas privatizāciju un iesniedza kompensācijas pasākumu priekšlikumu. |
| --- | --- |

(26)

Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, apņēmās līdz 2007. gada beigām veikt Gdaņskas kuģu būvētavas privatizāciju un iesniedza kompensācijas pasākumu priekšlikumu.

| (27) | Šajā sakarībā 2007. gada 15. martā notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu un kuģu būvētavas pārstāvju tehniskā sanāksme, kas galvenokārt bija veltīta kompensācijas pasākumiem, kā arī notiekošajam privatizācijas procesam. Komisija un Polijas iestādes vienojās, ka Komisija sāks tiešas sarunas ar Gdaņskas kuģu būvētavu par tehniskiem jautājumiem, lai apkopotu visus Komisijai nepieciešamos datus Polijas ierosināto kompensācijas pasākumu novērtēšanai. |
| --- | --- |

(27)

Šajā sakarībā 2007. gada 15. martā notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu un kuģu būvētavas pārstāvju tehniskā sanāksme, kas galvenokārt bija veltīta kompensācijas pasākumiem, kā arī notiekošajam privatizācijas procesam. Komisija un Polijas iestādes vienojās, ka Komisija sāks tiešas sarunas ar Gdaņskas kuģu būvētavu par tehniskiem jautājumiem, lai apkopotu visus Komisijai nepieciešamos datus Polijas ierosināto kompensācijas pasākumu novērtēšanai.

| (28) | Komisija 2007. gada 29. martā Gdaņskas kuģu būvētavai adresētā vēstulē pieprasīja tehnisko informāciju par kuģu būvētavas ražošanas jaudu. Kuģu būvētava 2007. gada 19. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 3. maijā, nosūtīja prasīto informāciju. Tā kā tā bija nepietiekama, Komisija 2007. gada 10. maija vēstulē pieprasīja papildu informāciju, uz kuru kuģu būvētava atbildēja 2007. gada 31. maija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 7. jūnijā. Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē vērsās pie Polijas ar prasību sniegt papildu paskaidrojumus un uzsvēra, ka gadījumā, ja netiks sniegta visa prasītā informācija, Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (4), 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju). Polija atbildēja uz Komisijas priekšlikumu 2007. gada 22. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 26. jūnijā. Tā kā Komisija atzina šo atbildi par nepietiekamu, tā 2007. gada 19. jūnijā pieņēma lēmumu atbilstīgi Regulas Nr. 659/1999 10. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2007. gada 29. martā Gdaņskas kuģu būvētavai adresētā vēstulē pieprasīja tehnisko informāciju par kuģu būvētavas ražošanas jaudu. Kuģu būvētava 2007. gada 19. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 3. maijā, nosūtīja prasīto informāciju. Tā kā tā bija nepietiekama, Komisija 2007. gada 10. maija vēstulē pieprasīja papildu informāciju, uz kuru kuģu būvētava atbildēja 2007. gada 31. maija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 7. jūnijā. Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē vērsās pie Polijas ar prasību sniegt papildu paskaidrojumus un uzsvēra, ka gadījumā, ja netiks sniegta visa prasītā informācija, Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (4), 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju). Polija atbildēja uz Komisijas priekšlikumu 2007. gada 22. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 26. jūnijā. Tā kā Komisija atzina šo atbildi par nepietiekamu, tā 2007. gada 19. jūnijā pieņēma lēmumu atbilstīgi Regulas Nr. 659/1999 10. panta 3. punktam.

| (29) | Komisija 2007. gada 29. maija vēstulē pieprasīja pilnīgu informāciju par jaunākajiem grozījumiem privatizācijas procesā, bet pēc tam atkārtoja šo prasību 2007. gada 6. jūnija vēstulē. Polija uz šo pieprasījumu atbildēja 2007. gada 22. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 25. jūnijā, bet pēc tam – saistībā ar 2007. gada 28. jūnija prasību sniegt papildu informāciju – papildināja šo informāciju 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju par privatizācijas procesu un plānotajiem kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2007. gada 29. maija vēstulē pieprasīja pilnīgu informāciju par jaunākajiem grozījumiem privatizācijas procesā, bet pēc tam atkārtoja šo prasību 2007. gada 6. jūnija vēstulē. Polija uz šo pieprasījumu atbildēja 2007. gada 22. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 25. jūnijā, bet pēc tam – saistībā ar 2007. gada 28. jūnija prasību sniegt papildu informāciju – papildināja šo informāciju 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju par privatizācijas procesu un plānotajiem kompensācijas pasākumiem.

| (30) | Polija 2007. gada 20. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 21. augustā, nosūtīja informāciju par plānotajiem kompensācijas pasākumiem. Papildu informācija par kompensācijas pasākumiem nosūtīta 2007. gada 30. augusta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2007. gada 4. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 10. septembrī. Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē sniedza atbildi par saņemto informāciju. |
| --- | --- |

(30)

Polija 2007. gada 20. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 21. augustā, nosūtīja informāciju par plānotajiem kompensācijas pasākumiem. Papildu informācija par kompensācijas pasākumiem nosūtīta 2007. gada 30. augusta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2007. gada 4. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 10. septembrī. Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē sniedza atbildi par saņemto informāciju.

| (31) | 2007. gada jūlijā sākās intensīva sarakste starp Komisiju un Polijas iestādēm par Gdaņskas kuģu būvētavas privatizācijas procesu. Komisija vēstulēs, tostarp 2007. gada 30. jūlija, 2007. gada 13. augusta, 2007. gada 3. oktobra, 2007. gada 30. novembra un 2008. gada 17. janvāra vēstulēs, lūdza sniegt informāciju par privatizācijas procesu. Polijas iestādes attiecīgo informāciju nosūtīja 2007. gada 21. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 27. augustā, 2007. gada 24. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 25. septembrī, 2007. gada 23. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 24. oktobrī, un 2007. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 29. oktobrī. Polija 2007. gada 19. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 20. decembrī, informēja, ka uzņēmums ISD Polska pārņems jaunu kuģu būvētavas akciju paketi un līdz ar to pārņems kontroli pār uzņēmumu. Uzņēmums ISD Polska, jaunais Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieks, pa e-pastu 2008. gada 25. janvārī sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(31)

2007. gada jūlijā sākās intensīva sarakste starp Komisiju un Polijas iestādēm par Gdaņskas kuģu būvētavas privatizācijas procesu. Komisija vēstulēs, tostarp 2007. gada 30. jūlija, 2007. gada 13. augusta, 2007. gada 3. oktobra, 2007. gada 30. novembra un 2008. gada 17. janvāra vēstulēs, lūdza sniegt informāciju par privatizācijas procesu. Polijas iestādes attiecīgo informāciju nosūtīja 2007. gada 21. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 27. augustā, 2007. gada 24. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 25. septembrī, 2007. gada 23. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 24. oktobrī, un 2007. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 29. oktobrī. Polija 2007. gada 19. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 20. decembrī, informēja, ka uzņēmums ISD Polska pārņems jaunu kuģu būvētavas akciju paketi un līdz ar to pārņems kontroli pār uzņēmumu. Uzņēmums ISD Polska, jaunais Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieks, pa e-pastu 2008. gada 25. janvārī sniedza papildu informāciju.

| (32) | Tajā pašā laikā Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē lūdza Polijas iestādēm sniegt informāciju par valsts atbalstu, ko Gdaņskas kuģu būvētava saņēmusi pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 13. novembra vēstulē lūdza papildu paskaidrojumus. Polija sniedza paskaidrojumus 2008. gada 9. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(32)

Tajā pašā laikā Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē lūdza Polijas iestādēm sniegt informāciju par valsts atbalstu, ko Gdaņskas kuģu būvētava saņēmusi pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 13. novembra vēstulē lūdza papildu paskaidrojumus. Polija sniedza paskaidrojumus 2008. gada 9. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (33) | Sākot ar 2008. gada 24. janvāri, kad notika jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētāja ISD Polska sanāksme ar Komisijas dienestiem, kurā piedalījās Polijas iestādes, sākās tehniskās sarunas par jaunā akciju kontrolpaketes turētāja plāniem attiecībā uz kuģu būvētavas pārstrukturēšanu. Polijas iestādes šajā sakarībā sniedza informāciju 2008. gada 25. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 28. janvārī, un 2008. gada 30. janvāra un 2008. gada 4. februāra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas tajās pašās dienās. Papildu informācija nosūtīta 2008. gada 14. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 19. februārī, 2008. gada 15. februāra vēstulē un 2008. gada 21. februāra vēstulē, kas reģistrētas 2008. gada 3. martā, 2008. gada 26. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 12. martā, 2008. gada 10. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 10. aprīļa un 11. aprīļa vēstulēs, kas reģistrētas 2008. gada 17. aprīlī. Komisija sniedza atbildi 2008. gada 30. janvāra, 14. februāra, 25. februāra un 28. februāra vēstulēs. 2008. gada 11. februārī un 18. martā notika Polijas iestāžu, ISD Polska un Komisijas dienestu sanāksmes. |
| --- | --- |

(33)

Sākot ar 2008. gada 24. janvāri, kad notika jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētāja ISD Polska sanāksme ar Komisijas dienestiem, kurā piedalījās Polijas iestādes, sākās tehniskās sarunas par jaunā akciju kontrolpaketes turētāja plāniem attiecībā uz kuģu būvētavas pārstrukturēšanu. Polijas iestādes šajā sakarībā sniedza informāciju 2008. gada 25. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 28. janvārī, un 2008. gada 30. janvāra un 2008. gada 4. februāra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas tajās pašās dienās. Papildu informācija nosūtīta 2008. gada 14. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 19. februārī, 2008. gada 15. februāra vēstulē un 2008. gada 21. februāra vēstulē, kas reģistrētas 2008. gada 3. martā, 2008. gada 26. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 12. martā, 2008. gada 10. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 10. aprīļa un 11. aprīļa vēstulēs, kas reģistrētas 2008. gada 17. aprīlī. Komisija sniedza atbildi 2008. gada 30. janvāra, 14. februāra, 25. februāra un 28. februāra vēstulēs. 2008. gada 11. februārī un 18. martā notika Polijas iestāžu, ISD Polska un Komisijas dienestu sanāksmes.

| (34) | Komisija 2008. gada 22. aprīļa vēstulē atkārtoti lūdza Polijai iesniegt kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna kopējo projektu. Šajā vēstulē Komisija norāda, ka prasītās informācijas nesniegšanas gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju). Komisija saistībā ar šo vēstuli saņēma no kuģu būvētavas informāciju 2008. gada 23. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 25. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 29. aprīlī. Komisija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē atkal pieprasīja sniegt prasīto informāciju. Polijas iestādes sniedza papildu informāciju 2008. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 13. maijā, bet ISD Polska sniedza papildu informāciju 2008. gada 9. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 16. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 26. maijā, un 2008. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2008. gada 22. aprīļa vēstulē atkārtoti lūdza Polijai iesniegt kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna kopējo projektu. Šajā vēstulē Komisija norāda, ka prasītās informācijas nesniegšanas gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju). Komisija saistībā ar šo vēstuli saņēma no kuģu būvētavas informāciju 2008. gada 23. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 25. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 29. aprīlī. Komisija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē atkal pieprasīja sniegt prasīto informāciju. Polijas iestādes sniedza papildu informāciju 2008. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 13. maijā, bet ISD Polska sniedza papildu informāciju 2008. gada 9. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 16. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 26. maijā, un 2008. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (35) | Tā kā Polija nesniedza visu Komisijas pieprasīto informāciju, Komisija 2005. gada 23. maijā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju), pieņēma lēmumu. Polijas iestādes atbildēja 2008. gada 26. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā Polija nesniedza visu Komisijas pieprasīto informāciju, Komisija 2005. gada 23. maijā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju), pieņēma lēmumu. Polijas iestādes atbildēja 2008. gada 26. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (36) | Polija sniedza papildu informāciju 2008. gada 1. jūlija un 2008. gada 2. jūlija vēstulēs, kas reģistrētas 2008. gada 3. jūlijā. Komisija 2008. gada 4. jūlija vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Polija sniedza 2008. gada 7. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 8. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 8. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 9. jūlijā. Polija sniedza papildu informāciju 2008. gada 10. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 10. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 11. jūlijā, 2008. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 16. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 17. jūlijā, 2008. gada 17. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 18. jūlijā, 2008. gada 18. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 25. jūlijā, un 2008. gada 21. jūlija, 28. jūlija, 4. augusta, 13. augusta, 20. augusta, 21. augusta, 25. augusta, 1. septembra, 8. septembra, 9. septembra un 10. septembra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā. |
| --- | --- |

(36)

Polija sniedza papildu informāciju 2008. gada 1. jūlija un 2008. gada 2. jūlija vēstulēs, kas reģistrētas 2008. gada 3. jūlijā. Komisija 2008. gada 4. jūlija vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Polija sniedza 2008. gada 7. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 8. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 8. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 9. jūlijā. Polija sniedza papildu informāciju 2008. gada 10. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 10. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 11. jūlijā, 2008. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 16. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 17. jūlijā, 2008. gada 17. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 18. jūlijā, 2008. gada 18. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 25. jūlijā, un 2008. gada 21. jūlija, 28. jūlija, 4. augusta, 13. augusta, 20. augusta, 21. augusta, 25. augusta, 1. septembra, 8. septembra, 9. septembra un 10. septembra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā.

| (37) | Polija 2008. gada 12. septembrī nosūtīja aktualizētu Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopējo pārstrukturēšanas plānu. Polija nosūtīja papildu informāciju 2008. gada 16. septembra, 2008. gada 17. septembra, 2008. gada 19. septembra, 2008. gada 23. septembra, 2008. gada 25. septembra, 2008. gada 26. septembra, 2008. gada 1. oktobra, 2008. gada 2. oktobra un 2008. gada 3. oktobra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā. Papildu informācija tika nosūtīta 2008. gada 6. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 7. oktobrī, un 2008. gada 22. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 4. novembrī, paziņoja, ka iesniegs atsevišķu Gdaņskas kuģu būvētavas plānu. Polijas iestādes 4. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 5. novembrī, iesniedza sākotnējo, nepilnīgo Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna variantu. |
| --- | --- |

(37)

Polija 2008. gada 12. septembrī nosūtīja aktualizētu Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopējo pārstrukturēšanas plānu. Polija nosūtīja papildu informāciju 2008. gada 16. septembra, 2008. gada 17. septembra, 2008. gada 19. septembra, 2008. gada 23. septembra, 2008. gada 25. septembra, 2008. gada 26. septembra, 2008. gada 1. oktobra, 2008. gada 2. oktobra un 2008. gada 3. oktobra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā. Papildu informācija tika nosūtīta 2008. gada 6. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 7. oktobrī, un 2008. gada 22. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 4. novembrī, paziņoja, ka iesniegs atsevišķu Gdaņskas kuģu būvētavas plānu. Polijas iestādes 4. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 5. novembrī, iesniedza sākotnējo, nepilnīgo Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna variantu.

| (38) | Komisija 2008. gada 6. novembrī pieņēma Gdiņas kuģu būvētavai nelabvēlīgu lēmumu (5), kurā konstatēja, ka ISD Polska sagatavotais Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns neatbilst noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(38)

Komisija 2008. gada 6. novembrī pieņēma Gdiņas kuģu būvētavai nelabvēlīgu lēmumu (5), kurā konstatēja, ka ISD Polska sagatavotais Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns neatbilst noteikumiem par valsts atbalstu.

| (39) | Polija 2008. gada 8. decembrī iesniedza atsevišķu Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu. Papildu informācija nosūtīta 2008. gada 11. decembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(39)

Polija 2008. gada 8. decembrī iesniedza atsevišķu Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu. Papildu informācija nosūtīta 2008. gada 11. decembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (40) | Komisija 2008. gada 23. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 12. janvārī, un 2009. gada 13. februāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, lūdza sniegt papildu informāciju, kuru Polija sniedza 2009. gada 30. janvāra un 2009. gada 20. februāra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā. |
| --- | --- |

(40)

Komisija 2008. gada 23. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 12. janvārī, un 2009. gada 13. februāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, lūdza sniegt papildu informāciju, kuru Polija sniedza 2009. gada 30. janvāra un 2009. gada 20. februāra vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas iesniegšanas dienā.

| (41) | Komisija 2009. gada 8. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, lūdza sniegt papildu paskaidrojumus. Polija sniedza papildu informāciju 2009. gada 16. aprīļa un 2009. gada 28. aprīļa vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas to iesniegšanas dienā. |
| --- | --- |

(41)

Komisija 2009. gada 8. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, lūdza sniegt papildu paskaidrojumus. Polija sniedza papildu informāciju 2009. gada 16. aprīļa un 2009. gada 28. aprīļa vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas to iesniegšanas dienā.

| (42) | Polija 2009. gada 8. maijā iesniedza grozīto Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu. Iesniegtais plāns tika reģistrēts tajā pašā dienā. Polija sniedza papildu paskaidrojumus 2009. gada 21. maija, 2009. gada 1. jūnija un 2009. gada 5. jūnija vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas to iesniegšanas dienā. |
| --- | --- |

(42)

Polija 2009. gada 8. maijā iesniedza grozīto Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu. Iesniegtais plāns tika reģistrēts tajā pašā dienā. Polija sniedza papildu paskaidrojumus 2009. gada 21. maija, 2009. gada 1. jūnija un 2009. gada 5. jūnija vēstulēs, kas attiecīgi reģistrētas to iesniegšanas dienā.

II.   SĪKS ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

1.   Uzņēmums

| (43) | Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Stocznia Gdańsk S.A. (turpmāk “Gdaņskas kuģu būvētava”). Uzņēmums atrodas Polijas ziemeļos Gdaņskas–Gdiņas–Sopotas reģionā. |
| --- | --- |

(43)

Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Stocznia Gdańsk S.A. (turpmāk “Gdaņskas kuģu būvētava”). Uzņēmums atrodas Polijas ziemeļos Gdaņskas–Gdiņas–Sopotas reģionā.

| (44) | Gdaņskas kuģu būvētavas darbība ietver jūras kuģu būvi un citu ar kuģu būvi saistītu darbību, kā kuģu daļu un tērauda daļu ražošana, kā arī citus papildu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(44)

Gdaņskas kuģu būvētavas darbība ietver jūras kuģu būvi un citu ar kuģu būvi saistītu darbību, kā kuģu daļu un tērauda daļu ražošana, kā arī citus papildu pakalpojumus.

| (45) | Gdaņskas kuģu būvētava 1996. gadā izziņoja bankrotu, un 1998. gadā tās īpašumus pārņēma Polijas lielākā kuģu būvētava – Gdiņas kuģu būvētava, kas atrodas ap 20 km no Gdaņskas kuģu būvētavas. Kuģu būvētavas nosaukums tika mainīts uz Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia. No tā laika Gdiņas kuģu būvētava slēdza līgumus, iepirka materiālus un noteica finansējumu Gdaņskas kuģu būvētavas ražošanas vajadzībām. Neraugoties uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava lielā mērā kļuva atkarīga no mātesuzņēmuma, Polijas iestādes 2006. gadā valdības stratēģijas ietvaros nolēma, ka kuģu būvētavas jāatdala. 2006. gada augustā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketi pārņēma valstij piederošā Rūpniecības attīstības aģentūra (Agencja Rozwoju Przemysli, turpmāk “ARP”) un tās meitasuzņēmums Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, nomainot parādus pret akcijām. Ar šo darījumu Gdaņskas kuģu būvētava tika atdalīta no Gdiņas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(45)

Gdaņskas kuģu būvētava 1996. gadā izziņoja bankrotu, un 1998. gadā tās īpašumus pārņēma Polijas lielākā kuģu būvētava – Gdiņas kuģu būvētava, kas atrodas ap 20 km no Gdaņskas kuģu būvētavas. Kuģu būvētavas nosaukums tika mainīts uz Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia. No tā laika Gdiņas kuģu būvētava slēdza līgumus, iepirka materiālus un noteica finansējumu Gdaņskas kuģu būvētavas ražošanas vajadzībām. Neraugoties uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava lielā mērā kļuva atkarīga no mātesuzņēmuma, Polijas iestādes 2006. gadā valdības stratēģijas ietvaros nolēma, ka kuģu būvētavas jāatdala. 2006. gada augustā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketi pārņēma valstij piederošā Rūpniecības attīstības aģentūra (Agencja Rozwoju Przemysli, turpmāk “ARP”) un tās meitasuzņēmums Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, nomainot parādus pret akcijām. Ar šo darījumu Gdaņskas kuģu būvētava tika atdalīta no Gdiņas kuģu būvētavas.

| (46) | Lai palielinātu Gdaņskas kuģu būvētavas iespējas atgūt dzīvotspēju, Polijas iestādes 2006. gada decembrī apņēmās to privatizēt, tāpēc 2007. gada 17. septembrī pēc akcionāru 2007. gada 10. augusta ārkārtas kopsapulcē pieņemtā lēmuma sākās pārdošanas procedūra ar parakstīšanos uz jaunas emisijas akcijām no palielinātā Gdaņskas kuģu būvētavas kapitāla. ISD Polska, Ukrainas tērauda ražotāja Donbasa meitasuzņēmums un Gdaņskas kuģu būvētavas akciju mazākuma turētājs, 2007. gada novembrī iesniedza saistošu jaunu akciju iegādes piedāvājumu. Uzņēmums ISD Polska kopš 2008. gada janvāra ir Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētājs. Uzņēmumam ISD Polska kopš 2008. gada jūnija pieder 83,6 % akciju, bet pārējo akciju īpašniece ir ARP. Akciju kapitāls ir PLN 405 miljoni. |
| --- | --- |

(46)

Lai palielinātu Gdaņskas kuģu būvētavas iespējas atgūt dzīvotspēju, Polijas iestādes 2006. gada decembrī apņēmās to privatizēt, tāpēc 2007. gada 17. septembrī pēc akcionāru 2007. gada 10. augusta ārkārtas kopsapulcē pieņemtā lēmuma sākās pārdošanas procedūra ar parakstīšanos uz jaunas emisijas akcijām no palielinātā Gdaņskas kuģu būvētavas kapitāla. ISD Polska, Ukrainas tērauda ražotāja Donbasa meitasuzņēmums un Gdaņskas kuģu būvētavas akciju mazākuma turētājs, 2007. gada novembrī iesniedza saistošu jaunu akciju iegādes piedāvājumu. Uzņēmums ISD Polska kopš 2008. gada janvāra ir Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētājs. Uzņēmumam ISD Polska kopš 2008. gada jūnija pieder 83,6 % akciju, bet pārējo akciju īpašniece ir ARP. Akciju kapitāls ir PLN 405 miljoni.

| (47) | Gdaņskas kuģu būvētava īrē trīs stāpeļus ar kopējo ražošanas jaudu ap 160 000 CGT (pēc uzņēmuma datiem). Sabiedrība galvenokārt ražoja konteineru pārvadātājus un maztonnāžas kuģus, kā arī sekcijas, blokus un korpusus savam mātesuzņēmumam Gdiņas kuģu būvētavai un citām sabiedrībām. Pēc privatizācijas 2007.–2008. gadā kuģu būvētava galvenokārt ražo mazāku specializētu kuģu korpusus un daļēji aprīkotus kuģu korpusus. Kuģu būvētava vēl ražo blokus un sekcijas citām kuģu būvētavām un tērauda konstrukcijas dažādām rūpniecības nozarēm un būvuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(47)

Gdaņskas kuģu būvētava īrē trīs stāpeļus ar kopējo ražošanas jaudu ap 160 000 CGT (pēc uzņēmuma datiem). Sabiedrība galvenokārt ražoja konteineru pārvadātājus un maztonnāžas kuģus, kā arī sekcijas, blokus un korpusus savam mātesuzņēmumam Gdiņas kuģu būvētavai un citām sabiedrībām. Pēc privatizācijas 2007.–2008. gadā kuģu būvētava galvenokārt ražo mazāku specializētu kuģu korpusus un daļēji aprīkotus kuģu korpusus. Kuģu būvētava vēl ražo blokus un sekcijas citām kuģu būvētavām un tērauda konstrukcijas dažādām rūpniecības nozarēm un būvuzņēmumiem.

| (48) | Kuģu būvētavā 2006. gada beigās strādāja 2 893 darbinieki, no tiem 60 % bija tieši saistīti ar ražošanu. 2008. gadā nodarbinātība samazinājās līdz 2 235 darbiniekiem, tas ir, par 23 % mazāk. |
| --- | --- |

(48)

Kuģu būvētavā 2006. gada beigās strādāja 2 893 darbinieki, no tiem 60 % bija tieši saistīti ar ražošanu. 2008. gadā nodarbinātība samazinājās līdz 2 235 darbiniekiem, tas ir, par 23 % mazāk.

| (49) | Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšana sākās jau 1998. gadā pēc tam, kad tās bankrotējušo īpašumu pārņēma Gdiņas kuģu būvētava. Pēc Polijas iestāžu sniegtās informācijas Grupa Stoczni Gdynia, pie kuras līdz 2006. gada augustam piederēja Gdaņskas kuģu būvētava, pirmo reizi par grūtībām ziņoja 2002. gadā. Gdaņskas kuģu būvētava pēc 1996. gada bankrota pirmo reizi guva peļņu 2002. gada pirmajā pusē, bet pēc tam sāka nest ievērojamus zaudējumus. Grupas problēmas, protams, atsaucās arī uz Gdaņskas kuģu būvētavu. Smagās finansiālās situācijas rašanos veicināja ārējie faktori, piemēram, konkurence ar Āzijas uzņēmumiem, Polijas zlota vērtības celšanās attiecībā pret dolāru, finansiālās problēmas sakarā ar Ščecinas kuģu būvētavas Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. problēmām un portālceltņa sabrukšana Gdiņas kuģu būvētavā 1999. gada vētras laikā. Citiem faktoriem bija vairāk iekšējs raksturs. Centienu ietvaros, lai piepildītu pasūtījumu portfeli, īpaši pēc ražošanas potenciāla palielināšanās sakarā ar Gdaņskas kuģu būvētavas iegādi 1998. gadā, Gdiņas kuģu būvētavā tika pieņemta virkne vadības lēmumu, kuri, kā izrādījās, bija problemātiski. Gdiņas kuģu būvētava uzņēmās projektēšanas, tehnoloģisko, finanšu un komerciālo risku (jauna produkcija, prototipi, zaudējumus nesoša būvētavai neierastu kuģu – mazo beztaras transportkuģu, ķimikāliju transportkuģu, Ro/Ro kuģu, gāzes tankkuģu, beztaras konteinerkuģu un ģenerālkravas jūras kuģu būve). Arī temps, kādā Gdiņas kuģu būvētava samazināja darbības izmaksas, bija neapmierinošs. |
| --- | --- |

(49)

Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšana sākās jau 1998. gadā pēc tam, kad tās bankrotējušo īpašumu pārņēma Gdiņas kuģu būvētava. Pēc Polijas iestāžu sniegtās informācijas Grupa Stoczni Gdynia, pie kuras līdz 2006. gada augustam piederēja Gdaņskas kuģu būvētava, pirmo reizi par grūtībām ziņoja 2002. gadā. Gdaņskas kuģu būvētava pēc 1996. gada bankrota pirmo reizi guva peļņu 2002. gada pirmajā pusē, bet pēc tam sāka nest ievērojamus zaudējumus. Grupas problēmas, protams, atsaucās arī uz Gdaņskas kuģu būvētavu. Smagās finansiālās situācijas rašanos veicināja ārējie faktori, piemēram, konkurence ar Āzijas uzņēmumiem, Polijas zlota vērtības celšanās attiecībā pret dolāru, finansiālās problēmas sakarā ar Ščecinas kuģu būvētavas Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. problēmām un portālceltņa sabrukšana Gdiņas kuģu būvētavā 1999. gada vētras laikā. Citiem faktoriem bija vairāk iekšējs raksturs. Centienu ietvaros, lai piepildītu pasūtījumu portfeli, īpaši pēc ražošanas potenciāla palielināšanās sakarā ar Gdaņskas kuģu būvētavas iegādi 1998. gadā, Gdiņas kuģu būvētavā tika pieņemta virkne vadības lēmumu, kuri, kā izrādījās, bija problemātiski. Gdiņas kuģu būvētava uzņēmās projektēšanas, tehnoloģisko, finanšu un komerciālo risku (jauna produkcija, prototipi, zaudējumus nesoša būvētavai neierastu kuģu – mazo beztaras transportkuģu, ķimikāliju transportkuģu, Ro/Ro kuģu, gāzes tankkuģu, beztaras konteinerkuģu un ģenerālkravas jūras kuģu būve). Arī temps, kādā Gdiņas kuģu būvētava samazināja darbības izmaksas, bija neapmierinošs.

| (50) | Grupas finansiālo grūtību dēļ kavējās valsts sektora un komerciālo parādu un algu maksājumi, iestājās materiālu trūkums, palēninājās ražošana, palielinājās izmaksas (darbaspēka patēriņš, soda naudas) un radās līgumu izpildes kavējumi. |
| --- | --- |

(50)

Grupas finansiālo grūtību dēļ kavējās valsts sektora un komerciālo parādu un algu maksājumi, iestājās materiālu trūkums, palēninājās ražošana, palielinājās izmaksas (darbaspēka patēriņš, soda naudas) un radās līgumu izpildes kavējumi.

| (51) | Ir pieejami šādi kuģu būvētavas darbību raksturojoši dati.

  1.   tabula


  Gdaņskas kuģu būvētavas saimnieciskā darbība















  (miljoni PLN) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Apgrozījums | 153 | 212 | 251 | 168 | 98 | 185,6 | 221 | 308 | 248 |
| Darbības rezultāts (1999.–2003. gads)
  Neto rezultāts (2005.–2008. gads) | –32 | –49 | –38 | –14 (6) | –47 | – 100 | –71 | – 237 | –17 |

(51)

Ir pieejami šādi kuģu būvētavas darbību raksturojoši dati.

1.   tabula

Gdaņskas kuģu būvētavas saimnieciskā darbība

(miljoni PLN)

1999

2000

2001

2002

2003

2005

2006

2007

2008

Apgrozījums

153

212

251

168

98

185,6

221

308

248

Darbības rezultāts (1999.–2003. gads)

Neto rezultāts (2005.–2008. gads)

–32

–49

–38

–14 (6)

–47

– 100

–71

– 237

–17

2.   Lēmums par procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

| (52) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija norādīja arī to, ka daži pasākumi, kas norādīti lēmuma II pielikuma A daļā, Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirti pirms 2004. gada 1. maija un nebija piemērojami pēc pievienošanās Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta nozīmē, tāpēc tos neizskatīs saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tāpēc šis lēmums neattiecas uz minētajiem pasākumiem. Tomēr tie jāņem vērā, novērtējot pēc pievienošanās piešķirto pasākumu saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(52)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija norādīja arī to, ka daži pasākumi, kas norādīti lēmuma II pielikuma A daļā, Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirti pirms 2004. gada 1. maija un nebija piemērojami pēc pievienošanās Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta nozīmē, tāpēc tos neizskatīs saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tāpēc šis lēmums neattiecas uz minētajiem pasākumiem. Tomēr tie jāņem vērā, novērtējot pēc pievienošanās piešķirto pasākumu saderību ar kopējo tirgu.

| (53) | Komisija norādīja arī uz to, ka vairāki atbalsta pasākumi Gdaņskas kuģu būvētavai ir jauns atbalsts, jo piešķirti pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai arī lēmuma pieņemšanas brīdī vēl nav tikuši piešķirti. Komisija šos pasākumus uzskaitīja šī lēmuma II pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(53)

Komisija norādīja arī uz to, ka vairāki atbalsta pasākumi Gdaņskas kuģu būvētavai ir jauns atbalsts, jo piešķirti pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai arī lēmuma pieņemšanas brīdī vēl nav tikuši piešķirti. Komisija šos pasākumus uzskaitīja šī lēmuma II pielikuma B daļā.

| (54) | Komisija argumentēja, ka būtībā nav pieņemts juridiski saistošs lēmums par pasākumiem, kas uzskaitīti lēmuma II pielikuma B daļā un pieņemti pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, taču ir veikti daži sagatavošanas pasākumi, lai pieņemtu šādu juridiski saistošu lēmumu. |
| --- | --- |

(54)

Komisija argumentēja, ka būtībā nav pieņemts juridiski saistošs lēmums par pasākumiem, kas uzskaitīti lēmuma II pielikuma B daļā un pieņemti pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, taču ir veikti daži sagatavošanas pasākumi, lai pieņemtu šādu juridiski saistošu lēmumu.

| (55) | Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar t. s. “5.a nodaļas procedūru”, pamatojoties uz 2002. gada 30. oktobra likumu “Par valsts atbalstu uzņēmumiem ar speciālu nozīmi darba tirgum” ar grozījumiem (7) (lēmuma II pielikuma B daļas 10.–16. pasākums) Komisija secināja, ka juridiski saistošs atbalsta piešķiršanas lietā būtu ARP – valdības aģentūras, kas ir atbildīga par 5.a nodaļas procedūras administrēšanu – priekšsēdētāja t. s. pārstrukturēšanas lēmums. Taču šajā gadījumā pirms pievienošanās šāds pārstrukturēšanas lēmums netika izdots (8). ARP priekšsēdētāja 2004. gada 30. aprīlī izdotais lēmums, ar ko apstiprināja Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, neatbilda procesuālajām un pamata prasībām, kas ļautu to uzskatīt par pārstrukturēšanas lēmumu, līdz ar to tas nebija juridiski saistošs lēmums par atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar t. s. “5.a nodaļas procedūru”, pamatojoties uz 2002. gada 30. oktobra likumu “Par valsts atbalstu uzņēmumiem ar speciālu nozīmi darba tirgum” ar grozījumiem (7) (lēmuma II pielikuma B daļas 10.–16. pasākums) Komisija secināja, ka juridiski saistošs atbalsta piešķiršanas lietā būtu ARP – valdības aģentūras, kas ir atbildīga par 5.a nodaļas procedūras administrēšanu – priekšsēdētāja t. s. pārstrukturēšanas lēmums. Taču šajā gadījumā pirms pievienošanās šāds pārstrukturēšanas lēmums netika izdots (8). ARP priekšsēdētāja 2004. gada 30. aprīlī izdotais lēmums, ar ko apstiprināja Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, neatbilda procesuālajām un pamata prasībām, kas ļautu to uzskatīt par pārstrukturēšanas lēmumu, līdz ar to tas nebija juridiski saistošs lēmums par atbalsta piešķiršanu.

| (56) | Komisija pieņēma Polijas skaidrojumu par to, ka par publisko tiesību parādu uzkrātie procenti tikt automātiski norakstīti kopā ar pamatsummu, jo tā ir tikai papildu summa, par ko nav jāizdod atsevišķs lēmums. |
| --- | --- |

(56)

Komisija pieņēma Polijas skaidrojumu par to, ka par publisko tiesību parādu uzkrātie procenti tikt automātiski norakstīti kopā ar pamatsummu, jo tā ir tikai papildu summa, par ko nav jāizdod atsevišķs lēmums.

| (57) | Komisija neatrada pierādījumus tam, ka par vairākiem pasākumiem, kas lēmuma II pielikuma B daļā minēti kā 17.–22. pasākums, būtu pieņemti juridiski saistoši lēmumi. Šie pasākumi attiecas uz valsts parāda pārstrukturēšanu uz citu tiesību aktu pamata nekā iepriekšminētais 2002. gada 30. oktobra likums. Attiecībā uz garantiju, kas minēta kā lēmuma II pielikuma B daļas 23. pasākums, Komisija būtībā atbildēja uz galveno Polijas minēto argumentu – ka šis pasākums ir iekļauts Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā, ko apstiprinājusi kuģu būvētavas uzraudzības padome, piedaloties Valsts kases pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(57)

Komisija neatrada pierādījumus tam, ka par vairākiem pasākumiem, kas lēmuma II pielikuma B daļā minēti kā 17.–22. pasākums, būtu pieņemti juridiski saistoši lēmumi. Šie pasākumi attiecas uz valsts parāda pārstrukturēšanu uz citu tiesību aktu pamata nekā iepriekšminētais 2002. gada 30. oktobra likums. Attiecībā uz garantiju, kas minēta kā lēmuma II pielikuma B daļas 23. pasākums, Komisija būtībā atbildēja uz galveno Polijas minēto argumentu – ka šis pasākums ir iekļauts Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā, ko apstiprinājusi kuģu būvētavas uzraudzības padome, piedaloties Valsts kases pārstāvjiem.

| (58) | Komisija jo īpaši atzina, ka, tā kā akcionāri nav veikuši vajadzīgās darbības, uzraudzības padomei nebija tiesību pieņemt lēmumus, kas finansiāli ietekmē akcionārus. Komisija atzina arī to, ka, pat ja pieņemtu, ka uzraudzības padomei bija tiesības pieņemt šādu lēmumu akcionāru vārdā un akcionāru dēļ, joprojām bija neskaidrs, vai šāds lēmums uzliktu Valsts kasei pozitīvu pienākumu piešķirt valsts atbalstu, jo parasti darbības, ko valsts veic kā tirgus dalībniece, nevar pielīdzināt darbībām, ko valsts veic, lai sasniegtu dažādus valstiskus mērķus. |
| --- | --- |

(58)

Komisija jo īpaši atzina, ka, tā kā akcionāri nav veikuši vajadzīgās darbības, uzraudzības padomei nebija tiesību pieņemt lēmumus, kas finansiāli ietekmē akcionārus. Komisija atzina arī to, ka, pat ja pieņemtu, ka uzraudzības padomei bija tiesības pieņemt šādu lēmumu akcionāru vārdā un akcionāru dēļ, joprojām bija neskaidrs, vai šāds lēmums uzliktu Valsts kasei pozitīvu pienākumu piešķirt valsts atbalstu, jo parasti darbības, ko valsts veic kā tirgus dalībniece, nevar pielīdzināt darbībām, ko valsts veic, lai sasniegtu dažādus valstiskus mērķus.

| (59) | Komisija atzīmēja arī to, ka lēmuma II pielikuma B daļas 24. un 25. pasākums (parāda norakstīšana un kapitāla ieguldījums) ir pieteikti kā citas iespējas, pastāvot draudiem, ka Gdiņas kuģu būvētava nespēs realizēt plānoto kapitāla ieguldījumu Gdaņskas kuģu būvētavā, līdz ar to ir acīm redzams, ka tie netika piešķirti pirms pievienošanās un ir jauns plānotais atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Komisija atzīmēja arī to, ka lēmuma II pielikuma B daļas 24. un 25. pasākums (parāda norakstīšana un kapitāla ieguldījums) ir pieteikti kā citas iespējas, pastāvot draudiem, ka Gdiņas kuģu būvētava nespēs realizēt plānoto kapitāla ieguldījumu Gdaņskas kuģu būvētavā, līdz ar to ir acīm redzams, ka tie netika piešķirti pirms pievienošanās un ir jauns plānotais atbalsts.

| (60) | Komisija vēl atzīmēja, ka Grupa Stoczni Gdynia ir guvusi labumu no Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych (KUKE), Polijas eksporta kredītu aģentūras, produkcijai sniegtajām garantijām. Komisija šaubījās par šo garantiju komerciālo raksturu, jo tās tika piešķirtas KUKE nekomerciālās darbības ietvaros (ko garantē Valsts kase). Ievērojot grupas finansiālās grūtības, Komisija izteica šaubas, vai aprēķinātās prēmijas atspoguļo risku, kas saistīts ar garantijas piešķiršanu, un vai KUKE prasītais nodrošinājums ir pietiekams. |
| --- | --- |

(60)

Komisija vēl atzīmēja, ka Grupa Stoczni Gdynia ir guvusi labumu no Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych (KUKE), Polijas eksporta kredītu aģentūras, produkcijai sniegtajām garantijām. Komisija šaubījās par šo garantiju komerciālo raksturu, jo tās tika piešķirtas KUKE nekomerciālās darbības ietvaros (ko garantē Valsts kase). Ievērojot grupas finansiālās grūtības, Komisija izteica šaubas, vai aprēķinātās prēmijas atspoguļo risku, kas saistīts ar garantijas piešķiršanu, un vai KUKE prasītais nodrošinājums ir pietiekams.

| (61) | Sakarā ar konstatējumu, ka vairāki Gdaņskas kuģu būvētavas atbalsta pasākumi ir jauns atbalsts, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīts jebkurš no nosacījumiem atbalsta kā pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(61)

Sakarā ar konstatējumu, ka vairāki Gdaņskas kuģu būvētavas atbalsta pasākumi ir jauns atbalsts, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīts jebkurš no nosacījumiem atbalsta kā pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanai.

3.   Ieinteresēto personu piezīmes

a)   Gdiņas kuģu būvētavas grupas piezīmes

| (62) | Komisija atzīmē, ka pati Gdaņskas kuģu būvētava nav iesniegusi piezīmes par lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Taču tās mātesuzņēmuma iesniegtās piezīmes attiecas gan uz Komisijas kompetenci attiecībā uz lēmuma II pielikuma B daļā nosauktajiem pasākumiem, gan Komisijas šaubām par šī atbalsta saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(62)

Komisija atzīmē, ka pati Gdaņskas kuģu būvētava nav iesniegusi piezīmes par lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Taču tās mātesuzņēmuma iesniegtās piezīmes attiecas gan uz Komisijas kompetenci attiecībā uz lēmuma II pielikuma B daļā nosauktajiem pasākumiem, gan Komisijas šaubām par šī atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

| (63) | Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar tā saukto “5.a nodaļas procedūru” Gdiņas kuģu būvētavas grupa to argumentēja ar to, ka atbalsts piešķirts saskaņā ar Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja lēmumu par pārstrukturēšanu. Taču Gdiņas kuģu būvētavas grupa, tāpat kā Polija Komisijas izmeklēšanas procedūras sākuma posmā, palika pie viedokļa, ka Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja lēmums par Gdaņskas kuģu būvētavu izdots pirms pievienošanās – 2004. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar tā saukto “5.a nodaļas procedūru” Gdiņas kuģu būvētavas grupa to argumentēja ar to, ka atbalsts piešķirts saskaņā ar Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja lēmumu par pārstrukturēšanu. Taču Gdiņas kuģu būvētavas grupa, tāpat kā Polija Komisijas izmeklēšanas procedūras sākuma posmā, palika pie viedokļa, ka Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja lēmums par Gdaņskas kuģu būvētavu izdots pirms pievienošanās – 2004. gada 30. aprīlī.

| (64) | Gdiņas kuģu būvētavas grupa apgalvoja, ka tieši visu atsevišķo valsts kreditoru piekrišana pārstrukturēšanai saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru ir uzskatāma par atbalsta piešķiršanu vēl pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai (9). |
| --- | --- |

(64)

Gdiņas kuģu būvētavas grupa apgalvoja, ka tieši visu atsevišķo valsts kreditoru piekrišana pārstrukturēšanai saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru ir uzskatāma par atbalsta piešķiršanu vēl pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai (9).

| (65) | Pretēji Polijas apgalvojumiem, kas iesniegti Komisijas izmeklēšanas procedūras sākuma posmā, Gdiņas kuģu būvētavas grupa paziņoja, ka pēc 2003. gada 30. jūnija nav uzkrājušies nekādi procenti par saistību kavējumiem saistībā ar publisko tiesību parādiem, kas tika pārstrukturēti saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru. |
| --- | --- |

(65)

Pretēji Polijas apgalvojumiem, kas iesniegti Komisijas izmeklēšanas procedūras sākuma posmā, Gdiņas kuģu būvētavas grupa paziņoja, ka pēc 2003. gada 30. jūnija nav uzkrājušies nekādi procenti par saistību kavējumiem saistībā ar publisko tiesību parādiem, kas tika pārstrukturēti saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru.

| (66) | Gdiņas kuģu būvētavas grupa sniedza piezīmes arī par citiem lēmuma aspektiem. Tā jo īpaši apgalvoja, ka ražošanas garantijas, ko būvētavai sniedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija (KUKE), nav valsts atbalsts. Gdiņas kuģu būvētavas grupa to argumentēja ar to, ka KUKE garantiju sistēma ir pašfinansēšanas sistēma, kurā ilgtermiņā iekasētās prēmijas pārsniedz segtos riskus un faktiski samaksātās summas. Gdiņas kuģu būvētavas grupa aprakstīja nosacījumus, ar kādiem KUKE sniedz šīs garantijas (prēmijas un prasītais nodrošinājums). |
| --- | --- |

(66)

Gdiņas kuģu būvētavas grupa sniedza piezīmes arī par citiem lēmuma aspektiem. Tā jo īpaši apgalvoja, ka ražošanas garantijas, ko būvētavai sniedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija (KUKE), nav valsts atbalsts. Gdiņas kuģu būvētavas grupa to argumentēja ar to, ka KUKE garantiju sistēma ir pašfinansēšanas sistēma, kurā ilgtermiņā iekasētās prēmijas pārsniedz segtos riskus un faktiski samaksātās summas. Gdiņas kuģu būvētavas grupa aprakstīja nosacījumus, ar kādiem KUKE sniedz šīs garantijas (prēmijas un prasītais nodrošinājums).

| (67) | Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam atbalsta saņēmējs apliecināja, ka atbalsta summa ir ierobežota līdz pašam minimumam un ka būtu bijusi pamatota lielāka atbalsta piešķiršana, ja tāds būtu pieejams. Gdiņas kuģu būvētavas grupa arī paziņoja, ka, pat ja Komisija šauri definētu pārstrukturēšanas izmaksas (neiekļaujot kuģu būvētavas darbības izmaksas), šo izmaksu finansēšanas komponents bez valsts atbalsta joprojām būtu apmēram 30 %, tādējādi tas būtu atbilstīgs 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (10). |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam atbalsta saņēmējs apliecināja, ka atbalsta summa ir ierobežota līdz pašam minimumam un ka būtu bijusi pamatota lielāka atbalsta piešķiršana, ja tāds būtu pieejams. Gdiņas kuģu būvētavas grupa arī paziņoja, ka, pat ja Komisija šauri definētu pārstrukturēšanas izmaksas (neiekļaujot kuģu būvētavas darbības izmaksas), šo izmaksu finansēšanas komponents bez valsts atbalsta joprojām būtu apmēram 30 %, tādējādi tas būtu atbilstīgs 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (10).

| (68) | Gdiņas kuģu būvētavas grupa minēja arī argumentus, ka valsts atbalsts grupai nerada konkurences izkropļojumus Eiropā, bet Eiropas kuģu būvētavas reāli apdraud konkurenti no Tālajiem Austrumiem. Atbalsta saņēmējs atzina, ka konteineru kuģus būvē arī citās Eiropas kuģu būvētavās, galvenokārt Vācijā, taču apgalvoja, ka Vācijā būvētajiem konteineru kuģiem ir atšķirīga konstrukcija un tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(68)

Gdiņas kuģu būvētavas grupa minēja arī argumentus, ka valsts atbalsts grupai nerada konkurences izkropļojumus Eiropā, bet Eiropas kuģu būvētavas reāli apdraud konkurenti no Tālajiem Austrumiem. Atbalsta saņēmējs atzina, ka konteineru kuģus būvē arī citās Eiropas kuģu būvētavās, galvenokārt Vācijā, taču apgalvoja, ka Vācijā būvētajiem konteineru kuģiem ir atšķirīga konstrukcija un tehniskās specifikācijas.

b)   Citu ieinteresēto personu piezīmes

| (69) | Dānija un Danish Maritime organizācija atbalstīja Komisijas centienus nodrošināt valsts atbalsta piešķiršanu atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem. Tās norādīja, ka pasaulē kuģu būves tirgū pastāvošās spēcīgās konkurences dēļ daļa Dānijas kuģu būvētavu tika slēgtas vai arī tām bez valsts atbalsta draudēja bankrots. Tās apstiprināja arī to, ka Dānijas kuģu būvētavu produkcijas piedāvājumu klāsts ir līdzīgs Polijas kuģu būvētavu piedāvājumam, tāpēc negodīga konkurence varētu negatīvi ietekmēt Dānijas kuģu būvētavas. Dānija arī aicināja Komisiju pieprasīt Gdaņskas kuģu būvētavai samazināt ražošanas jaudu, lai valsts atbalsts netiktu izmantots jau tā pārāk lielās ražošanas jaudas palielināšanai pasaulē. |
| --- | --- |

(69)

Dānija un Danish Maritime organizācija atbalstīja Komisijas centienus nodrošināt valsts atbalsta piešķiršanu atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem. Tās norādīja, ka pasaulē kuģu būves tirgū pastāvošās spēcīgās konkurences dēļ daļa Dānijas kuģu būvētavu tika slēgtas vai arī tām bez valsts atbalsta draudēja bankrots. Tās apstiprināja arī to, ka Dānijas kuģu būvētavu produkcijas piedāvājumu klāsts ir līdzīgs Polijas kuģu būvētavu piedāvājumam, tāpēc negodīga konkurence varētu negatīvi ietekmēt Dānijas kuģu būvētavas. Dānija arī aicināja Komisiju pieprasīt Gdaņskas kuģu būvētavai samazināt ražošanas jaudu, lai valsts atbalsts netiktu izmantots jau tā pārāk lielās ražošanas jaudas palielināšanai pasaulē.

| (70) | Sabiedrība Ray Car Carriers, kura ir vislielākā Gdiņas kuģu būvētavas grupas kliente un tajā pašā laikā Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmuma mazākuma akcionāre, uzsvēra grupas nozīmi savā darbībā sakarā ar spēkā esošajiem līgumiem ar kuģu būvētavu. |
| --- | --- |

(70)

Sabiedrība Ray Car Carriers, kura ir vislielākā Gdiņas kuģu būvētavas grupas kliente un tajā pašā laikā Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmuma mazākuma akcionāre, uzsvēra grupas nozīmi savā darbībā sakarā ar spēkā esošajiem līgumiem ar kuģu būvētavu.

| (71) | Arodbiedrība Solidarność norādīja uz situācijas pasliktināšanos kuģu būvētavā, apliecinot steidzīgas pārstrukturēšanas nepieciešamību. Arodbiedrība aprakstīja kuģu būvētavā jau uzsāktos atsevišķos pārstrukturēšanas pasākumus un izteica pārliecību, ka kuģu būvētava, pateicoties savā rīcībā esošajām tehnoloģijām un darbiniekiem, pievienosies citām rentablajām Eiropas kuģu būvētavām. Valsts atbalsts ir nepieciešams, lai īstenotu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(71)

Arodbiedrība Solidarność norādīja uz situācijas pasliktināšanos kuģu būvētavā, apliecinot steidzīgas pārstrukturēšanas nepieciešamību. Arodbiedrība aprakstīja kuģu būvētavā jau uzsāktos atsevišķos pārstrukturēšanas pasākumus un izteica pārliecību, ka kuģu būvētava, pateicoties savā rīcībā esošajām tehnoloģijām un darbiniekiem, pievienosies citām rentablajām Eiropas kuģu būvētavām. Valsts atbalsts ir nepieciešams, lai īstenotu pārstrukturēšanas plānu.

| (72) | Polijas kuģu būves apvienība Forum Okrętowe izskaidroja būvētavas grūtību iemeslus un pauda savu atbalstu tās pārstrukturēšanas procesam un valsts atbalsta izmantošanai šim nolūkam. |
| --- | --- |

(72)

Polijas kuģu būves apvienība Forum Okrętowe izskaidroja būvētavas grūtību iemeslus un pauda savu atbalstu tās pārstrukturēšanas procesam un valsts atbalsta izmantošanai šim nolūkam.

c)   Polijas piezīmes

| (73) | Tāpat kā Gdiņas kuģu būvētavas grupas gadījumā Polija izteica piezīmes gan par Komisijas kompetenci, gan atbalsta saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(73)

Tāpat kā Gdiņas kuģu būvētavas grupas gadījumā Polija izteica piezīmes gan par Komisijas kompetenci, gan atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

| (74) | Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru Polija neizvirzīja nekādus papildu argumentus. Taču, atbildot uz Gdiņas kuģu būvētavas grupas piezīmēm, Polija pauda, ka nepiekrīt tam, kā tā interpretē Polijas tiesību aktus. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru Polija neizvirzīja nekādus papildu argumentus. Taču, atbildot uz Gdiņas kuģu būvētavas grupas piezīmēm, Polija pauda, ka nepiekrīt tam, kā tā interpretē Polijas tiesību aktus.

| (75) | Attiecībā uz lēmuma II pielikuma B daļas pasākumiem Polija neatspēkoja Komisijas secinājumus, kas norādīti lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz lēmuma II pielikuma B daļas pasākumiem Polija neatspēkoja Komisijas secinājumus, kas norādīti lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (76) | Attiecībā uz jaunā atbalsta saderību ar kopējo tirgu Polija apgalvoja, ka 2004. gada marta pārstrukturēšanas plāns ir stabils ekonomiskais pamats kuģu būvētavas pārstrukturēšanas procesam. Polija atzina, ka pārstrukturēšanas process ir noticis ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem, taču, neraugoties uz to, ir radījis kuģu būvētavas finansiālā stāvokļa uzlabošanos. Polijas iestādes sniedza arī īsu 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā iekļauto pārstrukturēšanas pasākumu aprakstu, lai pierādītu, ka pārstrukturēšana nebija tikai finansiāla. Polija aizstāvēja 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā ierosinātos un Gdiņas kuģu būvētavas grupā ieviestos kompensācijas pasākumus. Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam Polija apgalvoja, ka atbalsts netika izmatots citiem nolūkiem, kā tikai pārstrukturēšanai, un ka atbalsta intensitāte procentos no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, tai skaitā darbības izmaksām, bija 31 %. Polija izteica argumentu, ka plānotais kapitāla ieguldījums Gdaņskas kuģu būvētavā caur Gdiņas kuģu būvētavu, līgumcenu pārskatīšana un kuģu būvētavā uzkrātā peļņa un pozitīvā naudas plūsma nākotnē uzskatāma par “pašu ieguldījumu”. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz jaunā atbalsta saderību ar kopējo tirgu Polija apgalvoja, ka 2004. gada marta pārstrukturēšanas plāns ir stabils ekonomiskais pamats kuģu būvētavas pārstrukturēšanas procesam. Polija atzina, ka pārstrukturēšanas process ir noticis ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem, taču, neraugoties uz to, ir radījis kuģu būvētavas finansiālā stāvokļa uzlabošanos. Polijas iestādes sniedza arī īsu 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā iekļauto pārstrukturēšanas pasākumu aprakstu, lai pierādītu, ka pārstrukturēšana nebija tikai finansiāla. Polija aizstāvēja 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānā ierosinātos un Gdiņas kuģu būvētavas grupā ieviestos kompensācijas pasākumus. Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam Polija apgalvoja, ka atbalsts netika izmatots citiem nolūkiem, kā tikai pārstrukturēšanai, un ka atbalsta intensitāte procentos no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, tai skaitā darbības izmaksām, bija 31 %. Polija izteica argumentu, ka plānotais kapitāla ieguldījums Gdaņskas kuģu būvētavā caur Gdiņas kuģu būvētavu, līgumcenu pārskatīšana un kuģu būvētavā uzkrātā peļņa un pozitīvā naudas plūsma nākotnē uzskatāma par “pašu ieguldījumu”.

| (77) | Polijas iestādes pievienoja sīku aprakstu, kā darbojas KUKE garantiju sistēma, un argumentēja, ka šīs garantijas ir piešķirtas tirgus apstākļos un tāpēc nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(77)

Polijas iestādes pievienoja sīku aprakstu, kā darbojas KUKE garantiju sistēma, un argumentēja, ka šīs garantijas ir piešķirtas tirgus apstākļos un tāpēc nav valsts atbalsts.

4.   Pēc Komisijas lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu notikušo svarīgāko notikumu hronoloģisks apraksts

| (78) | Turpmāk īsumā ir aplūkota Komisijas veiktā izmeklēšana un tās laikā notikušie notikumi. |
| --- | --- |

(78)

Turpmāk īsumā ir aplūkota Komisijas veiktā izmeklēšana un tās laikā notikušie notikumi.

| (79) | Atbildot uz Komisijas lēmumu par oficiālās uzmeklēšanas procedūras uzsākšanu Polijas iestādes 2005. gada rudenī iesniedza divu veidu skaidrojumus: pirmkārt, apšaubot Komisijas kompetenci rīkoties sakarā ar pasākumiem, kas tās lēmumā atzīti par jaunu atbalstu; otrkārt, pierādot, ka, pat ja šie pasākumi ir jauns atbalsts, tie ir saderīgi ar kopējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts. Gdiņas kuģu būvētavas grupas reakcija uz Komisijas lēmumu bija līdzīga. Abas ir aprakstītas iepriekš. |
| --- | --- |

(79)

Atbildot uz Komisijas lēmumu par oficiālās uzmeklēšanas procedūras uzsākšanu Polijas iestādes 2005. gada rudenī iesniedza divu veidu skaidrojumus: pirmkārt, apšaubot Komisijas kompetenci rīkoties sakarā ar pasākumiem, kas tās lēmumā atzīti par jaunu atbalstu; otrkārt, pierādot, ka, pat ja šie pasākumi ir jauns atbalsts, tie ir saderīgi ar kopējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts. Gdiņas kuģu būvētavas grupas reakcija uz Komisijas lēmumu bija līdzīga. Abas ir aprakstītas iepriekš.

| (80) | Pamatojot savu viedokli par atbalsta saderību, Polija atsaucās uz Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, kas nosūtīts Komisijai 2004. gada oktobrī, par kuru Komisija bija uzsākusi oficiālo izmeklēšanas procedūru šaubu dēļ par tā ticamību un pamatotību. Tomēr Komisija rūpīgi izskatīja 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, pieaicinot neatkarīgu konsultantu. Komisija rezultātā secināja, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam no attiecīgajās pamatnostādnēs paredzētajiem pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumiem. Komisija sanāksmes laikā 2006. gada 22. februārī izskaidroja Polijas iestādēm savas nozīmīgākās bažas. Tā vērsa uzmanību arī uz galvenajiem 2004. gada pārstrukturēšanas plāna trūkumiem – mazajiem ieguldījumiem, zemu plānoto produktivitāti, lielajām ražošanas izmaksām, bet jo īpaši pieskaitāmajām izmaksām, un nepietiekamai kuģu būvētavas pašu kapitāla bāzes nostiprināšanai. Kuģu būvētavai sniegtais atbalsts bija jāuzskata par darbības atbalstu, kas paredzēts parādu pārstrukturēšanai un kuģu būvētavas darbības turpināšanai. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojot savu viedokli par atbalsta saderību, Polija atsaucās uz Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, kas nosūtīts Komisijai 2004. gada oktobrī, par kuru Komisija bija uzsākusi oficiālo izmeklēšanas procedūru šaubu dēļ par tā ticamību un pamatotību. Tomēr Komisija rūpīgi izskatīja 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, pieaicinot neatkarīgu konsultantu. Komisija rezultātā secināja, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam no attiecīgajās pamatnostādnēs paredzētajiem pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumiem. Komisija sanāksmes laikā 2006. gada 22. februārī izskaidroja Polijas iestādēm savas nozīmīgākās bažas. Tā vērsa uzmanību arī uz galvenajiem 2004. gada pārstrukturēšanas plāna trūkumiem – mazajiem ieguldījumiem, zemu plānoto produktivitāti, lielajām ražošanas izmaksām, bet jo īpaši pieskaitāmajām izmaksām, un nepietiekamai kuģu būvētavas pašu kapitāla bāzes nostiprināšanai. Kuģu būvētavai sniegtais atbalsts bija jāuzskata par darbības atbalstu, kas paredzēts parādu pārstrukturēšanai un kuģu būvētavas darbības turpināšanai.

| (81) | Komisija 2005. gada decembrī no publiski pieejamiem avotiem (11) uzzināja, ka ir izveidota Korporacja Polskie Stocznie (turpmāk “KPS”) – valstij piederoša kapitāla grupa, kuras mērķis ir apvienot trīs lielākās Polijas kuģu būvētavas – Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas (turpmāk “konsolidācijas plāns”). KPS galvenais uzdevums bija nodrošināt finansējumu šo kuģu būvētavu darbībai. Polija nevienā procedūras posmā – ne pirms, ne pēc lēmuma pieņemšanas par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu – neinformēja Komisiju par konsolidācijas plānu. |
| --- | --- |

(81)

Komisija 2005. gada decembrī no publiski pieejamiem avotiem (11) uzzināja, ka ir izveidota Korporacja Polskie Stocznie (turpmāk “KPS”) – valstij piederoša kapitāla grupa, kuras mērķis ir apvienot trīs lielākās Polijas kuģu būvētavas – Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas (turpmāk “konsolidācijas plāns”). KPS galvenais uzdevums bija nodrošināt finansējumu šo kuģu būvētavu darbībai. Polija nevienā procedūras posmā – ne pirms, ne pēc lēmuma pieņemšanas par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu – neinformēja Komisiju par konsolidācijas plānu.

| (82) | Vienlaikus Komisija presē uzzināja, ka notiek sarunas par Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas pārdošanu stratēģiskiem ieguldītājiem un par šo divu uzņēmumu, kuri līdz šim bija darbojušies vienā uzņēmumu grupā, nodalīšanu. Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Polijas valdībai sīki izstāstīt, kāda īsti ir tās stratēģija attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavas grupu. |
| --- | --- |

(82)

Vienlaikus Komisija presē uzzināja, ka notiek sarunas par Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas pārdošanu stratēģiskiem ieguldītājiem un par šo divu uzņēmumu, kuri līdz šim bija darbojušies vienā uzņēmumu grupā, nodalīšanu. Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Polijas valdībai sīki izstāstīt, kāda īsti ir tās stratēģija attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavas grupu.

| (83) | Polija 2006. gada 20. februāra vēstulē paskaidroja, ka pirms tam tiešām bija domāts par konsolidācijas plānu, taču tas ir atcelts un drīzumā tiks pieņemta jauna Polijas kuģu būves nozares pārstrukturēšanas stratēģija. |
| --- | --- |

(83)

Polija 2006. gada 20. februāra vēstulē paskaidroja, ka pirms tam tiešām bija domāts par konsolidācijas plānu, taču tas ir atcelts un drīzumā tiks pieņemta jauna Polijas kuģu būves nozares pārstrukturēšanas stratēģija.

| (84) | Polijas iestādes 2006. gada 22. februāra sanāksmes laikā un 2006. gada 13. marta vēstulē informēja Komisiju, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un ir jāgroza. Polijas iestādes apņēmās iesniegt grozīto pārstrukturēšanas plānu līdz 2006. gada jūnijam. Tās iepazīstināja arī ar Polijas kuģu būves nozares jaunās pārstrukturēšanas stratēģijas galvenajām iezīmēm. Pirmkārt, Gdaņskas kuģu būvētavu bija paredzēts pēc iespējas drīzāk nodalīt no Gdiņas kuģu būvētavu grupas. Otrkārt, valdība paredzēja atļaut ieguldīt Gdaņskas kuģu būvētavā privātu kapitālu ar ilgtermiņa mērķi pilnībā privatizēt kuģu būvētavu. |
| --- | --- |

(84)

Polijas iestādes 2006. gada 22. februāra sanāksmes laikā un 2006. gada 13. marta vēstulē informēja Komisiju, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un ir jāgroza. Polijas iestādes apņēmās iesniegt grozīto pārstrukturēšanas plānu līdz 2006. gada jūnijam. Tās iepazīstināja arī ar Polijas kuģu būves nozares jaunās pārstrukturēšanas stratēģijas galvenajām iezīmēm. Pirmkārt, Gdaņskas kuģu būvētavu bija paredzēts pēc iespējas drīzāk nodalīt no Gdiņas kuģu būvētavu grupas. Otrkārt, valdība paredzēja atļaut ieguldīt Gdaņskas kuģu būvētavā privātu kapitālu ar ilgtermiņa mērķi pilnībā privatizēt kuģu būvētavu.

| (85) | Komisija saņēma pirmo 2006. gada pārstrukturēšanas plāna projektu 2006. gada 9. jūnijā. Pēc kuģu būvētavas apmeklējuma un neatkarīga konsultanta atzinuma saņemšanas Komisija uzņēmuma apmeklējuma laikā 2006. gada 14. jūnijā, bet pēc tam 2006. gada 17. jūlija vēstulē pauda nopietnas bažas par šo projektu, norādot, ka pārstrukturēšanas plāns nešķiet realizējams un ka ir maz ticams, ka tas ļaus kuģu būvētavai ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju bez pārmērīga konkurences izkropļojuma. Komisija atzīmēja, ka rodas iespaids, ka pārstrukturēšanas stratēģija nebalstās uz pamatīgas atsevišķu kuģu būvētavas darbības veidu rentabilitātes analīzes pagātnē, bet vairāk paredz ievērojamu ar kuģu būvi saistītas darbības paplašināšanos, bez tam nav reālu izredžu pārstrukturēt finanses par līdzekļiem, kuros nebūtu ietverts valsts atbalsts, un plāns ir nepārprotami nesavienojams ar prasību ieviest kompensācijas pasākumus, jo tas paredz darbības paplašināšanu. Norādot būvētavas pastāvīgo atkarību no KUKE, kas ir valsts aģentūra, kuģu finansēšanas garantijām, Komisija brīdināja kuģu būvētavu un Polijas iestādes, ka šīs garantijas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(85)

Komisija saņēma pirmo 2006. gada pārstrukturēšanas plāna projektu 2006. gada 9. jūnijā. Pēc kuģu būvētavas apmeklējuma un neatkarīga konsultanta atzinuma saņemšanas Komisija uzņēmuma apmeklējuma laikā 2006. gada 14. jūnijā, bet pēc tam 2006. gada 17. jūlija vēstulē pauda nopietnas bažas par šo projektu, norādot, ka pārstrukturēšanas plāns nešķiet realizējams un ka ir maz ticams, ka tas ļaus kuģu būvētavai ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju bez pārmērīga konkurences izkropļojuma. Komisija atzīmēja, ka rodas iespaids, ka pārstrukturēšanas stratēģija nebalstās uz pamatīgas atsevišķu kuģu būvētavas darbības veidu rentabilitātes analīzes pagātnē, bet vairāk paredz ievērojamu ar kuģu būvi saistītas darbības paplašināšanos, bez tam nav reālu izredžu pārstrukturēt finanses par līdzekļiem, kuros nebūtu ietverts valsts atbalsts, un plāns ir nepārprotami nesavienojams ar prasību ieviest kompensācijas pasākumus, jo tas paredz darbības paplašināšanu. Norādot būvētavas pastāvīgo atkarību no KUKE, kas ir valsts aģentūra, kuģu finansēšanas garantijām, Komisija brīdināja kuģu būvētavu un Polijas iestādes, ka šīs garantijas ir valsts atbalsts.

| (86) | Neraugoties uz šiem brīdinājumiem, 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko Polija iesniedza 2006. gada septembrī ar divu mēnešu kavējumu, būtiski neatšķīrās no pirmā projekta. |
| --- | --- |

(86)

Neraugoties uz šiem brīdinājumiem, 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko Polija iesniedza 2006. gada septembrī ar divu mēnešu kavējumu, būtiski neatšķīrās no pirmā projekta.

| (87) | Pa šo laiku 2006. gada augustā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketi pārņēma ARP (Rūpniecības attīstības aģentūra) un tās meitasuzņēmums Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, mainot akciju kreditēšanu (Gdiņas kuģu būvētavas akcijas Gdaņskas kuģu būvētavā kalpoja par garantiju Gdiņas kuģu būvētavai piešķirtajam ARP aizdevumam, kura daļa bija jāatmaksā 2006. gada jūnijā). Ar šo darījumu Gdaņskas kuģu būvētava tika nodalīta no Gdiņas kuģu būvētavas grupas. |
| --- | --- |

(87)

Pa šo laiku 2006. gada augustā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketi pārņēma ARP (Rūpniecības attīstības aģentūra) un tās meitasuzņēmums Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, mainot akciju kreditēšanu (Gdiņas kuģu būvētavas akcijas Gdaņskas kuģu būvētavā kalpoja par garantiju Gdiņas kuģu būvētavai piešķirtajam ARP aizdevumam, kura daļa bija jāatmaksā 2006. gada jūnijā). Ar šo darījumu Gdaņskas kuģu būvētava tika nodalīta no Gdiņas kuģu būvētavas grupas.

| (88) | Komisija sanāksmes laikā 2006. gada 7. decembrī, bet pēc tam 2007. gada 29. janvāra vēstulē norādīja Polijas iestādēm, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas ir konstatēts, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2006. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumam saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(88)

Komisija sanāksmes laikā 2006. gada 7. decembrī, bet pēc tam 2007. gada 29. janvāra vēstulē norādīja Polijas iestādēm, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas ir konstatēts, ka Gdaņskas kuģu būvētavas 2006. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumam saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm.

| (89) | Polijas iestādes šīs sanāksmes laikā paziņoja, ka ir ieplānojušas privatizēt Gdaņskas kuģu būvētavu. Polija norādīja, ka privatizācijas procesu ir plānots pabeigt līdz 2008. gada jūnijam. Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē apņēmās privatizēt Gdaņskas kuģu būvētavu līdz 2007. gada beigām. Gaidot, kamēr tiks sagatavoti privatizācijas dokumenti, Polija lūdza Komisiju izdot paziņojumu par Gdaņskas kuģu būvētavai vajadzīgajiem kompensācijas pasākumiem, lai varētu sniegt potenciālajiem ieguldītājiem pareizu informāciju. |
| --- | --- |

(89)

Polijas iestādes šīs sanāksmes laikā paziņoja, ka ir ieplānojušas privatizēt Gdaņskas kuģu būvētavu. Polija norādīja, ka privatizācijas procesu ir plānots pabeigt līdz 2008. gada jūnijam. Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē apņēmās privatizēt Gdaņskas kuģu būvētavu līdz 2007. gada beigām. Gaidot, kamēr tiks sagatavoti privatizācijas dokumenti, Polija lūdza Komisiju izdot paziņojumu par Gdaņskas kuģu būvētavai vajadzīgajiem kompensācijas pasākumiem, lai varētu sniegt potenciālajiem ieguldītājiem pareizu informāciju.

| (90) | Turpmākajos mēnešos Gdaņskas kuģu būvētavas valde veica sarunas ar dažādiem potenciālajiem ieguldītājiem, lai atrastu kuģu būvētavai stratēģisko ieguldītāju, kurš nopirktu sabiedrības jaunās emisijas akcijas, līdz ar to nodrošinot finansiālo atbalstu pārstrukturēšanas procesam, un pārņemtu kontroli pār uzņēmumu. |
| --- | --- |

(90)

Turpmākajos mēnešos Gdaņskas kuģu būvētavas valde veica sarunas ar dažādiem potenciālajiem ieguldītājiem, lai atrastu kuģu būvētavai stratēģisko ieguldītāju, kurš nopirktu sabiedrības jaunās emisijas akcijas, līdz ar to nodrošinot finansiālo atbalstu pārstrukturēšanas procesam, un pārņemtu kontroli pār uzņēmumu.

| (91) | Vienlaikus pēc vienošanās ar Polijas iestādēm, kas noslēgta 2006. gada decembrī, Komisija sāka intensīvas pārrunas ar Polijas iestādēm un Gdaņskas kuģu būvētavu, lai noteiktu vajadzīgos kompensācijas līdzekļus. Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē apņēmās pēc spēkā esošo pasūtījumu izpildes, t. i., no 2010. gada janvāra, slēgt vienu no Gdaņskas kuģu būvētavas stāpeļiem. |
| --- | --- |

(91)

Vienlaikus pēc vienošanās ar Polijas iestādēm, kas noslēgta 2006. gada decembrī, Komisija sāka intensīvas pārrunas ar Polijas iestādēm un Gdaņskas kuģu būvētavu, lai noteiktu vajadzīgos kompensācijas līdzekļus. Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē apņēmās pēc spēkā esošo pasūtījumu izpildes, t. i., no 2010. gada janvāra, slēgt vienu no Gdaņskas kuģu būvētavas stāpeļiem.

| (92) | Lai pārbaudītu, vai šo priekšlikumu var uzskatīt par īstu kompensācijas pasākumu, Komisija lūdza Gdaņskas kuģu būvētavu sniegt informāciju par vairākiem jautājumiem. Tā kā sniegtā informācija bija nepilnīga un neparādīja, ka Polijas piedāvātie kompensācijas pasākumi kuģu būvētavai ir pietiekami, Komisija 2007. gada 19. jūlijā pieņēma lēmumu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju), uzdodot Polijai sniegt nepieciešamo informāciju, lai atrisinātu jautājumu par kompensācijas pasākumiem Gdaņskas kuģu būvētavā. |
| --- | --- |

(92)

Lai pārbaudītu, vai šo priekšlikumu var uzskatīt par īstu kompensācijas pasākumu, Komisija lūdza Gdaņskas kuģu būvētavu sniegt informāciju par vairākiem jautājumiem. Tā kā sniegtā informācija bija nepilnīga un neparādīja, ka Polijas piedāvātie kompensācijas pasākumi kuģu būvētavai ir pietiekami, Komisija 2007. gada 19. jūlijā pieņēma lēmumu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu (rīkojums sniegt informāciju), uzdodot Polijai sniegt nepieciešamo informāciju, lai atrisinātu jautājumu par kompensācijas pasākumiem Gdaņskas kuģu būvētavā.

| (93) | Polijas iestādes 2007. gada 20. augusta vēstulē atbildēja, apgalvojot, ka nav iespējams slēgt vairāk par vienu stāpeli, jo tas liegtu kuģu būvētavai iespēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Taču pētījumi, kas iesniegti, lai atbalstītu šo viedokli, bija balstīti uz pieņēmumu, ka pēc stāpeļa slēgšanas netiks īstenoti nekādi – ne pārstrukturēšanas, ne pielāgošanās – pasākumi. No Polijas nostājas izrietēja, ka kuģu būvētavas nākamais īpašnieks varētu apsvērt iespēju iegādāties jaunu objektu kuģu nolaišanai ūdenī, jo līdz šim kuģu būvētavā izmantotie stāpeļi tika īrēti no trešām personām. Tāpēc Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē atzīmēja, ka jautājums par vajadzīgajiem kompensācijas pasākumiem paliek neatrisināts un Polijai attiecīgi jāinformē potenciālie ieguldītāji, kurus interesē Gdaņskas kuģu būvētavas pirkšana, ka uzņēmums ir saņēmis valsts atbalstu pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un pastāv nepieciešamība sagatavot reālu pārstrukturēšanas plānu, kas balstās uz faktisko kompensācijas pasākumu pieņemšanu. Polijas iestādes tāpat izteica viedokli, ka kompensācijas pasākumu darbības joma un īstenošanas veids būtu jānosaka ar kuģu būvētavas jauno īpašnieku. |
| --- | --- |

(93)

Polijas iestādes 2007. gada 20. augusta vēstulē atbildēja, apgalvojot, ka nav iespējams slēgt vairāk par vienu stāpeli, jo tas liegtu kuģu būvētavai iespēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Taču pētījumi, kas iesniegti, lai atbalstītu šo viedokli, bija balstīti uz pieņēmumu, ka pēc stāpeļa slēgšanas netiks īstenoti nekādi – ne pārstrukturēšanas, ne pielāgošanās – pasākumi. No Polijas nostājas izrietēja, ka kuģu būvētavas nākamais īpašnieks varētu apsvērt iespēju iegādāties jaunu objektu kuģu nolaišanai ūdenī, jo līdz šim kuģu būvētavā izmantotie stāpeļi tika īrēti no trešām personām. Tāpēc Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē atzīmēja, ka jautājums par vajadzīgajiem kompensācijas pasākumiem paliek neatrisināts un Polijai attiecīgi jāinformē potenciālie ieguldītāji, kurus interesē Gdaņskas kuģu būvētavas pirkšana, ka uzņēmums ir saņēmis valsts atbalstu pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai un pastāv nepieciešamība sagatavot reālu pārstrukturēšanas plānu, kas balstās uz faktisko kompensācijas pasākumu pieņemšanu. Polijas iestādes tāpat izteica viedokli, ka kompensācijas pasākumu darbības joma un īstenošanas veids būtu jānosaka ar kuģu būvētavas jauno īpašnieku.

| (94) | Polijas iestādes 2007. gada septembrī saskaņā ar akcionāru 2007. gada 10. augusta ārkārtas kopsapulces pieņemto lēmumu uzsāka pirmsizsoles procedūru attiecībā uz parakstīšanos uz Gdaņskas kuģu būvētavas atkārtoti palielinātā akciju kapitāla akcijām. Uzņēmums ISD Polska, Ukrainas tēraudražotāja Donbasa meitasuzņēmums un Gdaņskas kuģu būvētavas mazākuma akcionārs, iesniedza saistošo piedāvājumu nopirkt jaunas akcijas 2007. gada novembrī. Jaunās emisijas akcijas attiecīgajā tiesā tika reģistrētas 2008. gada janvārī. ISD Polska iegādājās no Gdiņas kuģu būvētavas vēl vairumu esošo Gdaņskas kuģu būvētavas, Rūpniecības attīstības aģentūras un tās meitasuzņēmuma Cenzin akciju. ISD Polska no 2008. gada janvāra piederēja 79 % no Gdaņskas kuģu būvētavas akcijām. Sabiedrības ISD Polska mātesuzņēmums 2008. gada aprīlī dibināja jaunu subjektu – ISD Stocznia. Pēc tam Gdaņskas kuģu būvētavas akcijas tika pārvestas no ISD Polska uz ISD Stocznia, un šī sabiedrība kļuva par oficiālo Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieci. |
| --- | --- |

(94)

Polijas iestādes 2007. gada septembrī saskaņā ar akcionāru 2007. gada 10. augusta ārkārtas kopsapulces pieņemto lēmumu uzsāka pirmsizsoles procedūru attiecībā uz parakstīšanos uz Gdaņskas kuģu būvētavas atkārtoti palielinātā akciju kapitāla akcijām. Uzņēmums ISD Polska, Ukrainas tēraudražotāja Donbasa meitasuzņēmums un Gdaņskas kuģu būvētavas mazākuma akcionārs, iesniedza saistošo piedāvājumu nopirkt jaunas akcijas 2007. gada novembrī. Jaunās emisijas akcijas attiecīgajā tiesā tika reģistrētas 2008. gada janvārī. ISD Polska iegādājās no Gdiņas kuģu būvētavas vēl vairumu esošo Gdaņskas kuģu būvētavas, Rūpniecības attīstības aģentūras un tās meitasuzņēmuma Cenzin akciju. ISD Polska no 2008. gada janvāra piederēja 79 % no Gdaņskas kuģu būvētavas akcijām. Sabiedrības ISD Polska mātesuzņēmums 2008. gada aprīlī dibināja jaunu subjektu – ISD Stocznia. Pēc tam Gdaņskas kuģu būvētavas akcijas tika pārvestas no ISD Polska uz ISD Stocznia, un šī sabiedrība kļuva par oficiālo Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieci.

| (95) | 2008. gada 24. janvārī notika pirmā Polijas iestāžu, Komisijas dienestu un jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētāja – ISD Polska sanāksme. Sekoja intensīvas sarunas par tehniskiem jautājumiem saistībā ar jaunā akciju kontrolpaketes turētāja plāniem attiecībā uz kuģu būvētavas pārstrukturēšanu. 2008. gada 11. februārī un 18. martā notika Polijas iestāžu, ISD Polska pārstāvju un Komisijas dienestu papildu sanāksmes. |
| --- | --- |

(95)

2008. gada 24. janvārī notika pirmā Polijas iestāžu, Komisijas dienestu un jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētāja – ISD Polska sanāksme. Sekoja intensīvas sarunas par tehniskiem jautājumiem saistībā ar jaunā akciju kontrolpaketes turētāja plāniem attiecībā uz kuģu būvētavas pārstrukturēšanu. 2008. gada 11. februārī un 18. martā notika Polijas iestāžu, ISD Polska pārstāvju un Komisijas dienestu papildu sanāksmes.

| (96) | Komisija aicināja Poliju sniegt informāciju, un Polija atbildē nosūtīja vairākus dokumentus, kuri vispārīgi parādīja ISD Polska alternatīvo stratēģiju attiecībā uz Komisijas vadīto izmeklēšanas procedūru valsts atbalsta lietā. |
| --- | --- |

(96)

Komisija aicināja Poliju sniegt informāciju, un Polija atbildē nosūtīja vairākus dokumentus, kuri vispārīgi parādīja ISD Polska alternatīvo stratēģiju attiecībā uz Komisijas vadīto izmeklēšanas procedūru valsts atbalsta lietā.

| (97) | Pirmkārt, Komisija saņēma dokumentu, kurā bija izklāstīti daži ISD Polska kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģijas elementi, kas paredz, ka valsts atbalsts (pēc ISD Polska aplēsēm, EUR 20 miljonu) tiks atmaksāts. Tas bija arī ISD Polska pieņemtā lēmuma par kuģu būvētavas iegādi pamatā. Pēc tam ISD Polska2008. gada 18. marta sanāksmē informēja, ka šis variants vairs nav spēkā, jo atmaksājamais valsts atbalsts izrādījies lielāks, nekā sabiedrība sākumā domāja. |
| --- | --- |

(97)

Pirmkārt, Komisija saņēma dokumentu, kurā bija izklāstīti daži ISD Polska kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģijas elementi, kas paredz, ka valsts atbalsts (pēc ISD Polska aplēsēm, EUR 20 miljonu) tiks atmaksāts. Tas bija arī ISD Polska pieņemtā lēmuma par kuģu būvētavas iegādi pamatā. Pēc tam ISD Polska2008. gada 18. marta sanāksmē informēja, ka šis variants vairs nav spēkā, jo atmaksājamais valsts atbalsts izrādījies lielāks, nekā sabiedrība sākumā domāja.

| (98) | Otrkārt, Komisija saņēma darbības plāna projektu, kas lika pamatu pārstrukturēšanai atbilstoši pamatnostādnēm par valsts atbalstu. Šis scenārijs paredzēja darbības diversifikāciju trīs jomās – ar kuģu būvi kā pamatdarbību, vēja rotoru ražošanu vēja spēkstacijām un tērauda konstrukciju ražošanu. Attiecībā uz kuģu būvētavas ražošanas jaudām plāns paredzēja līdz 2012. gadam veikt darbību trīs esošajos stāpeļos, kurus 2013. gadā aizstātu ar jaunu peldošo doku. Darbības plāna projekts paredzēja ieguldījumu EUR 183 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(98)

Otrkārt, Komisija saņēma darbības plāna projektu, kas lika pamatu pārstrukturēšanai atbilstoši pamatnostādnēm par valsts atbalstu. Šis scenārijs paredzēja darbības diversifikāciju trīs jomās – ar kuģu būvi kā pamatdarbību, vēja rotoru ražošanu vēja spēkstacijām un tērauda konstrukciju ražošanu. Attiecībā uz kuģu būvētavas ražošanas jaudām plāns paredzēja līdz 2012. gadam veikt darbību trīs esošajos stāpeļos, kurus 2013. gadā aizstātu ar jaunu peldošo doku. Darbības plāna projekts paredzēja ieguldījumu EUR 183 miljonu apmērā.

| (99) | Treškārt, Komisija saņēma no ISD Polska īsu analīzi, kurai vajadzēja rādīt, ka tūlītēja divu stāpeļu slēgšana un ražošanas ierobežošana no 2013. gada neļautu kuģu būvētavai atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(99)

Treškārt, Komisija saņēma no ISD Polska īsu analīzi, kurai vajadzēja rādīt, ka tūlītēja divu stāpeļu slēgšana un ražošanas ierobežošana no 2013. gada neļautu kuģu būvētavai atgūt dzīvotspēju.

| (100) | Nevienu no iepriekšminētajiem Polijas iestāžu pēc privatizācijas iesniegtajiem dokumentiem nevar uzskatīt par kompleksu, vienotu pārstrukturēšanas plānu atbilstoši pamatnostādnēm par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(100)

Nevienu no iepriekšminētajiem Polijas iestāžu pēc privatizācijas iesniegtajiem dokumentiem nevar uzskatīt par kompleksu, vienotu pārstrukturēšanas plānu atbilstoši pamatnostādnēm par valsts atbalstu.

| (101) | Komisija 2008. gada 22. aprīļa vēstulē atkārtoti vērsās pie Polijas ar aicinājumu iesniegt kuģu būvētavas pārstrukturēšanas kompleksā plāna projektu. Tā kā saņemtā informācija tika atzīta par nepietiekamu, Komisija 2008. gada 23. maijā pieņēma lēmumu (12), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu pieprasot Polijai sniegt visus dokumentus, informāciju un datus, kas nepieciešami izvērtēšanai, vai un kad Gdaņskas kuģu būvētava atgūs dzīvotspēju, vai nepieciešamie kompensācijas pasākumi tiks īstenoti, vai valsts atbalsts tiks ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un kāds būs pašu ieguldījums bez valsts atbalsta atbilstoši pamatnostādņu prasībām, un līdz ar to novērtējumam, vai Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu. Prasītā informācija bija jāiesniedz līdz 2008. gada 26. jūnijam. |
| --- | --- |

(101)

Komisija 2008. gada 22. aprīļa vēstulē atkārtoti vērsās pie Polijas ar aicinājumu iesniegt kuģu būvētavas pārstrukturēšanas kompleksā plāna projektu. Tā kā saņemtā informācija tika atzīta par nepietiekamu, Komisija 2008. gada 23. maijā pieņēma lēmumu (12), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu pieprasot Polijai sniegt visus dokumentus, informāciju un datus, kas nepieciešami izvērtēšanai, vai un kad Gdaņskas kuģu būvētava atgūs dzīvotspēju, vai nepieciešamie kompensācijas pasākumi tiks īstenoti, vai valsts atbalsts tiks ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un kāds būs pašu ieguldījums bez valsts atbalsta atbilstoši pamatnostādņu prasībām, un līdz ar to novērtējumam, vai Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu. Prasītā informācija bija jāiesniedz līdz 2008. gada 26. jūnijam.

| (102) | Sanāksmes laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, noskaidrojās, ka Polijas iestādes ir iesaistītas intensīvās sarunās ar ISD Polska un Gdaņskas kuģu būvētavu par potenciālo Gdiņas kuģu būvētavas iegādi un abu kuģu būvētavu apvienošanu. Polija ierosināja jaunus kompensācijas pasākumus, kas tiktu īstenoti apvienotajā kuģu būvētavā, un norādīja, ka jaunais ieguldītājs kā nosacījumu dalībai Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijā ir pieprasījis papildu valsts atbalstu. Polija informēja Komisiju arī par to, ka ISD Polska gatavo kopēju abu kuģu būvētavu pārstrukturēšanas plānu, kuru paredzēts iesniegt Komisijai līdz 2008. gada 26. jūnijam saskaņā ar iepriekšminēto pieprasījumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(102)

Sanāksmes laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, noskaidrojās, ka Polijas iestādes ir iesaistītas intensīvās sarunās ar ISD Polska un Gdaņskas kuģu būvētavu par potenciālo Gdiņas kuģu būvētavas iegādi un abu kuģu būvētavu apvienošanu. Polija ierosināja jaunus kompensācijas pasākumus, kas tiktu īstenoti apvienotajā kuģu būvētavā, un norādīja, ka jaunais ieguldītājs kā nosacījumu dalībai Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijā ir pieprasījis papildu valsts atbalstu. Polija informēja Komisiju arī par to, ka ISD Polska gatavo kopēju abu kuģu būvētavu pārstrukturēšanas plānu, kuru paredzēts iesniegt Komisijai līdz 2008. gada 26. jūnijam saskaņā ar iepriekšminēto pieprasījumu sniegt informāciju.

| (103) | Pēc Polijas iestāžu lūguma Komisija sanāksmes laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, un pēc tam nākamās sanāksmes laikā 2008. gada 13. jūnijā informēja Poliju un ISD Polska, ka, ja sabiedrība ISD Polska iegādātos Gdiņas kuģu būvētavu, lai to ekspluatētu kopā ar Gdaņskas kuģu būvētavu, būtu jāizpilda zināmi pamatnosacījumi. Šie pamatnosacījumi bija šādi: sabiedrībai ISD Polska līdz 2008. gada 26. jūnijam būtu jāiesniedz abu kuģu būvētavu kopējs pārstrukturēšanas plāns, sabiedrībai ISD Polska būtu jānodrošina būtisks pārstrukturēšanas izmaksu finansējums un jānosaka iedarbīgi kompensācijas pasākumi saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm. Komisija secināja, ka ISD Polska piedāvātais ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai ir nepietiekams, ņemot vērā valsts atbalsta apjomu, ko abas kuģu būvētavas bija saņēmušas iepriekš, un papildu atbalstu, kam ISD Polska pieteicās saistībā ar privatizāciju. |
| --- | --- |

(103)

Pēc Polijas iestāžu lūguma Komisija sanāksmes laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, un pēc tam nākamās sanāksmes laikā 2008. gada 13. jūnijā informēja Poliju un ISD Polska, ka, ja sabiedrība ISD Polska iegādātos Gdiņas kuģu būvētavu, lai to ekspluatētu kopā ar Gdaņskas kuģu būvētavu, būtu jāizpilda zināmi pamatnosacījumi. Šie pamatnosacījumi bija šādi: sabiedrībai ISD Polska līdz 2008. gada 26. jūnijam būtu jāiesniedz abu kuģu būvētavu kopējs pārstrukturēšanas plāns, sabiedrībai ISD Polska būtu jānodrošina būtisks pārstrukturēšanas izmaksu finansējums un jānosaka iedarbīgi kompensācijas pasākumi saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm. Komisija secināja, ka ISD Polska piedāvātais ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai ir nepietiekams, ņemot vērā valsts atbalsta apjomu, ko abas kuģu būvētavas bija saņēmušas iepriekš, un papildu atbalstu, kam ISD Polska pieteicās saistībā ar privatizāciju.

| (104) | Komisija 2008. gada 26. jūnijā saņēma 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna projektu, ko bija sagatavojusi sabiedrība ISD Polska, kura nosaukums bija “Jaunās Gdaņskas–Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns”, kurā bija izklāstīta Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopīgā pārstrukturēšanas stratēģija (turpmāk “(sabiedrības ISD) kopīgais pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(104)

Komisija 2008. gada 26. jūnijā saņēma 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna projektu, ko bija sagatavojusi sabiedrība ISD Polska, kura nosaukums bija “Jaunās Gdaņskas–Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns”, kurā bija izklāstīta Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopīgā pārstrukturēšanas stratēģija (turpmāk “(sabiedrības ISD) kopīgais pārstrukturēšanas plāns”).

| (105) | Polija 2008. gada 12. septembrī iesniedza sabiedrības ISD Polska sagatavoto galīgo “Jaunās Gdaņskas–Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu” (turpmāk “12. septembra kopīgais pārstrukturēšanas plāns”), kas būtībā ir 2008. gada 26. jūnija kopīgā pārstrukturēšanas plāna aktualizēts variants. |
| --- | --- |

(105)

Polija 2008. gada 12. septembrī iesniedza sabiedrības ISD Polska sagatavoto galīgo “Jaunās Gdaņskas–Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu” (turpmāk “12. septembra kopīgais pārstrukturēšanas plāns”), kas būtībā ir 2008. gada 26. jūnija kopīgā pārstrukturēšanas plāna aktualizēts variants.

| (106) | Komisija 2008. gada 6. novembrī izbeidza izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas pasākumiem, konstatējot, ka kuģu būvētavai paredzētie pasākumi nav saderīgi ar kopējo tirgu, un deva rīkojumu nosūtīt to atpakaļ (13). Šī lēmuma ietvaros Komisija noraidīja 12. septembra kopīgo pārstrukturēšanas plānu, jo nav pierādīts, ka šī plāna rezultātā notiktu divu kuģu būvētavu, kas veic darbību vienas grupas ietvaros, ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana un ka atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī, ka tiktu garantēts atbalsts, kas ierobežo atbalsta rezultātā radušos konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(106)

Komisija 2008. gada 6. novembrī izbeidza izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas pasākumiem, konstatējot, ka kuģu būvētavai paredzētie pasākumi nav saderīgi ar kopējo tirgu, un deva rīkojumu nosūtīt to atpakaļ (13). Šī lēmuma ietvaros Komisija noraidīja 12. septembra kopīgo pārstrukturēšanas plānu, jo nav pierādīts, ka šī plāna rezultātā notiktu divu kuģu būvētavu, kas veic darbību vienas grupas ietvaros, ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana un ka atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī, ka tiktu garantēts atbalsts, kas ierobežo atbalsta rezultātā radušos konkurences izkropļojumus.

| (107) | Komisija 2008. gada novembrī saņēma ISD Polska sagatavotā atsevišķā Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projektu. Pēc intensīvas sarakstes starp Komisijas dienestiem, Polijas iestādēm un uzņēmumu ISD Polska Komisija 2009. gada 8. maijā saņēma galīgo Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu ar nosaukumu “Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns. Plāna 2008. gada 5. decembra variants ar grozījumiem”, kas datēts 2009. gada 7. maijā (turpmāk “2009. gada pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(107)

Komisija 2008. gada novembrī saņēma ISD Polska sagatavotā atsevišķā Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projektu. Pēc intensīvas sarakstes starp Komisijas dienestiem, Polijas iestādēm un uzņēmumu ISD Polska Komisija 2009. gada 8. maijā saņēma galīgo Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu ar nosaukumu “Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns. Plāna 2008. gada 5. decembra variants ar grozījumiem”, kas datēts 2009. gada 7. maijā (turpmāk “2009. gada pārstrukturēšanas plāns”).

5.   2009. gada pārstrukturēšanas plāns

| (108) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir atsauce uz neveiksmīgo 2006. gada pārstrukturēšanas plānu, kuram bija jāatjauno kuģu būvētavas dzīvotspēja, un norādīti kuģu būvētavas pašreizējo finansiālo grūtību cēloņi. Plānā ir uzsvērta 2006. gada neveiksmīgā kuģu būvētavas privatizācija un neveiksmīgie centieni palielināt kuģu būvētavas kapitālu līdz līmenim, kas ļautu veikt pārstrukturēšanu. Plānā tāpat ir norādīti makroekonomiskie faktori kā zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru, tērauda cenu kāpums, kā arī ārējie faktori, pie kādiem pieskaitīta kvalificētu kadru aizplūšana no kuģu būvētavas, augsts darba kavējumu līmenis, slikta darba organizācija un zems darba ražīgums. |
| --- | --- |

(108)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir atsauce uz neveiksmīgo 2006. gada pārstrukturēšanas plānu, kuram bija jāatjauno kuģu būvētavas dzīvotspēja, un norādīti kuģu būvētavas pašreizējo finansiālo grūtību cēloņi. Plānā ir uzsvērta 2006. gada neveiksmīgā kuģu būvētavas privatizācija un neveiksmīgie centieni palielināt kuģu būvētavas kapitālu līdz līmenim, kas ļautu veikt pārstrukturēšanu. Plānā tāpat ir norādīti makroekonomiskie faktori kā zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru, tērauda cenu kāpums, kā arī ārējie faktori, pie kādiem pieskaitīta kvalificētu kadru aizplūšana no kuģu būvētavas, augsts darba kavējumu līmenis, slikta darba organizācija un zems darba ražīgums.

a)   Tirdzniecības stratēģija

| (109) | Plāns paredz, ka kuģu būvētava diversificēs savu darbību. Plāns balstīts uz pieņēmumu, ka kuģu būvētava gadā pārstrādās ap [... virs 100] (14) tūkstošiem tonnu tērauda – [... apmēram 15 %] kuģu būves vajadzībām, [... apmēram 40 %] tonnu vēja spēkstaciju torņu izgatavošanai un [... apmēram 45 %] tonnu tērauda konstrukciju izgatavošanai. |
| --- | --- |

(109)

Plāns paredz, ka kuģu būvētava diversificēs savu darbību. Plāns balstīts uz pieņēmumu, ka kuģu būvētava gadā pārstrādās ap [... virs 100] (14) tūkstošiem tonnu tērauda – [... apmēram 15 %] kuģu būves vajadzībām, [... apmēram 40 %] tonnu vēja spēkstaciju torņu izgatavošanai un [... apmēram 45 %] tonnu tērauda konstrukciju izgatavošanai.

| (110) | Attiecībā uz pašu kuģu būvi uzņēmums ISD Polska centīsies darboties daļēji aprīkotu specializētu piekrastes tipa kuģu un seismisko pētījumu kuģu korpusu sektorā. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz pašu kuģu būvi uzņēmums ISD Polska centīsies darboties daļēji aprīkotu specializētu piekrastes tipa kuģu un seismisko pētījumu kuģu korpusu sektorā.

| (111) | Tirgus analīze balstīta uz salīdzinājumu ar citu Eiropas kuģu būvētavu produkcijas klāstu un Gdaņskas kuģu būvētavas pieredzi. Plāns paredz, ka kuģu būvētava koncentrēsies uz daļēji aprīkotu specializētu piekrastes tipa kuģu un seismisko pētījumu kuģu korpusu ražošanu kā apakšuzņēmējs citām kuģu būvētavām. 2009. gada pārstrukturēšanas plānā aprakstīta Gdaņskas kuģu būvētavas iepriekšējā pieredze piekrastes tipa kuģu korpusu būves jomā un paskaidrots, ka kuģu būvētavas pasūtījumu žurnālā ir šāda tipa kuģu būves pasūtījumi. |
| --- | --- |

(111)

Tirgus analīze balstīta uz salīdzinājumu ar citu Eiropas kuģu būvētavu produkcijas klāstu un Gdaņskas kuģu būvētavas pieredzi. Plāns paredz, ka kuģu būvētava koncentrēsies uz daļēji aprīkotu specializētu piekrastes tipa kuģu un seismisko pētījumu kuģu korpusu ražošanu kā apakšuzņēmējs citām kuģu būvētavām. 2009. gada pārstrukturēšanas plānā aprakstīta Gdaņskas kuģu būvētavas iepriekšējā pieredze piekrastes tipa kuģu korpusu būves jomā un paskaidrots, ka kuģu būvētavas pasūtījumu žurnālā ir šāda tipa kuģu būves pasūtījumi.

| (112) | Plānotais produkcijas klāsts paredz ražot līdz [...] korpusiem/kuģiem gadā. Kuģu būvētava plāno slēgt ilgtermiņa sadarbības līgumus ar kuģu būvētavām, kas specializējušās piekrastes tipa kuģu sektorā un veselu kuģu daļu būvēšanā šīm kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

(112)

Plānotais produkcijas klāsts paredz ražot līdz [...] korpusiem/kuģiem gadā. Kuģu būvētava plāno slēgt ilgtermiņa sadarbības līgumus ar kuģu būvētavām, kas specializējušās piekrastes tipa kuģu sektorā un veselu kuģu daļu būvēšanā šīm kuģu būvētavām.

| (113) | Attiecībā uz ražošanu ārpus kuģu būves sabiedrība ISD Polska gatavojas uzsākt vēja spēkstaciju torņu un tērauda konstrukciju ražošanu. Plāns paredz 2012. gadā uzsākt vēja spēkstaciju torņu ražošanu, sākot no [...] gab., līmenī, kas pēc tam, sākot no 2015. gada, pieaugs līdz [...] gab. (pie paredzamā augstuma 80 m). |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz ražošanu ārpus kuģu būves sabiedrība ISD Polska gatavojas uzsākt vēja spēkstaciju torņu un tērauda konstrukciju ražošanu. Plāns paredz 2012. gadā uzsākt vēja spēkstaciju torņu ražošanu, sākot no [...] gab., līmenī, kas pēc tam, sākot no 2015. gada, pieaugs līdz [...] gab. (pie paredzamā augstuma 80 m).

| (114) | Plānā paredzēta dažāda veida tērauda konstrukciju ražošana (piemēram, izlices, gatavi elementi, glabāšanas konstrukcijas, tērauda konstrukcijas celtniecībai), kuras apjoms pieaugtu no [... virs 10 000] tonnām 2008. gadā līdz [... virs 50 000] tonnām, sākot ar 2013. gadu. (15) |
| --- | --- |

(114)

Plānā paredzēta dažāda veida tērauda konstrukciju ražošana (piemēram, izlices, gatavi elementi, glabāšanas konstrukcijas, tērauda konstrukcijas celtniecībai), kuras apjoms pieaugtu no [... virs 10 000] tonnām 2008. gadā līdz [... virs 50 000] tonnām, sākot ar 2013. gadu. (15)

| (115) | Pārstrukturēšanas plānā aprakstītas uzņēmuma ISD Polska (vai citu Donbas grupas uzņēmumu) zināšanas un pieredze tērauda konstrukciju jomā. Daļu ražošanas plānots pārcelt no Huta Częstochowa uz Gdaņskas kuģu būvētavu. Plānā ir apkopoti neatkarīga konsultanta veikto tirgus pētījumu rezultāti, kas sagatavoti, gatavojoties tērauda konstrukciju sektora attīstīšanai Gdaņskas kuģu būvētavā, pēc tam, kad sabiedrība ISD Polska 2007. gada sākumā pārņēma daļu no tās akcijām. Minētajā pētījumā paredzēts pieaugums Eiropas tērauda konstrukciju sektorā, jo īpaši Polijā (piemēram, saistībā ar infrastruktūras attīstību ar struktūrfondu palīdzību). Plānā parādīts, ka Gdaņskas kuģu būvētavai, ievērojot gaidāmo pieaugumu tērauda konstrukciju tirgū, labo atrašanās vietu pie jūras, kas ļauj izmantot lētāku transportu, un ņemot vērā ISD Polska grupas pieredzi, ir potenciāls darbības attīstībā tērauda konstrukciju jomā. |
| --- | --- |

(115)

Pārstrukturēšanas plānā aprakstītas uzņēmuma ISD Polska (vai citu Donbas grupas uzņēmumu) zināšanas un pieredze tērauda konstrukciju jomā. Daļu ražošanas plānots pārcelt no Huta Częstochowa uz Gdaņskas kuģu būvētavu. Plānā ir apkopoti neatkarīga konsultanta veikto tirgus pētījumu rezultāti, kas sagatavoti, gatavojoties tērauda konstrukciju sektora attīstīšanai Gdaņskas kuģu būvētavā, pēc tam, kad sabiedrība ISD Polska 2007. gada sākumā pārņēma daļu no tās akcijām. Minētajā pētījumā paredzēts pieaugums Eiropas tērauda konstrukciju sektorā, jo īpaši Polijā (piemēram, saistībā ar infrastruktūras attīstību ar struktūrfondu palīdzību). Plānā parādīts, ka Gdaņskas kuģu būvētavai, ievērojot gaidāmo pieaugumu tērauda konstrukciju tirgū, labo atrašanās vietu pie jūras, kas ļauj izmantot lētāku transportu, un ņemot vērā ISD Polska grupas pieredzi, ir potenciāls darbības attīstībā tērauda konstrukciju jomā.

| (116) | Uzņēmums ISD Polska tiešām tūlīt pēc uzņēmuma pārņemšanas uzsāka Gdaņskas kuģu būvētavā tērauda konstrukciju ražošanu. 2008. gadā kuģu būvētava pārdeva ap [... virs 10] tūkstošiem tonnu tērauda konstrukciju – galvenokārt vēja spēkstaciju torņus. |
| --- | --- |

(116)

Uzņēmums ISD Polska tiešām tūlīt pēc uzņēmuma pārņemšanas uzsāka Gdaņskas kuģu būvētavā tērauda konstrukciju ražošanu. 2008. gadā kuģu būvētava pārdeva ap [... virs 10] tūkstošiem tonnu tērauda konstrukciju – galvenokārt vēja spēkstaciju torņus.

| (117) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir dažādas tērauda konstrukciju ražošanas apjomu prognozes, kā redzams turpmāk 2. tabulā.

  2.   tabula


  Plānotie tērauda konstrukciju ražošanas apjomi tonnās (2009. gada pārstrukturēšanas plāns)













  Ražojumi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izlices | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gatavi elementi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Glabāšanas konstrukcijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tērauda konstrukcijas būvniecībai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopā | [...virs 10 000] | [...] | [...] | [...] | [...] | [... virs 50 000] | [... virs 50 000] |

(117)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir dažādas tērauda konstrukciju ražošanas apjomu prognozes, kā redzams turpmāk 2. tabulā.

2.   tabula

Plānotie tērauda konstrukciju ražošanas apjomi tonnās (2009. gada pārstrukturēšanas plāns)

Ražojumi

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Izlices

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gatavi elementi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Glabāšanas konstrukcijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tērauda konstrukcijas būvniecībai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopā

[...virs 10 000]

[...]

[...]

[...]

[...]

[... virs 50 000]

[... virs 50 000]

b)   Rūpniecības un darbības pārstrukturēšana

| (118) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka kuģu būvētavas ražošanas līdzekļi ir ievērojami nolietojušies un atrodas tādā līmenī, kādā Eiropas kuģu būvētavas atradās 90. gadu sākumā. Plānoto ieguldījumu summa kuģu būvei ir EUR [... zem 100] miljoni, bet pārējai darbībai – PLN [... ap 200] miljoni (PLN [...] miljoni vēja spēkstaciju torņu ražošanai un PLN [...] miljoni tērauda konstrukciju ražošanai). |
| --- | --- |

(118)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka kuģu būvētavas ražošanas līdzekļi ir ievērojami nolietojušies un atrodas tādā līmenī, kādā Eiropas kuģu būvētavas atradās 90. gadu sākumā. Plānoto ieguldījumu summa kuģu būvei ir EUR [... zem 100] miljoni, bet pārējai darbībai – PLN [... ap 200] miljoni (PLN [...] miljoni vēja spēkstaciju torņu ražošanai un PLN [...] miljoni tērauda konstrukciju ražošanai).

| (119) | Ieguldījumi kuģu būvē tiks īstenoti laika posmā no 2009. līdz 2011. gadam. Svarīgākie ieguldījumi (16) ir ieguldījumi jaunā infrastruktūrā, kas ļauj nolaist ūdenī kuģus, plākšņu griešanas un apstrādes iekārtās un ventilācijā. Šiem ieguldījumiem kopā ar organizatoriskajām izmaiņām būtu jāpanāk ražības palielināšanās no 45 cilvēkstundām uz KBT līdz mērķa līmenim – 27 cilvēkstundām uz KBT. (17) |
| --- | --- |

(119)

Ieguldījumi kuģu būvē tiks īstenoti laika posmā no 2009. līdz 2011. gadam. Svarīgākie ieguldījumi (16) ir ieguldījumi jaunā infrastruktūrā, kas ļauj nolaist ūdenī kuģus, plākšņu griešanas un apstrādes iekārtās un ventilācijā. Šiem ieguldījumiem kopā ar organizatoriskajām izmaiņām būtu jāpanāk ražības palielināšanās no 45 cilvēkstundām uz KBT līdz mērķa līmenim – 27 cilvēkstundām uz KBT. (17)

| (120) | Galvenās organizatoriskās vajadzības attiecas uz šādām jomām: pārdošana (līgumi), materiālu un pakalpojumu iegāde, projektēšanas spējas, ražošana, cilvēkresursi un informācijas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(120)

Galvenās organizatoriskās vajadzības attiecas uz šādām jomām: pārdošana (līgumi), materiālu un pakalpojumu iegāde, projektēšanas spējas, ražošana, cilvēkresursi un informācijas tehnoloģijas.

| (121) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēts izveidot plānošanas centru, kura uzdevums ir efektīva ražošanas plānošana visos kuģu būvētavas organizatoriskajos līmeņos. Centra izveidošanai jānovērš nepilnības plānošanas procesā, grafiku izveidē, budžeta plānošanā un ražošanas procesa pārbaudē. |
| --- | --- |

(121)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēts izveidot plānošanas centru, kura uzdevums ir efektīva ražošanas plānošana visos kuģu būvētavas organizatoriskajos līmeņos. Centra izveidošanai jānovērš nepilnības plānošanas procesā, grafiku izveidē, budžeta plānošanā un ražošanas procesa pārbaudē.

| (122) | Attiecībā uz līgumu slēgšanu sabiedrība ISD Polska plāno ieviest indeksācijas noteikumus, lai aizsargātu kuģu būvētavu no materiālu cenu un atalgojuma palielināšanās, pārnesot risku uz kuģa īpašnieku. Kuģu būvētava gatavojas arī samazināt sodus par kavējumiem konstruēšanā. Kuģu būvētavai jāievieš arī jauns standarta līgums. Pārstrukturēšanas plānam pievienoti izraksti no dažiem noslēgtajiem līgumiem par kuģu būvi, lai pierādītu, ka kuģu būvētava spēj vienoties par indeksācijas noteikumiem, nodrošinoties pret tērauda cenu svārstībām. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz līgumu slēgšanu sabiedrība ISD Polska plāno ieviest indeksācijas noteikumus, lai aizsargātu kuģu būvētavu no materiālu cenu un atalgojuma palielināšanās, pārnesot risku uz kuģa īpašnieku. Kuģu būvētava gatavojas arī samazināt sodus par kavējumiem konstruēšanā. Kuģu būvētavai jāievieš arī jauns standarta līgums. Pārstrukturēšanas plānam pievienoti izraksti no dažiem noslēgtajiem līgumiem par kuģu būvi, lai pierādītu, ka kuģu būvētava spēj vienoties par indeksācijas noteikumiem, nodrošinoties pret tērauda cenu svārstībām.

| (123) | Lai nodrošinātos pret valūtas kursa svārstību risku, kuģu būvētava plāno ieviest vajadzīgo infrastruktūru pēc tam, kas tiks identificētas izmaksas un ieņēmumi, kas rada ar valūtu saistīto risku, un definēti pieļaujamie pakļautības līmeņi šim riskam. Pārstrukturēšanas plānā paredzētās riska pārvaldības sistēmas pamatā ir četri galvenie elementi – riska ievērošana, izstrādājot kuģu būvētavas stratēģiju (riska pielaides definēšana, riska kontrole), organizatoriskās struktūras pielāgošana, izmantojot informācijas tehnoloģijas, un dažādu riska mazināšanas metožu izmantošana (riska dabīgā ierobežošana, indeksācijas noteikumi līgumos, finanšu produktu iegāde, piemēram, valūtas iespēju līgumi un nākotnes pirkuma līgumi). Pārstrukturēšanas plānā ir sīkāk aprakstīta ierosinātā valūtas riska ierobežošanas politika. Plānā ir norādīti trīs riska ierobežošanas instrumenti, kas jāizmanto kuģu būvētavai (riska dabīgā ierobežošana, valūtas termiņlīgumi un valūtas iespēju līgumi); tajā ir skaitliski noteikta pasūtījumu reģistra pakļautība valūtas riskiem līdz 2012. gadam un uz šāda pamata aplēstas šo riska ierobežošanas instrumentu izmaksas. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu sabiedrība ISD Polska vērsās pie vairākām bankām, kuras, lai sagatavotu riska ierobežošanas piedāvājumus, lūdza, lai sabiedrība iesniedz piemērotu riska ierobežošanas stratēģiju. Saskaņā ar plānu šāda stratēģija būtu jāizstrādā pirmajos sešos pārstrukturēšanas mēnešos. |
| --- | --- |

(123)

Lai nodrošinātos pret valūtas kursa svārstību risku, kuģu būvētava plāno ieviest vajadzīgo infrastruktūru pēc tam, kas tiks identificētas izmaksas un ieņēmumi, kas rada ar valūtu saistīto risku, un definēti pieļaujamie pakļautības līmeņi šim riskam. Pārstrukturēšanas plānā paredzētās riska pārvaldības sistēmas pamatā ir četri galvenie elementi – riska ievērošana, izstrādājot kuģu būvētavas stratēģiju (riska pielaides definēšana, riska kontrole), organizatoriskās struktūras pielāgošana, izmantojot informācijas tehnoloģijas, un dažādu riska mazināšanas metožu izmantošana (riska dabīgā ierobežošana, indeksācijas noteikumi līgumos, finanšu produktu iegāde, piemēram, valūtas iespēju līgumi un nākotnes pirkuma līgumi). Pārstrukturēšanas plānā ir sīkāk aprakstīta ierosinātā valūtas riska ierobežošanas politika. Plānā ir norādīti trīs riska ierobežošanas instrumenti, kas jāizmanto kuģu būvētavai (riska dabīgā ierobežošana, valūtas termiņlīgumi un valūtas iespēju līgumi); tajā ir skaitliski noteikta pasūtījumu reģistra pakļautība valūtas riskiem līdz 2012. gadam un uz šāda pamata aplēstas šo riska ierobežošanas instrumentu izmaksas. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu sabiedrība ISD Polska vērsās pie vairākām bankām, kuras, lai sagatavotu riska ierobežošanas piedāvājumus, lūdza, lai sabiedrība iesniedz piemērotu riska ierobežošanas stratēģiju. Saskaņā ar plānu šāda stratēģija būtu jāizstrādā pirmajos sešos pārstrukturēšanas mēnešos.

| (124) | Ražošanas jomā mērķis ir risināt neefektīvas loģistikas problēmu, kas saistīta ar lieliem attālumiem starp gatavo elementu ražošanas teritorijām un kuģu montāžas vietu. Plāns paredz ēku izvietojuma maiņu kuģu būvētavā un kuģu ražošanas tehnoloģijas pārskatīšanu. Lai saīsinātu kuģu ražošanas ciklu, kuģu būvētava garantē optimizētu materiālu piegādi un pareizu ražošanas procesa norisi, kura ietvaros potenciālās darbaspēka rezerves, kas rodas kuģu būves cikliskā rakstura dēļ, tiks izmantotas elastīgākajā tērauda konstrukciju ražošanā. |
| --- | --- |

(124)

Ražošanas jomā mērķis ir risināt neefektīvas loģistikas problēmu, kas saistīta ar lieliem attālumiem starp gatavo elementu ražošanas teritorijām un kuģu montāžas vietu. Plāns paredz ēku izvietojuma maiņu kuģu būvētavā un kuģu ražošanas tehnoloģijas pārskatīšanu. Lai saīsinātu kuģu ražošanas ciklu, kuģu būvētava garantē optimizētu materiālu piegādi un pareizu ražošanas procesa norisi, kura ietvaros potenciālās darbaspēka rezerves, kas rodas kuģu būves cikliskā rakstura dēļ, tiks izmantotas elastīgākajā tērauda konstrukciju ražošanā.

| (125) | Attiecībā uz sagādi un materiālu pārraudzīšanu galvenais mērķis ir samazināt izmaksas. Pie pārstrukturēšanas pasākumiem pieder, piemēram, vienas kopējas materiālu datu bāzes pārraudzīšana, iegāde saskaņā ar ražošanas plānu, koplīgumu un elektronisko izsoļu ieviešana taupības nolūkos, krājumu pārraudzīšana, materiālu iegāde, pamatojoties uz vismaz trim piedāvājumiem, sadarbība sagādē ar Huta Częstochowa u.c. |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz sagādi un materiālu pārraudzīšanu galvenais mērķis ir samazināt izmaksas. Pie pārstrukturēšanas pasākumiem pieder, piemēram, vienas kopējas materiālu datu bāzes pārraudzīšana, iegāde saskaņā ar ražošanas plānu, koplīgumu un elektronisko izsoļu ieviešana taupības nolūkos, krājumu pārraudzīšana, materiālu iegāde, pamatojoties uz vismaz trim piedāvājumiem, sadarbība sagādē ar Huta Częstochowa u.c.

| (126) | Informācijas tehnoloģiju jomā kuģu būvētava plāno nodarbināt un apmācīt kvalificētus darbiniekus, izvērst esošo informācijas tehnoloģiju izmantošanu un tās modernizēt, kā arī ieviest vienotu ar visām vai gandrīz visām kuģu būvētavas organizatoriskajām vienībām integrētu informatīvo sistēmu. |
| --- | --- |

(126)

Informācijas tehnoloģiju jomā kuģu būvētava plāno nodarbināt un apmācīt kvalificētus darbiniekus, izvērst esošo informācijas tehnoloģiju izmantošanu un tās modernizēt, kā arī ieviest vienotu ar visām vai gandrīz visām kuģu būvētavas organizatoriskajām vienībām integrētu informatīvo sistēmu.

| (127) | Nodarbinātības jomā mērķis ir cīnīties ar lielās personāla mainības problēmu un darba kavējumiem. Sabiedrība ISD Polska plāno sadarboties ar vietējo personāla atlases aģentūru. Iekšēji plāns paredz izvērst karjeras veidošanas sistēmas, ieviest motivējošu atalgojuma sistēmu (virsstundu kontrole, darbinieku novērtēšana, prombūtnes gadījumu pārbaude un atalgojuma sistēma par padarīto darbu, tā veikšanu laikā un izpildes kvalitāti), kā arī veidot uzņēmuma identitāti. Plānā ir atzīmēta nepieciešamība samazināt nodarbināto skaitu. |
| --- | --- |

(127)

Nodarbinātības jomā mērķis ir cīnīties ar lielās personāla mainības problēmu un darba kavējumiem. Sabiedrība ISD Polska plāno sadarboties ar vietējo personāla atlases aģentūru. Iekšēji plāns paredz izvērst karjeras veidošanas sistēmas, ieviest motivējošu atalgojuma sistēmu (virsstundu kontrole, darbinieku novērtēšana, prombūtnes gadījumu pārbaude un atalgojuma sistēma par padarīto darbu, tā veikšanu laikā un izpildes kvalitāti), kā arī veidot uzņēmuma identitāti. Plānā ir atzīmēta nepieciešamība samazināt nodarbināto skaitu.

| (128) | 2008. gada beigās sabiedrībā bija nodarbinātas 2 235 personas. Tas nozīmē nodarbināto skaita samazināšanu par 658 personām salīdzinājumā ar 2006. gada beigās nodarbinātajiem 2 893 darbiniekiem. |
| --- | --- |

(128)

2008. gada beigās sabiedrībā bija nodarbinātas 2 235 personas. Tas nozīmē nodarbināto skaita samazināšanu par 658 personām salīdzinājumā ar 2006. gada beigās nodarbinātajiem 2 893 darbiniekiem.

| (129) | Plānā paredzēta nodarbinātības samazināšana līdz 2011. gada beigām par [...] darbiniekiem pašā ražošanā un par [...] darbiniekiem administratīvajā personālā un citu štata darbinieku vidū. No otras puses, uzņēmums plāno pakāpeniski palielināt nodarbinātību jomā, kas nav tieši saistīta ar kuģu būvi, par apmēram [...] darbiniekiem (2013. gadā) vēja spēkstaciju torņu ražošanā un par [...] darbiniekiem (2013. gadā) tērauda konstrukciju ražošanā. Rezultātā uzņēmumā nodarbināto skaits samazinātos par [...] darbiniekiem. Galīgais kuģu būvē nodarbināto personu skaits pēc plāniem ir [... zem 1 500] personas. |
| --- | --- |

(129)

Plānā paredzēta nodarbinātības samazināšana līdz 2011. gada beigām par [...] darbiniekiem pašā ražošanā un par [...] darbiniekiem administratīvajā personālā un citu štata darbinieku vidū. No otras puses, uzņēmums plāno pakāpeniski palielināt nodarbinātību jomā, kas nav tieši saistīta ar kuģu būvi, par apmēram [...] darbiniekiem (2013. gadā) vēja spēkstaciju torņu ražošanā un par [...] darbiniekiem (2013. gadā) tērauda konstrukciju ražošanā. Rezultātā uzņēmumā nodarbināto skaits samazinātos par [...] darbiniekiem. Galīgais kuģu būvē nodarbināto personu skaits pēc plāniem ir [... zem 1 500] personas.

| (130) | Grozītajā plānā ir arī nodarbinātības pārstrukturēšanas un nodarbinātības rezultātu izmaksu aprēķini. |
| --- | --- |

(130)

Grozītajā plānā ir arī nodarbinātības pārstrukturēšanas un nodarbinātības rezultātu izmaksu aprēķini.

| (131) | Turklāt projektā ietvertā darbības jomā plānā ir paredzēta projektēšanas biroja darba sistēmas racionalizācija un tā labāka sasaiste ar ražošanas procesu. Plānā ir paredzēta papildu instrumentu un sistēmu iepirkšana projektēšanas biroja vajadzībām, bet attiecībā uz kuģu būvi plānā ir paredzēta standartizētu projektu īstenošana, kas radītu izmaksu samazināšanos sakarā ar jaunu projektu izstrādāšanu. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt projektā ietvertā darbības jomā plānā ir paredzēta projektēšanas biroja darba sistēmas racionalizācija un tā labāka sasaiste ar ražošanas procesu. Plānā ir paredzēta papildu instrumentu un sistēmu iepirkšana projektēšanas biroja vajadzībām, bet attiecībā uz kuģu būvi plānā ir paredzēta standartizētu projektu īstenošana, kas radītu izmaksu samazināšanos sakarā ar jaunu projektu izstrādāšanu.

| (132) | Plānā ir ietverts arī īss, vispārīgs šo organizatorisko pārstrukturēšanas pasākumu vēlamās iedarbības apraksts, un, izsakot to skaitliski, tiek apgalvots, ka šo pasākumu pielietošanas rezultātā iegūtais ražīguma uzlabojums būs apmēram 12 cilvēkstundas uz KBT. (18) |
| --- | --- |

(132)

Plānā ir ietverts arī īss, vispārīgs šo organizatorisko pārstrukturēšanas pasākumu vēlamās iedarbības apraksts, un, izsakot to skaitliski, tiek apgalvots, ka šo pasākumu pielietošanas rezultātā iegūtais ražīguma uzlabojums būs apmēram 12 cilvēkstundas uz KBT. (18)

c)   Finanšu pārstrukturēšana

| (133) | Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu plānā ir paredzēts jauns valsts atbalsts kapitāla papildināšanas veidā PLN 46,7 miljonu apmērā un aizdevuma veidā PLN 103,3 miljonu apmērā. Jaunā atbalsta apmēra summa būtu PLN 150 miljoni (nominālvērtībā). |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu plānā ir paredzēts jauns valsts atbalsts kapitāla papildināšanas veidā PLN 46,7 miljonu apmērā un aizdevuma veidā PLN 103,3 miljonu apmērā. Jaunā atbalsta apmēra summa būtu PLN 150 miljoni (nominālvērtībā).

d)   Pārstrukturēšanas izmaksas un pašu ieguldījums

| (134) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā Gdaņskas kuģu būvētavas pagātnē veiktās pārstrukturēšanas izmaksas (līdz 2004. gada 1. maijam) tiek lēstas PLN 405 miljonu apmērā. Plānotā ieguldījumu summa ir PLN [... ap 300] miljoniem. Plānā ir paredzēta pieaugušo ar publiskajām tiesībām saistīto parādsaistību apmaksa PLN 95,3 miljonu apmērā un pieaugušo civiltiesisko parādsaistību apmaksa PLN [...] miljonu apmērā. Tiek lēsts, ka nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksas sasniegs PLN [...] miljonus. Vēl tiek paredzēts, ka kuģu būvētavas bilances atveseļošanai (iepriekšējo zaudējumu segšana, atbilstošas mainības un kapitāla nodrošināšana) būs nepieciešami PLN [...] miljoni. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas būtu PLN [... virs 1 000] miljoniem. |
| --- | --- |

(134)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā Gdaņskas kuģu būvētavas pagātnē veiktās pārstrukturēšanas izmaksas (līdz 2004. gada 1. maijam) tiek lēstas PLN 405 miljonu apmērā. Plānotā ieguldījumu summa ir PLN [... ap 300] miljoniem. Plānā ir paredzēta pieaugušo ar publiskajām tiesībām saistīto parādsaistību apmaksa PLN 95,3 miljonu apmērā un pieaugušo civiltiesisko parādsaistību apmaksa PLN [...] miljonu apmērā. Tiek lēsts, ka nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksas sasniegs PLN [...] miljonus. Vēl tiek paredzēts, ka kuģu būvētavas bilances atveseļošanai (iepriekšējo zaudējumu segšana, atbilstošas mainības un kapitāla nodrošināšana) būs nepieciešami PLN [...] miljoni. Pārstrukturēšanas kopējās izmaksas būtu PLN [... virs 1 000] miljoniem.

| (135) | Plānā ir paredzēts, ka summa PLN [... ap 500] miljonu apmērā tiks finansēta no rezervēm, kuru izcelsme nav atbalsts, t. i., no pašu ieguldījuma. Šī summa ietver PLN 305 miljonus kapitāla papildināšanas veidā no uzņēmuma ISD Polska (jau reģistrēta un izmaksāta), PLN [...] miljonus no nevajadzīgu īpašuma vienību pārdošanas un iznomāšanas un PLN [...] miljonus no ieguldījuma aizdevuma, kas jāiegūst tirgū, lai finansētu ieguldījumus darbībā, kas nav saistīta ar kuģu būvi. |
| --- | --- |

(135)

Plānā ir paredzēts, ka summa PLN [... ap 500] miljonu apmērā tiks finansēta no rezervēm, kuru izcelsme nav atbalsts, t. i., no pašu ieguldījuma. Šī summa ietver PLN 305 miljonus kapitāla papildināšanas veidā no uzņēmuma ISD Polska (jau reģistrēta un izmaksāta), PLN [...] miljonus no nevajadzīgu īpašuma vienību pārdošanas un iznomāšanas un PLN [...] miljonus no ieguldījuma aizdevuma, kas jāiegūst tirgū, lai finansētu ieguldījumus darbībā, kas nav saistīta ar kuģu būvi.

| (136) | Attiecībā uz ieņēmumiem no nevajadzīgu īpašuma vienību pārdošanas un iznomāšanas kuģu būvētava plāno pārdot savas daļas uzņēmumā Kuźnia Gdańsk ([...] % daļu). Kuģu būvētava ir uzsākusi sarunas ar potenciālajiem pircējiem un saņēmusi piedāvājumus par šīm daļām, kuri parādīti pārstrukturēšanas plānā. Šis piedāvājums attiecās uz summu PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt kuģu būvētava plāno iznomāt īpašuma vienības kaimiņu sabiedrībām, ar kurām sadarbojas, un lēstie ienākumi (balstoties uz spēkā esošajiem nomas līgumiem) ir PLN [...] miljoni par vienību nomu 2009.–2012. gadā un PLN [...] miljoni par ražošanas telpas nomu 2009.–2012. gadā. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz ieņēmumiem no nevajadzīgu īpašuma vienību pārdošanas un iznomāšanas kuģu būvētava plāno pārdot savas daļas uzņēmumā Kuźnia Gdańsk ([...] % daļu). Kuģu būvētava ir uzsākusi sarunas ar potenciālajiem pircējiem un saņēmusi piedāvājumus par šīm daļām, kuri parādīti pārstrukturēšanas plānā. Šis piedāvājums attiecās uz summu PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt kuģu būvētava plāno iznomāt īpašuma vienības kaimiņu sabiedrībām, ar kurām sadarbojas, un lēstie ienākumi (balstoties uz spēkā esošajiem nomas līgumiem) ir PLN [...] miljoni par vienību nomu 2009.–2012. gadā un PLN [...] miljoni par ražošanas telpas nomu 2009.–2012. gadā.

| (137) | Attiecībā uz ieguldījuma aizdevumu PLN [...] miljonu apmērā vēja spēkstaciju torņu ražošanas attīstībai darbību vēja spēkstaciju torņu ražošanas jomā veiks īpaša sabiedrība. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz ieguldījuma aizdevumu PLN [...] miljonu apmērā vēja spēkstaciju torņu ražošanas attīstībai darbību vēja spēkstaciju torņu ražošanas jomā veiks īpaša sabiedrība.

| (138) | Lai pierādītu, ka vēja spēkstaciju torņu ražošana piesaistīs kapitālu no ārpuses, Polijas iestādes iesniedza divu banku paziņojumu, kas datēts 2009. gada 1. jūnijā, kuras nosacīti apņemas finansēt šo ISD Stocznia projektu. Pēc iepazīšanās ar vēja spēkstaciju torņu ražošanas biznesa plānu un finanšu prognozēm bankas paziņo, ka uzskata finanšu pamatu, uz kuru balstīts biznesa plāns, par atbilstošu tirgū pastāvošajiem apstākļiem, ka projektam, kas saistīts ar vēja spēkstaciju torņu ražošanu, ir liels potenciāls un ka tās uzskata šo projektu par reālu un peļņu nesošu. |
| --- | --- |

(138)

Lai pierādītu, ka vēja spēkstaciju torņu ražošana piesaistīs kapitālu no ārpuses, Polijas iestādes iesniedza divu banku paziņojumu, kas datēts 2009. gada 1. jūnijā, kuras nosacīti apņemas finansēt šo ISD Stocznia projektu. Pēc iepazīšanās ar vēja spēkstaciju torņu ražošanas biznesa plānu un finanšu prognozēm bankas paziņo, ka uzskata finanšu pamatu, uz kuru balstīts biznesa plāns, par atbilstošu tirgū pastāvošajiem apstākļiem, ka projektam, kas saistīts ar vēja spēkstaciju torņu ražošanu, ir liels potenciāls un ka tās uzskata šo projektu par reālu un peļņu nesošu.

| (139) | Banku apņemšanās nodrošināt finansējumu vēja spēkstaciju torņu ražošanas projektam ir atkarīga no šādu noteikumu izpildes: a) labvēlīgs Komisijas lēmums par Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas 2009. gada plānu, b) uzņēmums ISD Stocznia iegūst visas administratīvās atļaujas, kas nepieciešamas vēja spēkstaciju torņu ražošanas projekta realizēšanai, c) nodrošinājums hipotēku veidā noteiktā teritorijā Gdaņskas kuģu būvētavas ietvaros un d) labvēlīgs lēmums projekta finansēšanas jautājumā no bankas aizdevumu komitejas un bankas valdes puses. Viena no bankām paziņo gatavību nodrošināt finansējumu līdz PLN [...] miljonu apmēram, bet otra – līdz PLN [...] miljonu apmēram, jeb kopīgi PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt Polijas iestādes ir iesniegušas līgumu starp šīm divām bankām un ISD Stocznia, kurā bankas paziņo, ka ir gatavas sniegt banku konsorcija aizdevumu vai divus paralēlus aizdevumus projekta finansēšanai. Bankas ir apliecinājušas, ka finansējums tiks piešķirts saskaņā ar saistošajiem tirgus noteikumiem un bez jebkādām valsts garantijām. |
| --- | --- |

(139)

Banku apņemšanās nodrošināt finansējumu vēja spēkstaciju torņu ražošanas projektam ir atkarīga no šādu noteikumu izpildes: a) labvēlīgs Komisijas lēmums par Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas 2009. gada plānu, b) uzņēmums ISD Stocznia iegūst visas administratīvās atļaujas, kas nepieciešamas vēja spēkstaciju torņu ražošanas projekta realizēšanai, c) nodrošinājums hipotēku veidā noteiktā teritorijā Gdaņskas kuģu būvētavas ietvaros un d) labvēlīgs lēmums projekta finansēšanas jautājumā no bankas aizdevumu komitejas un bankas valdes puses. Viena no bankām paziņo gatavību nodrošināt finansējumu līdz PLN [...] miljonu apmēram, bet otra – līdz PLN [...] miljonu apmēram, jeb kopīgi PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt Polijas iestādes ir iesniegušas līgumu starp šīm divām bankām un ISD Stocznia, kurā bankas paziņo, ka ir gatavas sniegt banku konsorcija aizdevumu vai divus paralēlus aizdevumus projekta finansēšanai. Bankas ir apliecinājušas, ka finansējums tiks piešķirts saskaņā ar saistošajiem tirgus noteikumiem un bez jebkādām valsts garantijām.

e)   Finanšu prognozes

| (140) | Plānā ietvertās finanšu prognozes balstītas uz šādiem pieņēmumiem, kuru pamatā galvenokārt ir ārējo ekspertu aplēses. |
| --- | --- |

(140)

Plānā ietvertās finanšu prognozes balstītas uz šādiem pieņēmumiem, kuru pamatā galvenokārt ir ārējo ekspertu aplēses.

| (141) | Pieņēmumi, uz kuriem balstītas 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes, parādīti 3. tabulā.

  3.   tabula


  Pieņēmumi, uz kuriem balstītas 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inflācija | 1,80 % | 2,13 % | 2,44 % | 2,31 % | 2,28 % | 2,26 % | 2,24 % | 2,19 % | 2,15 % | 2,11 % |
| WIBOR 3M | 3,42 % | 3,34 % | 3,69 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % |
| USD/PLN | 3,00 | 2,70 | 2,50 | 2,35 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 |
| EUR/PLN | 3,90 | 3,75 | 3,50 | 3,30 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Tērauda cenas (EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaiņas enerģijas cenās | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(141)

Pieņēmumi, uz kuriem balstītas 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes, parādīti 3. tabulā.

3.   tabula

Pieņēmumi, uz kuriem balstītas 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Inflācija

1,80 %

2,13 %

2,44 %

2,31 %

2,28 %

2,26 %

2,24 %

2,19 %

2,15 %

2,11 %

WIBOR 3M

3,42 %

3,34 %

3,69 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

USD/PLN

3,00

2,70

2,50

2,35

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

EUR/PLN

3,90

3,75

3,50

3,30

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Tērauda cenas (EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaiņas enerģijas cenās

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (142) | Pieņēmumi attiecībā uz patēriņa cenu izmaiņām, kā arī WIBOR 3M indeksa gada līmeņa izmaiņām balstīti uz Global Insight2009. gada 6. februāra prognozi. (19) Valūtas kursu prognozi ietekmēja firmas Goldman Sachs atskaite, kurā tika plānota zlota nostiprināšanās pret euro četru tuvāko gadu laikā līdz PLN 3,25/EUR līmenim. |
| --- | --- |

(142)

Pieņēmumi attiecībā uz patēriņa cenu izmaiņām, kā arī WIBOR 3M indeksa gada līmeņa izmaiņām balstīti uz Global Insight2009. gada 6. februāra prognozi. (19) Valūtas kursu prognozi ietekmēja firmas Goldman Sachs atskaite, kurā tika plānota zlota nostiprināšanās pret euro četru tuvāko gadu laikā līdz PLN 3,25/EUR līmenim.

| (143) | Plānā paredzēta kuģu būvē nodarbināto personu atalgojuma paaugstināšana. Paredzamais atalgojums 2009. gadā būtu par [... ap 15 %] lielāks nekā 2007. gadā. Turpmākos gados plānotais atalgojuma palielinājums būtu [...] % gadā. Pārstrukturēšanas plānā ir atzīmēts, ka saistībā ar finanšu krīzi un divu citu Polijas kuģu būvētavu likvidēšanu Ščecinā un Gdiņā darbinieku finanšu izredzes ir samazinājušās, tāpēc mērens atalgojuma palielinājums tuvākajos gados šķiet prātīgs pasākums. |
| --- | --- |

(143)

Plānā paredzēta kuģu būvē nodarbināto personu atalgojuma paaugstināšana. Paredzamais atalgojums 2009. gadā būtu par [... ap 15 %] lielāks nekā 2007. gadā. Turpmākos gados plānotais atalgojuma palielinājums būtu [...] % gadā. Pārstrukturēšanas plānā ir atzīmēts, ka saistībā ar finanšu krīzi un divu citu Polijas kuģu būvētavu likvidēšanu Ščecinā un Gdiņā darbinieku finanšu izredzes ir samazinājušās, tāpēc mērens atalgojuma palielinājums tuvākajos gados šķiet prātīgs pasākums.

| (144) | Finanšu prognozes paredz, ka ar kuģu būvi saistīta darbība, t. i., 6. daļēji aprīkotu piekrastes tipa kuģu piegāde gadā, veidos 30 % no kuģu būvētavas ieņēmumiem. Paredzamais ienākumu līmenis iegūts, balstoties uz cenām, kas saskaņotas šobrīd kuģu būvētavai saistošo līgumu ietvaros, nodomu protokolos un citos tirgus datos. Plānā paredzēts, ka ieņēmumi no kuģu būves 2009. gadā būs PLN [... virs 300] miljoniem, bet 2011.–2015. gadā būs ap PLN [... ap 300] miljoniem gadā. Kuģu būvētava paredz visa pārstrukturēšanas procesa laikā gūt peļņu (PLN [...] miljoni 2009. gadā, PLN [...] miljoni 2010. gadā, PLN [...] miljoni 2011. gadā un virs PLN [...] miljoniem nākamajos gados). Plānā ietvertas prognozes, kas balstītas uz aplēsēm par kopējo ar kuģu būvi saistīto pašreizējo neto vērtību 2009.–2018. gadam, pēc kurām 2009. gadā tiks sasniegts papildu naudas plūsmas saldo PLN [... no 400 līdz 500] miljonu apmērā (ņemot vērā arī šī ieguldījuma galīgo vērtību). Sagaidāmā iekšējā atdeves norma būs [... virs 20] %. |
| --- | --- |

(144)

Finanšu prognozes paredz, ka ar kuģu būvi saistīta darbība, t. i., 6. daļēji aprīkotu piekrastes tipa kuģu piegāde gadā, veidos 30 % no kuģu būvētavas ieņēmumiem. Paredzamais ienākumu līmenis iegūts, balstoties uz cenām, kas saskaņotas šobrīd kuģu būvētavai saistošo līgumu ietvaros, nodomu protokolos un citos tirgus datos. Plānā paredzēts, ka ieņēmumi no kuģu būves 2009. gadā būs PLN [... virs 300] miljoniem, bet 2011.–2015. gadā būs ap PLN [... ap 300] miljoniem gadā. Kuģu būvētava paredz visa pārstrukturēšanas procesa laikā gūt peļņu (PLN [...] miljoni 2009. gadā, PLN [...] miljoni 2010. gadā, PLN [...] miljoni 2011. gadā un virs PLN [...] miljoniem nākamajos gados). Plānā ietvertas prognozes, kas balstītas uz aplēsēm par kopējo ar kuģu būvi saistīto pašreizējo neto vērtību 2009.–2018. gadam, pēc kurām 2009. gadā tiks sasniegts papildu naudas plūsmas saldo PLN [... no 400 līdz 500] miljonu apmērā (ņemot vērā arī šī ieguldījuma galīgo vērtību). Sagaidāmā iekšējā atdeves norma būs [... virs 20] %.

| (145) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka ražošana sāksies 2012. gadā un kopā tiks saražoti [...] gabali, bet pēc tam skaits palielināsies līdz [...] gabaliem 2013. gadā, [...] gabaliem 2014. gadā un sasniegs mērķa lielumu [...] gabalus 2015. gadā. |
| --- | --- |

(145)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka ražošana sāksies 2012. gadā un kopā tiks saražoti [...] gabali, bet pēc tam skaits palielināsies līdz [...] gabaliem 2013. gadā, [...] gabaliem 2014. gadā un sasniegs mērķa lielumu [...] gabalus 2015. gadā.

| (146) | Plānā paredzēts, ka ienākumi no vēja spēkstaciju torņu ražošanas 2012. gadā būs PLN [...] miljoni, bet turpmākajos gados augs un no 2015. gada pārsniegs PLN [...] miljonus. Kuģu būvētava iesniedza pierādījumus, kas liecina par to, ka tā varēs iegūt vajadzīgos materiālus no ISD grupas par cenām, kas indeksētas EUR. Tā kā materiāli veidos [...] % no vēja spēkstaciju torņu ražošanas izmaksām, šī darbība neprasa papildu drošības pasākumus. |
| --- | --- |

(146)

Plānā paredzēts, ka ienākumi no vēja spēkstaciju torņu ražošanas 2012. gadā būs PLN [...] miljoni, bet turpmākajos gados augs un no 2015. gada pārsniegs PLN [...] miljonus. Kuģu būvētava iesniedza pierādījumus, kas liecina par to, ka tā varēs iegūt vajadzīgos materiālus no ISD grupas par cenām, kas indeksētas EUR. Tā kā materiāli veidos [...] % no vēja spēkstaciju torņu ražošanas izmaksām, šī darbība neprasa papildu drošības pasākumus.

| (147) | Ar vēja spēkstaciju torņu ražošanu saistītās darbības novērtējuma pašreizējā neto vērtība ir PLN [... virs 200] miljoniem, bet iekšējā atdeves norma [... ap 20] % (2009.–2018. gadā). |
| --- | --- |

(147)

Ar vēja spēkstaciju torņu ražošanu saistītās darbības novērtējuma pašreizējā neto vērtība ir PLN [... virs 200] miljoniem, bet iekšējā atdeves norma [... ap 20] % (2009.–2018. gadā).

| (148) | Plānā paredzēts ievērojams peļņas kāpums no darbības, kas saistīta ar tērauda konstrukciju ražošanu, no PLN [...] miljoniem 2009. gadā līdz PLN [...] miljoniem 2010. gadā, PLN [...] miljoniem 2011. gadā, PLN [...] miljoniem 2012. gadā un ap PLN [...] miljoniem turpmākajos gados. Aizmaksājamiem bruto uzcenojumiem jāpalielinās no [...] % 2009. gadā līdz vairāk par [...] %, sākot ar 2013. gadu. Lai pamatotu šo pieņēmumu, plānā tiek atgādināts par uzņēmuma ISD Polska jau uzkrātajām zināšanām un pieredzi tērauda konstrukciju ražošanā. Tomēr plānā ir atzīmēts arī tas, ka paredzamās peļņas normas ir noteiktas piesardzīgi un ir zemākas par peļņas normām, ko uzņēmums ISD Polska patiesībā ir sasniedzis 2008. gadā. (20) Aplēses pašreizējā neto vērtība ir PLN [... ap 200] miljoniem 2009.–2018. gadā, bet iekšējā atdeves norma [... virs 50] % (gadā). Tik augsta iekšējā atdeves norma rodas tāpēc, ka aprēķinos nav ņemti vērā uzņēmuma ISD Polska līdz šim veiktie ieguldījumi (īpaši kapitāla ieguldījums Gdaņskas kuģu būvētavā PLN 305 miljonu apmērā), bet tie balstīti uz naudas plūsmas aprēķinu par tērauda konstrukciju ražošanu 2009. gadā. Turklāt uzņēmums apliecina, ka tik augsta iekšējā atdeves norma rodas, pateicoties sinerģijai starp kuģu būvētavas un ISD grupas darbību, kas var garantēt ievērojamu ienākumu gūšanu no kuģu būvētavas īpašuma vienībām pat ierobežotu ieguldījumu gadījumā. |
| --- | --- |

(148)

Plānā paredzēts ievērojams peļņas kāpums no darbības, kas saistīta ar tērauda konstrukciju ražošanu, no PLN [...] miljoniem 2009. gadā līdz PLN [...] miljoniem 2010. gadā, PLN [...] miljoniem 2011. gadā, PLN [...] miljoniem 2012. gadā un ap PLN [...] miljoniem turpmākajos gados. Aizmaksājamiem bruto uzcenojumiem jāpalielinās no [...] % 2009. gadā līdz vairāk par [...] %, sākot ar 2013. gadu. Lai pamatotu šo pieņēmumu, plānā tiek atgādināts par uzņēmuma ISD Polska jau uzkrātajām zināšanām un pieredzi tērauda konstrukciju ražošanā. Tomēr plānā ir atzīmēts arī tas, ka paredzamās peļņas normas ir noteiktas piesardzīgi un ir zemākas par peļņas normām, ko uzņēmums ISD Polska patiesībā ir sasniedzis 2008. gadā. (20) Aplēses pašreizējā neto vērtība ir PLN [... ap 200] miljoniem 2009.–2018. gadā, bet iekšējā atdeves norma [... virs 50] % (gadā). Tik augsta iekšējā atdeves norma rodas tāpēc, ka aprēķinos nav ņemti vērā uzņēmuma ISD Polska līdz šim veiktie ieguldījumi (īpaši kapitāla ieguldījums Gdaņskas kuģu būvētavā PLN 305 miljonu apmērā), bet tie balstīti uz naudas plūsmas aprēķinu par tērauda konstrukciju ražošanu 2009. gadā. Turklāt uzņēmums apliecina, ka tik augsta iekšējā atdeves norma rodas, pateicoties sinerģijai starp kuģu būvētavas un ISD grupas darbību, kas var garantēt ievērojamu ienākumu gūšanu no kuģu būvētavas īpašuma vienībām pat ierobežotu ieguldījumu gadījumā.

| (149) | Kuģu būvētava iesniedza dokumentus, kas liecina, ka tā varēs iegūt materiālus no ISD grupas par indeksētām cenām EUR. Tā kā materiāli būs [...] % no tērauda konstrukciju produkcijas izmaksām, šī darbība neprasa papildu drošības pasākumus. |
| --- | --- |

(149)

Kuģu būvētava iesniedza dokumentus, kas liecina, ka tā varēs iegūt materiālus no ISD grupas par indeksētām cenām EUR. Tā kā materiāli būs [...] % no tērauda konstrukciju produkcijas izmaksām, šī darbība neprasa papildu drošības pasākumus.

| (150) | Sagaidāmais ieguldījumu atmaksāšanās periods ir [...] gadi (nominālvērtībās) un [...] gada diskontētās vērtībās. Saskaņā ar plānā ietvertajām finanšu prognozēm ieguldījumu atmaksāšanās periods diskontētajās vērtībās (ievērojot naudas vērtības izmaiņas laikā) tiks sasniegts [...] gadu laikā kopš ieguldītāja ienākšanas uzņēmumā, t. i., 2017. gadā. Šis aprēķins parāda vienīgi ieguldītāja finansiālo iesaistīšanos (PLN [...] miljoni: PLN 305 miljoni kapitāla papildināšanai un PLN [...] miljoni, kas paredzēti esošo kuģu būvētavas akciju iegādei). |
| --- | --- |

(150)

Sagaidāmais ieguldījumu atmaksāšanās periods ir [...] gadi (nominālvērtībās) un [...] gada diskontētās vērtībās. Saskaņā ar plānā ietvertajām finanšu prognozēm ieguldījumu atmaksāšanās periods diskontētajās vērtībās (ievērojot naudas vērtības izmaiņas laikā) tiks sasniegts [...] gadu laikā kopš ieguldītāja ienākšanas uzņēmumā, t. i., 2017. gadā. Šis aprēķins parāda vienīgi ieguldītāja finansiālo iesaistīšanos (PLN [...] miljoni: PLN 305 miljoni kapitāla papildināšanai un PLN [...] miljoni, kas paredzēti esošo kuģu būvētavas akciju iegādei).

| (151) | Visa projekta novērtējuma pašreizējā neto vērtība ir ap PLN [... virs 800] miljoniem 2009.–2018. gadā, bet iekšējā atdeves norma [... virs 20] %. |
| --- | --- |

(151)

Visa projekta novērtējuma pašreizējā neto vērtība ir ap PLN [... virs 800] miljoniem 2009.–2018. gadā, bet iekšējā atdeves norma [... virs 20] %.

| (152) | Uzņēmums ISD Polska uzsver, ka iepriekšminētie finanšu rādītāji ir ļoti pievilcīgi ieguldītājam. Projekts ļauj ISD grupai sasniegt sinerģijas efektu. Visas trīs Gdaņskas kuģu būvētavas darbības jomas veido pieprasījumu pēc Čenstohovas rūpnīcas (Huta Częstochowa) izstrādājumiem. Vertikālā integrācija ļaus uzņēmumam Huta Częstochowa precīzāk prognozēt pieprasījumu, kā arī nesīs labumu Gdaņskas kuģu būvētavai, kurai būs garantētas regulāras piegādes, tostarp pat daļēji uzņēmumā Huta Częstochowa ražotu gatavu daļu veidā kuģu būves vajadzībām. |
| --- | --- |

(152)

Uzņēmums ISD Polska uzsver, ka iepriekšminētie finanšu rādītāji ir ļoti pievilcīgi ieguldītājam. Projekts ļauj ISD grupai sasniegt sinerģijas efektu. Visas trīs Gdaņskas kuģu būvētavas darbības jomas veido pieprasījumu pēc Čenstohovas rūpnīcas (Huta Częstochowa) izstrādājumiem. Vertikālā integrācija ļaus uzņēmumam Huta Częstochowa precīzāk prognozēt pieprasījumu, kā arī nesīs labumu Gdaņskas kuģu būvētavai, kurai būs garantētas regulāras piegādes, tostarp pat daļēji uzņēmumā Huta Częstochowa ražotu gatavu daļu veidā kuģu būves vajadzībām.

| (153) | 2009. gada pārstrukturēšanas plāns ietver jutīguma analīzi, ar kuras palīdzību ir izpētīts noteiktu izmaiņu iespaids galveno principu robežās, kas veido pamatu EBIDTA koeficienta vērtību prognozēm 10 gadu periodā un kopējai peļņai 10 gados. Plāns cita starpā parāda šādu riska faktoru finanšu rezultātus:






  — | tālāka zlota nostiprināšanās līdz līmenim PLN 3,0 pret EUR 1 2009.–2012. gadā, |
| --- | --- | --- |

(153)

2009. gada pārstrukturēšanas plāns ietver jutīguma analīzi, ar kuras palīdzību ir izpētīts noteiktu izmaiņu iespaids galveno principu robežās, kas veido pamatu EBIDTA koeficienta vērtību prognozēm 10 gadu periodā un kopējai peļņai 10 gados. Plāns cita starpā parāda šādu riska faktoru finanšu rezultātus:

—

tālāka zlota nostiprināšanās līdz līmenim PLN 3,0 pret EUR 1 2009.–2012. gadā,

| — | papildu nodarbinātības izmaksu palielināšanās par 200 bāzes punktiem virs pamata scenārijā paredzētā līmeņa, |
| --- | --- |

—

papildu nodarbinātības izmaksu palielināšanās par 200 bāzes punktiem virs pamata scenārijā paredzētā līmeņa,

| — | tērauda cenas ir par 10 % augstākas, nekā paredzēts pamata scenārijā, |
| --- | --- |

—

tērauda cenas ir par 10 % augstākas, nekā paredzēts pamata scenārijā,

| — | zemāka ražība, nekā paredzēts pamata scenārijā. |
| --- | --- |

—

zemāka ražība, nekā paredzēts pamata scenārijā.

Ja viens no šiem faktoriem parādītos patiesībā, ieguldījumu atmaksāšanās periods pagarinātos no pamata scenārijā paredzētajiem [...] gadiem līdz [...] gadiem. Uzņēmums paskaidro, ka šāds rezultāts liecina par plāna noturīgumu pret mainīgiem tirgus apstākļiem. Pēc visiem scenārijiem projekta pašreizējā neto vērtība joprojām ir pievilcīga.

f)   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem

| (154) | Lai ierobežotu atbalsta radītos konkurences izkropļojumus, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta turpmāk nosauktu darbību realizēšana. Pirmkārt, kuģu būvētava slēgs divus no trim šobrīd lietotajiem stāpeļiem, kas ir kuģu būvē nepieciešami ražošanas aktīvi un kalpo kuģu nolaišanai ūdenī. Kuģu būvētava jau ir lauzusi līgumu par stāpeļa B5 (no 2009. gada 1. jūlija) un stāpeļa B3 (no 2010. gada 1. janvāra) īri. |
| --- | --- |

(154)

Lai ierobežotu atbalsta radītos konkurences izkropļojumus, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta turpmāk nosauktu darbību realizēšana. Pirmkārt, kuģu būvētava slēgs divus no trim šobrīd lietotajiem stāpeļiem, kas ir kuģu būvē nepieciešami ražošanas aktīvi un kalpo kuģu nolaišanai ūdenī. Kuģu būvētava jau ir lauzusi līgumu par stāpeļa B5 (no 2009. gada 1. jūlija) un stāpeļa B3 (no 2010. gada 1. janvāra) īri.

| (155) | Otrkārt, kuģu būvētava ir apņēmusies izmantot ne vairāk par vienu objektu kuģu nolaišanai ūdenī. Gadījumā, ja kuģu būvētava iegādātos vai citā veidā iegūtu piekļuvi (piemēram, īrējot vai nomājot) citam objektam, kas kalpo kuģu nolaišanai ūdenī, tā izslēgs stāpeli B1 no ražošanas procesa (t. i., atbilstoši situācijai, kāda ir lēmuma pieņemšanas brīdī, lauž nomas līgumu ar stāpeļa B1 īpašnieku). Jebkura kuģu nolaišanai ūdenī paredzēta kuģu būvētavas izmantota objekta ražošanas spēja nebūs lielāka par apmēram 100 tūkstošiem KBT. |
| --- | --- |

(155)

Otrkārt, kuģu būvētava ir apņēmusies izmantot ne vairāk par vienu objektu kuģu nolaišanai ūdenī. Gadījumā, ja kuģu būvētava iegādātos vai citā veidā iegūtu piekļuvi (piemēram, īrējot vai nomājot) citam objektam, kas kalpo kuģu nolaišanai ūdenī, tā izslēgs stāpeli B1 no ražošanas procesa (t. i., atbilstoši situācijai, kāda ir lēmuma pieņemšanas brīdī, lauž nomas līgumu ar stāpeļa B1 īpašnieku). Jebkura kuģu nolaišanai ūdenī paredzēta kuģu būvētavas izmantota objekta ražošanas spēja nebūs lielāka par apmēram 100 tūkstošiem KBT.

| (156) | Kuģu būvētava vēl apņemas saglabāt gada produkciju 100 tūkstošu KBT apmērā 10 gadus kopš šī lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(156)

Kuģu būvētava vēl apņemas saglabāt gada produkciju 100 tūkstošu KBT apmērā 10 gadus kopš šī lēmuma pieņemšanas.

6.   Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts

| (157) | Pēc Polijas iestāžu ziņotā, Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2004. gada 1. maija ir saņēmusi virkni valsts atbalsta pasākumu, kas norādīti turpmāk 4. tabulā (skatīt turpmāk 174. apsvērumu). |
| --- | --- |

(157)

Pēc Polijas iestāžu ziņotā, Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2004. gada 1. maija ir saņēmusi virkni valsts atbalsta pasākumu, kas norādīti turpmāk 4. tabulā (skatīt turpmāk 174. apsvērumu).

| (158) | 4. tabulā parādīts atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. maija, t. i., pēc Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai. Par lielāko daļu šo pasākumu Polija paziņoja 2007. gada 13. jūlija vēstulē un 2008. gada 9. janvāra vēstulē. Aktualizēts šo pasākumu saraksts tika pievienots 2009. gada pārstrukturēšanas plānam (12. pielikums). Šis saraksts ietver dažus no lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu I pielikuma B daļā aprakstītajiem atbalstiem. |
| --- | --- |

(158)

4. tabulā parādīts atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. maija, t. i., pēc Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai. Par lielāko daļu šo pasākumu Polija paziņoja 2007. gada 13. jūlija vēstulē un 2008. gada 9. janvāra vēstulē. Aktualizēts šo pasākumu saraksts tika pievienots 2009. gada pārstrukturēšanas plānam (12. pielikums). Šis saraksts ietver dažus no lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu I pielikuma B daļā aprakstītajiem atbalstiem.

| (159) | Polija sniedza papildu paskaidrojumus par parādu pārstrukturēšanu atbilstoši procedūrai uz 5.a nodaļas pamata. Polijas iestādes paskaidroja, ka kuģu būvētava ir pārcēlusi uz operatoru (21) īpašuma vienības, kas atbilst 31,6 % uz operatoru ARP Sp. z o.o pārcelto saistību vērtības. (22) Tātad, pēc Polijas domām, atbalsts ir 68,4 % no to saistību nominālvērtības, kas pārceltas uz operatoru. Turpmāk 4. tabulā ir parādīta uz operatoru pārcelto saistību nominālvērtība. |
| --- | --- |

(159)

Polija sniedza papildu paskaidrojumus par parādu pārstrukturēšanu atbilstoši procedūrai uz 5.a nodaļas pamata. Polijas iestādes paskaidroja, ka kuģu būvētava ir pārcēlusi uz operatoru (21) īpašuma vienības, kas atbilst 31,6 % uz operatoru ARP Sp. z o.o pārcelto saistību vērtības. (22) Tātad, pēc Polijas domām, atbalsts ir 68,4 % no to saistību nominālvērtības, kas pārceltas uz operatoru. Turpmāk 4. tabulā ir parādīta uz operatoru pārcelto saistību nominālvērtība.

| (160) | Valsts kases piešķirtā garantija, kas turpmāk ievietotajā 4. tabulā nosaukta par 16. pasākumu, oficiāli tika piešķirta Gdiņas kuģu būvētavas grupai, taču faktiski bija paredzēta kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā. Polijas iestādes norādīja uz šo faktu 2007. gada 13. jūlija vēstulē. Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā norādītā informācija par valsts atbalstu Gdaņskas kuģu būvētavai ietver iepriekšminēto Valsts kases garantiju. Valsts kases garantētais aizdevums tika piešķirts, balstoties uz procentu normu LIBOR 3M + 100 bāzes punkti, pie tam garantijas piešķiršanas brīdī Polijas iestāžu riska novērtējums nepieciešamībai nomaksāt kuģu būvētavas saistības bija 60 %. Valsts kases piešķirtās garantijas nodrošinājums bija pašas kuģu būvētavas izsniegts vekselis in blanco un notariālais akts, kurā kuģu būvētava pauda piekrišanu pret tās aktīviem vērstai piedziņai līdz summai, kas atbilst 120 % no garantijas vērtības. Valsts kase ir noteikusi garantijas likmi 0,4 % apmērā no garantējamās summas. |
| --- | --- |

(160)

Valsts kases piešķirtā garantija, kas turpmāk ievietotajā 4. tabulā nosaukta par 16. pasākumu, oficiāli tika piešķirta Gdiņas kuģu būvētavas grupai, taču faktiski bija paredzēta kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā. Polijas iestādes norādīja uz šo faktu 2007. gada 13. jūlija vēstulē. Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā norādītā informācija par valsts atbalstu Gdaņskas kuģu būvētavai ietver iepriekšminēto Valsts kases garantiju. Valsts kases garantētais aizdevums tika piešķirts, balstoties uz procentu normu LIBOR 3M + 100 bāzes punkti, pie tam garantijas piešķiršanas brīdī Polijas iestāžu riska novērtējums nepieciešamībai nomaksāt kuģu būvētavas saistības bija 60 %. Valsts kases piešķirtās garantijas nodrošinājums bija pašas kuģu būvētavas izsniegts vekselis in blanco un notariālais akts, kurā kuģu būvētava pauda piekrišanu pret tās aktīviem vērstai piedziņai līdz summai, kas atbilst 120 % no garantijas vērtības. Valsts kase ir noteikusi garantijas likmi 0,4 % apmērā no garantējamās summas.

| (161) | 4. tabulas 17. minētais atbalsts ir Rūpniecības attīstības aģentūras bankas NORD/LB Bank Polska S.A Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtā garantija pārstrukturēšanas aizdevuma galvojumam. Garantija tika piešķirta saskaņā ar 2005. gada 17. augusta līgumu. Polijas iestādes 2008. gada 9. janvāra vēstulē apgalvoja, ka šis pasākums iekļauts līguma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma A daļā kā pasākums Nr. 7, t. i., viens no pasākumiem, kas piešķirti pirms pievienošanās, un līdz ar to tam nav pielietojuma pēc pievienošanās. Taču Komisija vēlas atzīmēt, ka līgums par garantijas piešķiršanu tika parakstīts 2005. gada 17. augustā, t. i., skaidri un nepārprotami pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pielikumā iepriekšminētā garantija nosaukta kā viens no valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(161)

4. tabulas 17. minētais atbalsts ir Rūpniecības attīstības aģentūras bankas NORD/LB Bank Polska S.A Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtā garantija pārstrukturēšanas aizdevuma galvojumam. Garantija tika piešķirta saskaņā ar 2005. gada 17. augusta līgumu. Polijas iestādes 2008. gada 9. janvāra vēstulē apgalvoja, ka šis pasākums iekļauts līguma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma A daļā kā pasākums Nr. 7, t. i., viens no pasākumiem, kas piešķirti pirms pievienošanās, un līdz ar to tam nav pielietojuma pēc pievienošanās. Taču Komisija vēlas atzīmēt, ka līgums par garantijas piešķiršanu tika parakstīts 2005. gada 17. augustā, t. i., skaidri un nepārprotami pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pielikumā iepriekšminētā garantija nosaukta kā viens no valsts atbalsta pasākumiem.

| (162) | 4. tabulā ir norādīti arī Polijas kuģu būvētāju korporācijas (Korporacja Polskie Stocznie) (KPS) piešķirtie aizdevumi, kas paredzēti kuģu būvētavas vajadzību finansēšanai apgrozāmā kapitāla jomā. Polija 2007. gada 11. jūlija un 2008. gada 9. janvāra vēstulē apgalvo, ka šie aizdevumi nav valsts atbalsts, jo aprēķinātie procenti atbilst ar projektu saistītā riska novērtējumam, kura īstenošanai aizdevums tika ņemts. |
| --- | --- |

(162)

4. tabulā ir norādīti arī Polijas kuģu būvētāju korporācijas (Korporacja Polskie Stocznie) (KPS) piešķirtie aizdevumi, kas paredzēti kuģu būvētavas vajadzību finansēšanai apgrozāmā kapitāla jomā. Polija 2007. gada 11. jūlija un 2008. gada 9. janvāra vēstulē apgalvo, ka šie aizdevumi nav valsts atbalsts, jo aprēķinātie procenti atbilst ar projektu saistītā riska novērtējumam, kura īstenošanai aizdevums tika ņemts.

| (163) | Par 2005.–2006. gadā piešķirtajiem aizdevumiem KPS aprēķināja procentus no 9,70 % līdz 11,62 % apmērā. Tāpat tika aprēķināts vienreizējs maksājums no 0,1 % līdz 0,4 % apmērā. Pēc Polijas iestāžu teiktā, KPS pieprasīja nodrošinājumu pret tās aktīviem vērstas piedziņas, līguma par parādu cesiju, beznosacījumu maksājuma uzdevumu, sava vekseļa in blanco vai parādu nodrošinājuma veidā. (23) |
| --- | --- |

(163)

Par 2005.–2006. gadā piešķirtajiem aizdevumiem KPS aprēķināja procentus no 9,70 % līdz 11,62 % apmērā. Tāpat tika aprēķināts vienreizējs maksājums no 0,1 % līdz 0,4 % apmērā. Pēc Polijas iestāžu teiktā, KPS pieprasīja nodrošinājumu pret tās aktīviem vērstas piedziņas, līguma par parādu cesiju, beznosacījumu maksājuma uzdevumu, sava vekseļa in blanco vai parādu nodrošinājuma veidā. (23)

| (164) | KPS izveidota 2004. gadā kā Rūpniecības attīstības aģentūrai (RAA) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kas pilda aģentūras paaugstinātā riska kapitāla fonda funkcijas. To sākumā bija paredzēts izmantot trīs Polijas lielāko kuģu būvētavu apvienošanai, taču 2006. gadā šis projekts tika atcelts. Saskaņā ar Polijas 2006. gadā sniegto informāciju (24) bija paredzēts, ka KPS finansēs ar Rūpniecības attīstības aģentūras kapitāla ieguldījumu, iemaksu natūrā (trešo uzņēmumu akcijas), ko nodrošina RAA, un periodisku RAA garantētu bankas aizdevumu, kas paredzēts tieši kuģu būvētavu finansiālajam atbalstam. Saskaņā ar Polijas valdības tīmekļa vietnē ievietoto informāciju bija paredzēts, ka KPS atbalstīs kuģu būvi Polijā, emitējot obligācijas, ko pilnībā garantē Rūpniecības attīstības aģentūra. Dokuments “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam” (25) faktiski apstiprina, ka KPS bija jāpelna naudas līdzekļi, emitējot parāda instrumentus par apmēram USD 100 miljonu lielu summu, kas nodrošināta ar aktīviem, kuri asignēti kuģu būves nozares pārstrukturēšanai līdzekļu veidā, ko Valsts kase nodevusi Rūpniecības attīstības aģentūrai. |
| --- | --- |

(164)

KPS izveidota 2004. gadā kā Rūpniecības attīstības aģentūrai (RAA) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kas pilda aģentūras paaugstinātā riska kapitāla fonda funkcijas. To sākumā bija paredzēts izmantot trīs Polijas lielāko kuģu būvētavu apvienošanai, taču 2006. gadā šis projekts tika atcelts. Saskaņā ar Polijas 2006. gadā sniegto informāciju (24) bija paredzēts, ka KPS finansēs ar Rūpniecības attīstības aģentūras kapitāla ieguldījumu, iemaksu natūrā (trešo uzņēmumu akcijas), ko nodrošina RAA, un periodisku RAA garantētu bankas aizdevumu, kas paredzēts tieši kuģu būvētavu finansiālajam atbalstam. Saskaņā ar Polijas valdības tīmekļa vietnē ievietoto informāciju bija paredzēts, ka KPS atbalstīs kuģu būvi Polijā, emitējot obligācijas, ko pilnībā garantē Rūpniecības attīstības aģentūra. Dokuments “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam” (25) faktiski apstiprina, ka KPS bija jāpelna naudas līdzekļi, emitējot parāda instrumentus par apmēram USD 100 miljonu lielu summu, kas nodrošināta ar aktīviem, kuri asignēti kuģu būves nozares pārstrukturēšanai līdzekļu veidā, ko Valsts kase nodevusi Rūpniecības attīstības aģentūrai.

| (165) | 4. tabulā ir iekļautas Gdaņskas kuģu būvētavas nesamaksātās publisko tiesību saistības, kas uzskaitītas Polijas iestāžu 2008. gada 9. janvāra vēstulē un 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pielikumā. Polija šajā vēstulē apstiprināja, ka Gdaņskas kuģu būvētava publisko tiesību saistības nav kārtojusi regulāri. |
| --- | --- |

(165)

4. tabulā ir iekļautas Gdaņskas kuģu būvētavas nesamaksātās publisko tiesību saistības, kas uzskaitītas Polijas iestāžu 2008. gada 9. janvāra vēstulē un 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pielikumā. Polija šajā vēstulē apstiprināja, ka Gdaņskas kuģu būvētava publisko tiesību saistības nav kārtojusi regulāri.

| (166) | Gdaņskas kuģu būvētava saņēma arī avansa garantijas no Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas (turpmāk “avansa maksājumu garantijas” vai “produkcijas garantijas”). Kuģu būvētavas saņemto garantiju sarakstu Polija iesniedza 2007. gada 11. jūlija vēstulē. Polijas iestādes norādīja, ka, lai gan oficiāli šīs garantijas tika piešķirtas Gdiņas kuģu būvētavas grupai, tās faktiski tika izmantotas kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā. Pavisam kopā pēc 2004. gada 1. maija Gdaņskas kuģu būvētava ir saņēmusi 20 garantijas no Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas, kuru kopējā nominālvērtība ir PLN 346 372 107,33. |
| --- | --- |

(166)

Gdaņskas kuģu būvētava saņēma arī avansa garantijas no Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas (turpmāk “avansa maksājumu garantijas” vai “produkcijas garantijas”). Kuģu būvētavas saņemto garantiju sarakstu Polija iesniedza 2007. gada 11. jūlija vēstulē. Polijas iestādes norādīja, ka, lai gan oficiāli šīs garantijas tika piešķirtas Gdiņas kuģu būvētavas grupai, tās faktiski tika izmantotas kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā. Pavisam kopā pēc 2004. gada 1. maija Gdaņskas kuģu būvētava ir saņēmusi 20 garantijas no Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas, kuru kopējā nominālvērtība ir PLN 346 372 107,33.

| (167) | Raksturīga kuģu būves nozares iezīme ir tā, ka parasti kuģu būvētavas nevar kuģu būvēšanai piesaistīt pietiekami lielus iekšējos apgrozāmos līdzekļus un ir atkarīgas no ārēja finansējuma aizdevumu veidā (tā dēvētie ražošanas aizņēmumi) vai pieprasot kuģu īpašniekiem veikt avansa maksājumus, lai priekšfinansētu ražošanu. Kuģu īpašnieki parasti 80 % no kuģa cenas maksā iepriekš pa daļām, un maksājumus parasti veic konkrētos izšķirošos kuģa būvniecības posmos, bet atlikušos 20 % maksā piegādes brīdī. Tāpēc kuģu īpašnieku dalībai kuģu būves finansēšanā ir izšķiroša nozīme. Kuģu būvētavai tika sniegtas Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantijas, lai nodrošinātu kuģu īpašnieku avansa maksājumus pret risku, ka kuģu būvētava neizpildīs savas saistības piegādāt kuģi. |
| --- | --- |

(167)

Raksturīga kuģu būves nozares iezīme ir tā, ka parasti kuģu būvētavas nevar kuģu būvēšanai piesaistīt pietiekami lielus iekšējos apgrozāmos līdzekļus un ir atkarīgas no ārēja finansējuma aizdevumu veidā (tā dēvētie ražošanas aizņēmumi) vai pieprasot kuģu īpašniekiem veikt avansa maksājumus, lai priekšfinansētu ražošanu. Kuģu īpašnieki parasti 80 % no kuģa cenas maksā iepriekš pa daļām, un maksājumus parasti veic konkrētos izšķirošos kuģa būvniecības posmos, bet atlikušos 20 % maksā piegādes brīdī. Tāpēc kuģu īpašnieku dalībai kuģu būves finansēšanā ir izšķiroša nozīme. Kuģu būvētavai tika sniegtas Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantijas, lai nodrošinātu kuģu īpašnieku avansa maksājumus pret risku, ka kuģu būvētava neizpildīs savas saistības piegādāt kuģi.

| (168) | Dažādos Polijas iesniegumos par KUKE garantiju sistēmu (26) ir norādīts, ka šīs garantijas kuģu būvētavai tika piešķirtas šādi. Vispirms ar kuģa īpašnieku tiek parakstīts līgums, kura slēgšanas nosacījumi parasti bija, ka būvētavai zināmā laikposmā ir jāapliecina, ka ražošanas finansējumu garantēs KUKE. KUKE izdod rezolūciju, ar ko kopumā apņemas nodrošināt kuģa finansēšanu, dodot garantiju avansa maksājumiem. Turpmākos atsevišķos līgumos KUKE apstiprina katra atsevišķā avansa maksājuma garantiju (parasti bija četri maksājumi). Parasti KUKE kopējā pakļautība riskam, ka kuģu būvētava neizpildīs savas saistības piegādāt kuģi, bija 80 % no to pirkuma cenas, t. i., avansa maksājumu kopsummas, ko pirms piegādes bija veicis kuģa īpašnieks. Kopējā pakļautība riskam brīdī, kad KUKE izdeva rezolūciju, ar ko garantēja kuģa būvei piešķirto kuģa īpašnieka finansējumu, bija zināma. Garantijas termiņš beidzās kuģa piegādes brīdī. |
| --- | --- |

(168)

Dažādos Polijas iesniegumos par KUKE garantiju sistēmu (26) ir norādīts, ka šīs garantijas kuģu būvētavai tika piešķirtas šādi. Vispirms ar kuģa īpašnieku tiek parakstīts līgums, kura slēgšanas nosacījumi parasti bija, ka būvētavai zināmā laikposmā ir jāapliecina, ka ražošanas finansējumu garantēs KUKE. KUKE izdod rezolūciju, ar ko kopumā apņemas nodrošināt kuģa finansēšanu, dodot garantiju avansa maksājumiem. Turpmākos atsevišķos līgumos KUKE apstiprina katra atsevišķā avansa maksājuma garantiju (parasti bija četri maksājumi). Parasti KUKE kopējā pakļautība riskam, ka kuģu būvētava neizpildīs savas saistības piegādāt kuģi, bija 80 % no to pirkuma cenas, t. i., avansa maksājumu kopsummas, ko pirms piegādes bija veicis kuģa īpašnieks. Kopējā pakļautība riskam brīdī, kad KUKE izdeva rezolūciju, ar ko garantēja kuģa būvei piešķirto kuģa īpašnieka finansējumu, bija zināma. Garantijas termiņš beidzās kuģa piegādes brīdī.

| (169) | KUKE darbība ir daudzveidīga (27), un pamatā to var iedalīt komercdarbībā un darbībās, ko tā veic Valsts kases vārdā un kuras tā garantē. Šīm otrajām darbībām ir atsevišķs bankas konts, kas saucas “Tautas intereses” (“Interes Narodowy”). Gdiņas kuģu būvētavas grupai piešķirtās garantijas, tostarp garantijas Gdaņskas kuģu būvētavai, ir daļa no darbības, kuru atkārtoti garantē Valsts kase. |
| --- | --- |

(169)

KUKE darbība ir daudzveidīga (27), un pamatā to var iedalīt komercdarbībā un darbībās, ko tā veic Valsts kases vārdā un kuras tā garantē. Šīm otrajām darbībām ir atsevišķs bankas konts, kas saucas “Tautas intereses” (“Interes Narodowy”). Gdiņas kuģu būvētavas grupai piešķirtās garantijas, tostarp garantijas Gdaņskas kuģu būvētavai, ir daļa no darbības, kuru atkārtoti garantē Valsts kase.

| (170) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju KUKE piešķīra avansa maksājumu garantijas par atlīdzību, kas atkarīga no garantijas apjoma. Atlīdzība ir 2 % gadā par garantijām, kas nepārsniedz PLN 35 miljonus, un 1 % gadā par garantijām, kas pārsniedz PLN 35 miljonus. KUKE kā ķīlu prasa kuģa īpašumtiesību, nepabeigtā kuģa un būvēšanai paredzēto materiālu īpašumtiesību nodošanu. |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju KUKE piešķīra avansa maksājumu garantijas par atlīdzību, kas atkarīga no garantijas apjoma. Atlīdzība ir 2 % gadā par garantijām, kas nepārsniedz PLN 35 miljonus, un 1 % gadā par garantijām, kas pārsniedz PLN 35 miljonus. KUKE kā ķīlu prasa kuģa īpašumtiesību, nepabeigtā kuģa un būvēšanai paredzēto materiālu īpašumtiesību nodošanu.

| (171) | No 4. tabulas izriet, ka Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2004. gada 1. maija ir saņēmusi atbalstu par kopējo nominālvērtību PLN 405 030 629,80 (apmēram EUR 90 miljoni). |
| --- | --- |

(171)

No 4. tabulas izriet, ka Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2004. gada 1. maija ir saņēmusi atbalstu par kopējo nominālvērtību PLN 405 030 629,80 (apmēram EUR 90 miljoni).

| (172) | Turklāt kuģu būvētava plāno saņemt jaunu valsts atbalstu kapitāla papildināšanas veidā PLN 46,7 miljonu apmērā un aizdevuma veidā PLN 103,3 miljonu apmērā. Pavisam kopā jaunā atbalsta apmērs paredzēts PLN 150 miljoni (nominālvērtībā). |
| --- | --- |

(172)

Turklāt kuģu būvētava plāno saņemt jaunu valsts atbalstu kapitāla papildināšanas veidā PLN 46,7 miljonu apmērā un aizdevuma veidā PLN 103,3 miljonu apmērā. Pavisam kopā jaunā atbalsta apmērs paredzēts PLN 150 miljoni (nominālvērtībā).

| (173) | Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Gdaņskas kuģu būvētava turpinās saņemt KUKE garantijas ap PLN 180 miljonu apmērā gadā. Tiek pieņemts, ka garantiju atlīdzība iespēju robežās atbildīs Komisijas apstiprinātajai garantiju shēmai, kurā nav ietverts valsts atbalsts. (28) Pēc šīs shēmas likmes, kas izmantotas augstākās riska kategorijas uzņēmumiem, bet kuras joprojām tiek kvalificētas garantiju iegūšanai sistēmas ietvaros, ir [...] % par garantijām laikposmam, kas nepārsniedz 2 gadus, un [...] % par garantijām laikposmam, kas pārsniedz 2 gadus. |
| --- | --- |

(173)

Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Gdaņskas kuģu būvētava turpinās saņemt KUKE garantijas ap PLN 180 miljonu apmērā gadā. Tiek pieņemts, ka garantiju atlīdzība iespēju robežās atbildīs Komisijas apstiprinātajai garantiju shēmai, kurā nav ietverts valsts atbalsts. (28) Pēc šīs shēmas likmes, kas izmantotas augstākās riska kategorijas uzņēmumiem, bet kuras joprojām tiek kvalificētas garantiju iegūšanai sistēmas ietvaros, ir [...] % par garantijām laikposmam, kas nepārsniedz 2 gadus, un [...] % par garantijām laikposmam, kas pārsniedz 2 gadus.

| (174) | Kopējā visu pārstrukturēšanas atbalsta līdzekļu nominālvērtība ir PLN 555 030 629,80 (PLN 405 miljoni jau piešķirtā atbalsta un PLN 150 miljoni plānotā atbalsta), bet kopējā KUKE garantijas nominālvērtība ir ap PLN 526 miljoniem (nominālvērtībā, PLN 346 miljoni – jau piešķirto garantiju vērtība un PLN 180 miljoni, kas atbilst KUKE maksimālajam gada iesaistījumam sakarā ar šīm garantijām).

  4.   tabula


  Valsts atbalsts, kas piešķirts Gdaņskas kuģu būvētavai laikposmā pēc 2004. gada 1. maija pēc Polijas iestāžu un sabiedrības ISD Polska sniegtajiem datiem (PLN)














  Nr. p.k. | Piešķīrējiestāde | Atbalsta instruments | Juridiskais pamats | Lēmuma vai līguma numurs | Atbalsta piešķiršanas datums | Spēkā stāšanās datums | Laikposms, par ko piešķirts atbalsts | Atbalsta nominālvērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. |
| 1. | ZUS | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004. | 30.12.2004. | 15.3.2005. | vienreizēja norakstīšana | 13 521 851,00 (29) |
| 2. | Pomerānijas Valsts kases nodaļa | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004. | 30.12.2004. | 15.3.2005. | vienreizēja norakstīšana | 24 215 557,00 (29) |
| 3. | Gdaņskas I Valsts kases nodaļa | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004. | 30.12.2004. | 15.3.2005. | vienreizēja norakstīšana | 1 215 460,00 (29) |
| 4. | Pomerānijas vojevodistes maršals | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004. | 30.12.2004. | 15.3.2005. | vienreizēja norakstīšana | 698 462,00 (29) |
| 5. | ZUS | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005. | 15.12.2005. | 9.1.2006. | vienreizēja norakstīšana | 2 975 558,00 (29) |
| 6. | Pomerānijas Valsts kases nodaļa | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005. | 15.12.2005. | 9.1.2006. | vienreizēja norakstīšana | 5 398 177,00 (29) |
| 7. | Pomerānijas vojevodistes maršals | norakstīšana | 30.10.2002. likums | ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005. | 15.12.2005. | 9.1.2006. | vienreizēja norakstīšana | 138 531,00 (29) |
| 8. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 03/06.2005 | 6.6.2005. | 9.6.2005. | 26.8.2005. | 7 000 000,00 |
| 9. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 02/10.2005 | 27.10.2005. | 28.10.2005. | 31.1.2006. | 6 000 000,00 |
| 10. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 01/01.2006 | 11.1.2006. | 17.1.2006. | 30.6.2006. | 9 000 000,00 |
| 11. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 03/07.2006 | 27.7.2006. | 7.8.2006. | 31.10.2006. | 4 000 000,00 |
| 12. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 03/07.2006 | 27.7.2006. | 22.9.2006. | 28.2.2007. | 8 000 000,00 |
| 13. | KPS | aizdevums | KPS statūtos paredzētā darbība | aizdevuma līgums Nr. 01/11.2006 | 8.11.2006. | 16.11.2006. | 20.7.2007. | 4 000 000,00 |
| 14. | PHZ Cenzin | kapitāla ieguldījums | 15.09.2000. likums “Polijas komercsabiedrību kodekss” | 21.12.2006. līgums | 21.12.2006. | 27.12.2006. (1. maksājums PLN 7 miljonu apmērā) un 29.12.2006. (2. maksājums PLN 13 miljonu apmērā) | vienreizējs palielinājums | 20 000 000,00 |
| 15. | Gdiņas kuģu būvētava | kapitāla ieguldījums | 15.09.2000. likums “Polijas komercsabiedrību likums” | 27.6.2005. līgums | 27.6.2005. | 2005. g. jūlijs (1. maksājums PLN 12 miljonu apmērā) un 2005. g. augusts (2. maksājums PLN 8 miljonu apmērā) | vienreizējs palielinājums | 20 000 000,00 |
| 16. | Valsts kase | garantija – kuģi Nr. 8184/9-10, 8184/12-13 un 8184/18 | 1997. gada 8. maija likums “Par Valsts kases un dažu juridisko personu izsniegtiem galvojumiem un garantijām” (OV 2003., Nr. 174, 1689. poz. ar grozījumiem) | Ministru padomes 21.9.2004. lēmums Nr. 222/2004 | 21.9.2004. | 1.10.2004. | līdz 15.1.2008. | 161 285 903,00 |
| 17. | Rūpniecības attīstības aģentūra | aizdevuma garantija NORD/LB | ARP statūtos paredzētā darbība | 17.8.2005. līgums | 17.8.2005. | 17.8.2005. | līdz 30.6.2000. | 20 000 000,00 |
| 18. | ZUS | saistību nomaksas nepiedzīšana | — | [—] | — | 1.5.2004. | 31.9.2009. (30) | 95 354 830,80 (31) |
| 19. | Gdaņskas pašvaldība | saistību nomaksas nepiedzīšana | — | [—] | — | 1.5.2004. | 31.9.2009. (30) |
| 20. | Gdaņskas pašvaldība | norakstīšana | 29.8.1997. likums “Par nodokļiem” | vēl nav notikusi | — | — | — | 2 226 300,00 |
| | | | | | | | KOPĀ | 405 030 629,80 |

(174)

Kopējā visu pārstrukturēšanas atbalsta līdzekļu nominālvērtība ir PLN 555 030 629,80 (PLN 405 miljoni jau piešķirtā atbalsta un PLN 150 miljoni plānotā atbalsta), bet kopējā KUKE garantijas nominālvērtība ir ap PLN 526 miljoniem (nominālvērtībā, PLN 346 miljoni – jau piešķirto garantiju vērtība un PLN 180 miljoni, kas atbilst KUKE maksimālajam gada iesaistījumam sakarā ar šīm garantijām).

4.   tabula

Valsts atbalsts, kas piešķirts Gdaņskas kuģu būvētavai laikposmā pēc 2004. gada 1. maija pēc Polijas iestāžu un sabiedrības ISD Polska sniegtajiem datiem (PLN)

Nr. p.k.

Piešķīrējiestāde

Atbalsta instruments

Juridiskais pamats

Lēmuma vai līguma numurs

Atbalsta piešķiršanas datums

Spēkā stāšanās datums

Laikposms, par ko piešķirts atbalsts

Atbalsta nominālvērtība

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

1.

ZUS

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004.

30.12.2004.

15.3.2005.

vienreizēja norakstīšana

13 521 851,00 (29)

2.

Pomerānijas Valsts kases nodaļa

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004.

30.12.2004.

15.3.2005.

vienreizēja norakstīšana

24 215 557,00 (29)

3.

Gdaņskas I Valsts kases nodaļa

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004.

30.12.2004.

15.3.2005.

vienreizēja norakstīšana

1 215 460,00 (29)

4.

Pomerānijas vojevodistes maršals

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/3/2004, 30.12.2004.

30.12.2004.

15.3.2005.

vienreizēja norakstīšana

698 462,00 (29)

5.

ZUS

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005.

15.12.2005.

9.1.2006.

vienreizēja norakstīšana

2 975 558,00 (29)

6.

Pomerānijas Valsts kases nodaļa

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005.

15.12.2005.

9.1.2006.

vienreizēja norakstīšana

5 398 177,00 (29)

7.

Pomerānijas vojevodistes maršals

norakstīšana

30.10.2002. likums

ARP priekšsēdētāja lēmums Nr. UPP/12/4/2005, 15.12.2005.

15.12.2005.

9.1.2006.

vienreizēja norakstīšana

138 531,00 (29)

8.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 03/06.2005

6.6.2005.

9.6.2005.

26.8.2005.

7 000 000,00

9.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 02/10.2005

27.10.2005.

28.10.2005.

31.1.2006.

6 000 000,00

10.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 01/01.2006

11.1.2006.

17.1.2006.

30.6.2006.

9 000 000,00

11.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 03/07.2006

27.7.2006.

7.8.2006.

31.10.2006.

4 000 000,00

12.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 03/07.2006

27.7.2006.

22.9.2006.

28.2.2007.

8 000 000,00

13.

KPS

aizdevums

KPS statūtos paredzētā darbība

aizdevuma līgums Nr. 01/11.2006

8.11.2006.

16.11.2006.

20.7.2007.

4 000 000,00

14.

PHZ Cenzin

kapitāla ieguldījums

15.09.2000. likums “Polijas komercsabiedrību kodekss”

21.12.2006. līgums

21.12.2006.

27.12.2006. (1. maksājums PLN 7 miljonu apmērā) un 29.12.2006. (2. maksājums PLN 13 miljonu apmērā)

vienreizējs palielinājums

20 000 000,00

15.

Gdiņas kuģu būvētava

kapitāla ieguldījums

15.09.2000. likums “Polijas komercsabiedrību likums”

27.6.2005. līgums

27.6.2005.

2005. g. jūlijs (1. maksājums PLN 12 miljonu apmērā) un 2005. g. augusts (2. maksājums PLN 8 miljonu apmērā)

vienreizējs palielinājums

20 000 000,00

16.

Valsts kase

garantija – kuģi Nr. 8184/9-10, 8184/12-13 un 8184/18

1997. gada 8. maija likums “Par Valsts kases un dažu juridisko personu izsniegtiem galvojumiem un garantijām” (OV 2003., Nr. 174, 1689. poz. ar grozījumiem)

Ministru padomes 21.9.2004. lēmums Nr. 222/2004

21.9.2004.

1.10.2004.

līdz 15.1.2008.

161 285 903,00

17.

Rūpniecības attīstības aģentūra

aizdevuma garantija NORD/LB

ARP statūtos paredzētā darbība

17.8.2005. līgums

17.8.2005.

17.8.2005.

līdz 30.6.2000.

20 000 000,00

18.

ZUS

saistību nomaksas nepiedzīšana

—

[—]

—

1.5.2004.

31.9.2009. (30)

95 354 830,80 (31)

19.

Gdaņskas pašvaldība

saistību nomaksas nepiedzīšana

—

[—]

—

1.5.2004.

31.9.2009. (30)

20.

Gdaņskas pašvaldība

norakstīšana

29.8.1997. likums “Par nodokļiem”

vēl nav notikusi

—

—

—

2 226 300,00

KOPĀ

405 030 629,80

III.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Komisijas kompetence

| (175) | Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir aprakstīta starpposma mehānisma procedūra. Tas ir tiesiskais regulējums atbalsta shēmu un atsevišķo atbalsta pasākumu novērtēšanai, kuri stājās spēkā jaunā dalībvalstī pirms tās pievienošanās Eiropas Savienībai un ir piemērojami pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(175)

Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir aprakstīta starpposma mehānisma procedūra. Tas ir tiesiskais regulējums atbalsta shēmu un atsevišķo atbalsta pasākumu novērtēšanai, kuri stājās spēkā jaunā dalībvalstī pirms tās pievienošanās Eiropas Savienībai un ir piemērojami pēc pievienošanās.

| (176) | Komisija nevar novērtēt pasākumus, kuri stājušies spēkā pirms pievienošanās un vairs nav piemērojami pēc pievienošanas, ne saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, ne saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(176)

Komisija nevar novērtēt pasākumus, kuri stājušies spēkā pirms pievienošanās un vairs nav piemērojami pēc pievienošanas, ne saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, ne saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (177) | Taču atbalsta pasākumus, kuri nav stājušies spēkā pirms pievienošanās, Komisija vērtē saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru kā atbalstu, par ko ir paziņots, vai kā nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(177)

Taču atbalsta pasākumus, kuri nav stājušies spēkā pirms pievienošanās, Komisija vērtē saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru kā atbalstu, par ko ir paziņots, vai kā nelikumīgu atbalstu.

| (178) | Kritērijs, ko izmanto, lai noteiktu brīdi, kurā kāds pasākums ir stājies spēkā, ir juridiski saistošais akts, ar ko kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (32). To, vai administratīvs akts ir juridiski saistošs, nosaka valsts tiesību akti. Taču Komisijai, jo īpaši strīdīgos gadījumos, ir jāspēj pārskatīt šos administratīvos aktus un, spriežot pēc to formas un satura, novērtēt, vai tie varētu radīt pamatu atbalsta saņēmēju tiesiskai paļāvībai, ko var pieprasīt izpildīt Polijas tiesā. Šī spēja pārskatīt valstu administratīvos aktus ir obligāta, lai Komisija varētu pildīt savu ekskluzīvo kompetenci apstiprināt atkāpes no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma attiecībā uz pasākumiem, kas Polijā stājušies spēkā pēc 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(178)

Kritērijs, ko izmanto, lai noteiktu brīdi, kurā kāds pasākums ir stājies spēkā, ir juridiski saistošais akts, ar ko kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (32). To, vai administratīvs akts ir juridiski saistošs, nosaka valsts tiesību akti. Taču Komisijai, jo īpaši strīdīgos gadījumos, ir jāspēj pārskatīt šos administratīvos aktus un, spriežot pēc to formas un satura, novērtēt, vai tie varētu radīt pamatu atbalsta saņēmēju tiesiskai paļāvībai, ko var pieprasīt izpildīt Polijas tiesā. Šī spēja pārskatīt valstu administratīvos aktus ir obligāta, lai Komisija varētu pildīt savu ekskluzīvo kompetenci apstiprināt atkāpes no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma attiecībā uz pasākumiem, kas Polijā stājušies spēkā pēc 2004. gada 1. maija.

| (179) | Pasākums, kas stājies spēkā pirms pievienošanās, joprojām ir piemērojams pēc pievienošanās, ja saskaņā ar to arī pēc pievienošanās var piešķirt papildu atbalstu vai palielināt jau piešķirta atbalsta summu, t. i., ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti nav zināma pasākuma spēkā stāšanās dienā un vēl joprojām nav zināma pievienošanās dienā. |
| --- | --- |

(179)

Pasākums, kas stājies spēkā pirms pievienošanās, joprojām ir piemērojams pēc pievienošanās, ja saskaņā ar to arī pēc pievienošanās var piešķirt papildu atbalstu vai palielināt jau piešķirta atbalsta summu, t. i., ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti nav zināma pasākuma spēkā stāšanās dienā un vēl joprojām nav zināma pievienošanās dienā.

| (180) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju, secināja, ka virkne pasākumu, par kuriem tā paziņoja Komisijai 2004. gada 8. oktobrī, faktiski ir jauns nelikumīgs vai paziņots atbalsts, jo tas tika piešķirts pēc 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās Eiropas Savienībai. Polijas un trešo personu iesniegtās piezīmes pēc izmeklēšanas procedūras uzsākšanas nelika Komisijai mainīt savu secinājumu. Jo īpaši Komisija joprojām uzskata, ka tās kompetencē ir novērtēt, vai pasākumi, kas norādīti lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā, ir saderīgi ar kopējo tirgu. Tomēr Komisija piebilst, ka daži no šiem pasākumiem ir atcelti (lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā minētais 23.–25. pasākums). |
| --- | --- |

(180)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju, secināja, ka virkne pasākumu, par kuriem tā paziņoja Komisijai 2004. gada 8. oktobrī, faktiski ir jauns nelikumīgs vai paziņots atbalsts, jo tas tika piešķirts pēc 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās Eiropas Savienībai. Polijas un trešo personu iesniegtās piezīmes pēc izmeklēšanas procedūras uzsākšanas nelika Komisijai mainīt savu secinājumu. Jo īpaši Komisija joprojām uzskata, ka tās kompetencē ir novērtēt, vai pasākumi, kas norādīti lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā, ir saderīgi ar kopējo tirgu. Tomēr Komisija piebilst, ka daži no šiem pasākumiem ir atcelti (lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā minētais 23.–25. pasākums).

| (181) | Turpmāk Komisija norāda, kāpēc tā nevar piekrist Polijas un ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem. |
| --- | --- |

(181)

Turpmāk Komisija norāda, kāpēc tā nevar piekrist Polijas un ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem.

a)   Publisko tiesību parādsaistību pārstrukturēšana saskaņā ar 5.a nodaļu

| (182) | Komisija piekrīt Gdiņas kuģu būvētavas grupas piezīmei, ka publisko tiesību saistību daļējai norakstīšanai saskaņā ar 5.a nodaļu pamatu deva ARP priekšsēdētāja parakstītais lēmums par pārstrukturēšanu. Tomēr Komisija nevar piekrist iesniegumā minētajam, ka šis lēmums ir pieņemts 2004. gada 30. aprīlī, t. i., pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Komisija pamatoja savu viedokli šajā lietā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, un ne Polija, ne Gdiņas kuģu būvētavas grupa nav iesnieguši papildu argumentus, kas mainītu šo viedokli. Komisija atkārto, ka 2004. gada 30. aprīļa lēmums tikai apstiprināja 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, nevis pauda piekrišanu publisko tiesību pārstrukturēšanai saskaņā ar 5.a nodaļu. ARP priekšsēdētājs nevarēja pieņemt lēmumu par pārstrukturēšanu pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, jo viņam nebija visu pārstrukturēšanā iesaistīto publisko tiesību kreditoru un operatora piekrišanas, kas prasīta 5.a nodaļā. Komisija norāda, ka ARP priekšsēdētājs atzina šo faktu, 2004. gada 30. aprīļa lēmumā pieminot, ka, lai pabeigtu publisko tiesību saistību pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļu, būs jāpieņem vēl viens lēmums, un pēc tam 2004. gada 30. decembrī, t. i., pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, pieņemot lēmumu par pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija piekrīt Gdiņas kuģu būvētavas grupas piezīmei, ka publisko tiesību saistību daļējai norakstīšanai saskaņā ar 5.a nodaļu pamatu deva ARP priekšsēdētāja parakstītais lēmums par pārstrukturēšanu. Tomēr Komisija nevar piekrist iesniegumā minētajam, ka šis lēmums ir pieņemts 2004. gada 30. aprīlī, t. i., pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Komisija pamatoja savu viedokli šajā lietā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, un ne Polija, ne Gdiņas kuģu būvētavas grupa nav iesnieguši papildu argumentus, kas mainītu šo viedokli. Komisija atkārto, ka 2004. gada 30. aprīļa lēmums tikai apstiprināja 2004. gada marta pārstrukturēšanas plānu, nevis pauda piekrišanu publisko tiesību pārstrukturēšanai saskaņā ar 5.a nodaļu. ARP priekšsēdētājs nevarēja pieņemt lēmumu par pārstrukturēšanu pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, jo viņam nebija visu pārstrukturēšanā iesaistīto publisko tiesību kreditoru un operatora piekrišanas, kas prasīta 5.a nodaļā. Komisija norāda, ka ARP priekšsēdētājs atzina šo faktu, 2004. gada 30. aprīļa lēmumā pieminot, ka, lai pabeigtu publisko tiesību saistību pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļu, būs jāpieņem vēl viens lēmums, un pēc tam 2004. gada 30. decembrī, t. i., pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, pieņemot lēmumu par pārstrukturēšanu.

| (183) | Komisija nevar piekrist Gdiņas kuģu būvētavas grupas argumentam, ka visu pārstrukturēšanā iesaistīto publisko tiesību kreditoru piekrišana pārstrukturēt tiem pienākošos parādus saskaņā ar 5.a nodaļu pēc Polijas tiesību aktiem ir pieprasītais juridiski saistošais akts. Gdiņas kuģu būvētavas grupa argumentēja ar to, ka 5.a nodaļa nav lex specialis attiecībā pret citiem tiesību aktiem, kas atļauj pārstrukturēt publisko tiesību saistības, un ka ARP priekšsēdētāja pienākums bija pārvaldīt un veicināt pārstrukturēšanas procesu, nevis aizstāt publisko tiesību kreditoru atbildīgās darbībās konkrētu saistību jautājumos. Komisija uzskata, ka šāda Polijas tiesību aktu interpretācija ir pretrunā visiem Polijas līdzšinējiem iesniegumiem, kā arī pašas 5.a nodaļas tekstam un loģikai. 2002. gada 30. oktobra likums tiešām, kā paziņoja Gdiņas kuģu būvētavas grupa, “neaizliedz pārstrukturēšanā iesaistītajām iestādēm pieņemt lēmumus par norakstīšanu, ciktāl tām to ļauj vispārīgie noteikumi”. Tomēr, ja šīs iestādes tā rīkotos, uz šīm saistībām vairs neattiektos 5.a nodaļa, ņemot vērā visas ar tām saistītās priekšrocības – tiesības saņemt ARP aizdevumus, apturēt jebkuru iesāktu piespiedu izpildes darbību izpildīšanu, maksātnespējas procedūras apturēšanu un procentu neuzkrāšanās par summām, kurām pienācis termiņš. |
| --- | --- |

(183)

Komisija nevar piekrist Gdiņas kuģu būvētavas grupas argumentam, ka visu pārstrukturēšanā iesaistīto publisko tiesību kreditoru piekrišana pārstrukturēt tiem pienākošos parādus saskaņā ar 5.a nodaļu pēc Polijas tiesību aktiem ir pieprasītais juridiski saistošais akts. Gdiņas kuģu būvētavas grupa argumentēja ar to, ka 5.a nodaļa nav lex specialis attiecībā pret citiem tiesību aktiem, kas atļauj pārstrukturēt publisko tiesību saistības, un ka ARP priekšsēdētāja pienākums bija pārvaldīt un veicināt pārstrukturēšanas procesu, nevis aizstāt publisko tiesību kreditoru atbildīgās darbībās konkrētu saistību jautājumos. Komisija uzskata, ka šāda Polijas tiesību aktu interpretācija ir pretrunā visiem Polijas līdzšinējiem iesniegumiem, kā arī pašas 5.a nodaļas tekstam un loģikai. 2002. gada 30. oktobra likums tiešām, kā paziņoja Gdiņas kuģu būvētavas grupa, “neaizliedz pārstrukturēšanā iesaistītajām iestādēm pieņemt lēmumus par norakstīšanu, ciktāl tām to ļauj vispārīgie noteikumi”. Tomēr, ja šīs iestādes tā rīkotos, uz šīm saistībām vairs neattiektos 5.a nodaļa, ņemot vērā visas ar tām saistītās priekšrocības – tiesības saņemt ARP aizdevumus, apturēt jebkuru iesāktu piespiedu izpildes darbību izpildīšanu, maksātnespējas procedūras apturēšanu un procentu neuzkrāšanās par summām, kurām pienācis termiņš.

| (184) | Komisija nevar piekrist Gdiņas kuģu būvētavas grupas argumentam, ka pēc 2006. gada 30. jūnija par saistībām, kas pārstrukturētas saskaņā ar 5.a nodaļu, netika uzkrāti procenti. Polija noraidīja šādu Polijas tiesību aktu interpretāciju. |
| --- | --- |

(184)

Komisija nevar piekrist Gdiņas kuģu būvētavas grupas argumentam, ka pēc 2006. gada 30. jūnija par saistībām, kas pārstrukturētas saskaņā ar 5.a nodaļu, netika uzkrāti procenti. Polija noraidīja šādu Polijas tiesību aktu interpretāciju.

b)   Lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā minētais 23. pasākums

| (185) | Komisija nevar piekrist Polijas argumentam, ka atbalsts de facto tika piešķirts tā fakta dēļ, ka visas attiecīgās piešķīrējiestādes izteica mutiskus apgalvojumus valdības darba grupas (kuģu būves nozares darba grupas) sanāksmē par Polijas kuģu būvētavu pārstrukturēšanu. Šādi apgalvojumi, ja tādi bija, bija tikai mutiski, un, lai saskaņā ar Polijas tiesību aktiem rastos tiesiska paļāvība, nepārprotami bija jāveic papildu īstenošanas darbības. |
| --- | --- |

(185)

Komisija nevar piekrist Polijas argumentam, ka atbalsts de facto tika piešķirts tā fakta dēļ, ka visas attiecīgās piešķīrējiestādes izteica mutiskus apgalvojumus valdības darba grupas (kuģu būves nozares darba grupas) sanāksmē par Polijas kuģu būvētavu pārstrukturēšanu. Šādi apgalvojumi, ja tādi bija, bija tikai mutiski, un, lai saskaņā ar Polijas tiesību aktiem rastos tiesiska paļāvība, nepārprotami bija jāveic papildu īstenošanas darbības.

c)   Lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā minētais 24.–25. pasākums

| (186) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka ne Polija, ne Gdiņas kuģu būvētavas grupa nav apstrīdējušas Komisijas secinājumu, ka lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā iekļautais 24.–25. pasākums ir jauns atbalsts un tādējādi ietilpst Komisijas atbildības jomā saskaņā ar EK līguma 88. pantu. |
| --- | --- |

(186)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka ne Polija, ne Gdiņas kuģu būvētavas grupa nav apstrīdējušas Komisijas secinājumu, ka lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu II pielikuma B daļā iekļautais 24.–25. pasākums ir jauns atbalsts un tādējādi ietilpst Komisijas atbildības jomā saskaņā ar EK līguma 88. pantu.

2.   Valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

2.1.   Valsts atbalsta esība

| (187) | EK līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(187)

EK līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (188) | Komisija uzskata, ka visu atbalstu, kas aprakstīts 105. līdz 170. apsvērumā un 4. tabulā, ir piešķīrusi valsts vai tas piešķirts par valsts līdzekļiem, un, tā kā tas ir paredzēts vienam konkrētam uzņēmumam, tas ir selektīvs. |
| --- | --- |

(188)

Komisija uzskata, ka visu atbalstu, kas aprakstīts 105. līdz 170. apsvērumā un 4. tabulā, ir piešķīrusi valsts vai tas piešķirts par valsts līdzekļiem, un, tā kā tas ir paredzēts vienam konkrētam uzņēmumam, tas ir selektīvs.

| (189) | Gdaņskas kuģu būvētava ir liela Eiropas kuģu būvētava un nopietna konkurente kuģu būvētavu tirgū. Gan Polija, gan Gdiņas kuģu būvētavas grupa atzina, ka pēc 2004. gada 1. maija Gdaņskas kuģu būvētava turpināja būvēt konteinerkuģus, konkurējot ar citām kuģu būvētavām, jo īpaši ar Vācijas un Dānijas kuģu būvētavām, kā savās piezīmēs par Komisijas lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ir piebildusi Dānija un Dānijas kuģu būvēšanas apvienība. 2006. gada beigās konteinerkuģi veidoja 26 % no Eiropas kuģu būvētavu pasūtījumiem. (33) Kuģu būvētava ražo tērauda konstrukcijas, blokus un sekcijas, konkurējot šajā jomā ar daudziem citiem uzņēmumiem, kas darbojas kā citu kuģu būvētavu, kas būvē veselus kuģus, darbu apakšuzņēmēji. Pēdējo divu gadu laikā kuģu būvētava ir sākusi piekrastes tipa kuģu ražošanu, uzsākot darbību sektorā, kurā jau aktīvi darbojas citas Eiropas kuģu būvētavas, piemēram, Norvēģijā. |
| --- | --- |

(189)

Gdaņskas kuģu būvētava ir liela Eiropas kuģu būvētava un nopietna konkurente kuģu būvētavu tirgū. Gan Polija, gan Gdiņas kuģu būvētavas grupa atzina, ka pēc 2004. gada 1. maija Gdaņskas kuģu būvētava turpināja būvēt konteinerkuģus, konkurējot ar citām kuģu būvētavām, jo īpaši ar Vācijas un Dānijas kuģu būvētavām, kā savās piezīmēs par Komisijas lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ir piebildusi Dānija un Dānijas kuģu būvēšanas apvienība. 2006. gada beigās konteinerkuģi veidoja 26 % no Eiropas kuģu būvētavu pasūtījumiem. (33) Kuģu būvētava ražo tērauda konstrukcijas, blokus un sekcijas, konkurējot šajā jomā ar daudziem citiem uzņēmumiem, kas darbojas kā citu kuģu būvētavu, kas būvē veselus kuģus, darbu apakšuzņēmēji. Pēdējo divu gadu laikā kuģu būvētava ir sākusi piekrastes tipa kuģu ražošanu, uzsākot darbību sektorā, kurā jau aktīvi darbojas citas Eiropas kuģu būvētavas, piemēram, Norvēģijā.

| (190) | Gdaņskas kuģu būvētavas pastāvīgā subsidēšana, tostarp apturot piespiedu izpildu darbību tās publisko tiesību saistību kārtošanai, ražošanas garantijas un vairākkārtēji kapitāla ieguldījumi un aizdevumi ļāva tai slēgt līgumus, pilnībā neapzinoties un nekompensējot visus iesaistītos riskus pakalpojumu cenā. Pretējā gadījumā konkurenti varētu saņemt vismaz kādu daļu no tās tirgus daļām. |
| --- | --- |

(190)

Gdaņskas kuģu būvētavas pastāvīgā subsidēšana, tostarp apturot piespiedu izpildu darbību tās publisko tiesību saistību kārtošanai, ražošanas garantijas un vairākkārtēji kapitāla ieguldījumi un aizdevumi ļāva tai slēgt līgumus, pilnībā neapzinoties un nekompensējot visus iesaistītos riskus pakalpojumu cenā. Pretējā gadījumā konkurenti varētu saņemt vismaz kādu daļu no tās tirgus daļām.

| (191) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts negatīvi ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(191)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts negatīvi ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (192) | Komisijai tāpat ir jānosaka, vai pasākumos, kas piešķirti Gdaņskas kuģu būvētavai, bija ietverta nepienācīga priekšrocība, un tādējādi tie radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(192)

Komisijai tāpat ir jānosaka, vai pasākumos, kas piešķirti Gdaņskas kuģu būvētavai, bija ietverta nepienācīga priekšrocība, un tādējādi tie radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus.

| (193) | Komisija uzskata, ka valsts atbalsta izmantošana ļāva Gdaņskas kuģu būvētavai īstenot pasākumus, kas ierobežo konkurenci, kā cenu noteikšanu zem ražošanas izmaksām, bez sekām, kādas parastos apstākļos saistās ar šāda veida darbībām, konkrēti, izslēgšanu no tirgus. |
| --- | --- |

(193)

Komisija uzskata, ka valsts atbalsta izmantošana ļāva Gdaņskas kuģu būvētavai īstenot pasākumus, kas ierobežo konkurenci, kā cenu noteikšanu zem ražošanas izmaksām, bez sekām, kādas parastos apstākļos saistās ar šāda veida darbībām, konkrēti, izslēgšanu no tirgus.

| (194) | Komisija vērš uzmanību arī uz to, ka viena no galvenajām problēmām, ar kādām jau ilgāku laiku cīnījās Gdaņskas kuģu būvētava, bija līgumu slēgšana, kuri beigu beigās, palielinoties zlota vērtībai pret dolāru, kurš joprojām ir dominējošā valūta kuģu būves nozarē, nesa zaudējumus, kā arī tērauda plākšņu cenu kāpums pasaulē. Šie ārējie faktori tika norādīti kā galvenais apdraudējums kuģu būvētavas nevainojamai darbībai jau 2003.–2008. gada pārstrukturēšanas plānā un pēc tam tā grozītajā 2004. gada redakcijā, jaunajā 2006. gada pārstrukturēšanas plānā, kā arī 2009. gada pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(194)

Komisija vērš uzmanību arī uz to, ka viena no galvenajām problēmām, ar kādām jau ilgāku laiku cīnījās Gdaņskas kuģu būvētava, bija līgumu slēgšana, kuri beigu beigās, palielinoties zlota vērtībai pret dolāru, kurš joprojām ir dominējošā valūta kuģu būves nozarē, nesa zaudējumus, kā arī tērauda plākšņu cenu kāpums pasaulē. Šie ārējie faktori tika norādīti kā galvenais apdraudējums kuģu būvētavas nevainojamai darbībai jau 2003.–2008. gada pārstrukturēšanas plānā un pēc tam tā grozītajā 2004. gada redakcijā, jaunajā 2006. gada pārstrukturēšanas plānā, kā arī 2009. gada pārstrukturēšanas plānā.

| (195) | Neraugoties uz to, ka kuģu būvētavas valde apzinājās šos draudus, kuģu būvētava turpināja slēgt līgumus, neveicot nekādus riska mazināšanas pasākumus. Šāds darbības veids turpinājās arī nepieredzētajā kuģu būves tirgus uzplaukuma laikā no 2004. līdz 2008. gadam, kad kuģu būves cenas sasniedza vēl nebijušu līmeni. Rezultātā kuģu būvētavas valdei izdevās saglabāt darbību un nodarbinātību, taču tas notika uz lielu zaudējumu rēķina no regulārajām kuģu būves ražošanas darbībām. |
| --- | --- |

(195)

Neraugoties uz to, ka kuģu būvētavas valde apzinājās šos draudus, kuģu būvētava turpināja slēgt līgumus, neveicot nekādus riska mazināšanas pasākumus. Šāds darbības veids turpinājās arī nepieredzētajā kuģu būves tirgus uzplaukuma laikā no 2004. līdz 2008. gadam, kad kuģu būves cenas sasniedza vēl nebijušu līmeni. Rezultātā kuģu būvētavas valdei izdevās saglabāt darbību un nodarbinātību, taču tas notika uz lielu zaudējumu rēķina no regulārajām kuģu būves ražošanas darbībām.

| (196) | Uz šī pamata Komisija secina, ka viss Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtais atbalsts, kas aprakstīts 105. līdz 107. apsvērumā, rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus kuģu būves tirgū. |
| --- | --- |

(196)

Uz šī pamata Komisija secina, ka viss Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtais atbalsts, kas aprakstīts 105. līdz 107. apsvērumā, rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus kuģu būves tirgū.

| (197) | Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes nav izteikušas iebildumus pret šajā lēmumā iekļauto pasākumu kvalificējumu kā valsts atbalstu, ar diviem izņēmumiem. Pirmkārt, tās apgalvoja, ka KPS piešķirtie aizdevumi Gdaņskas kuģu būvētavai nav atbalsts. Otrkārt, tās apstrīdēja arī KUKE garantijas kvalificējumu, kas atbilstot privātā ieguldītāja testa noteikumiem. Visbeidzot, Polijas iestādes nepieteica pastāvīgu atturēšanos no publisko tiesību saistību piedziņas kā īpašu atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(197)

Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes nav izteikušas iebildumus pret šajā lēmumā iekļauto pasākumu kvalificējumu kā valsts atbalstu, ar diviem izņēmumiem. Pirmkārt, tās apgalvoja, ka KPS piešķirtie aizdevumi Gdaņskas kuģu būvētavai nav atbalsts. Otrkārt, tās apstrīdēja arī KUKE garantijas kvalificējumu, kas atbilstot privātā ieguldītāja testa noteikumiem. Visbeidzot, Polijas iestādes nepieteica pastāvīgu atturēšanos no publisko tiesību saistību piedziņas kā īpašu atbalsta pasākumu.

| (198) | Komisija turpmāk paskaidro, kāpēc tā uzskata trīs iepriekš minētos atbalstus par priekšrocībām, kas rada konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(198)

Komisija turpmāk paskaidro, kāpēc tā uzskata trīs iepriekš minētos atbalstus par priekšrocībām, kas rada konkurences izkropļojumus.

a)   Pastāvīga publisko tiesību parādu nepiedzīšana

| (199) | Princips, ka pastāvīga publisko tiesību parādu nepiedzīšana pati par sevi var būt valsts atbalsts, ir nostiprinājies precedenta tiesībās (34). Polijas iestāžu sniegtajā informācijā (35) ir skaidri norādīts, ka Gdaņskas kuģu būvētavai ir ievērojami publisko tiesību parādi, kas veidojušies no 2004. gada. Tie ir norādīti 4. tabulā kā 18. un 19. pasākums. Saskaņā ar Polijas iestāžu skaidrojumiem (36) pēc 2004. gada 1. maija kuģu būvētava nestabilās finanšu situācijas dēļ nespēja laikā nokārtot savus publisko tiesību parādus un neapmaksātos parādus pastāvīgi norakstīja bez jebkāda oficiāla attiecīgo publisko kreditoru lēmuma. |
| --- | --- |

(199)

Princips, ka pastāvīga publisko tiesību parādu nepiedzīšana pati par sevi var būt valsts atbalsts, ir nostiprinājies precedenta tiesībās (34). Polijas iestāžu sniegtajā informācijā (35) ir skaidri norādīts, ka Gdaņskas kuģu būvētavai ir ievērojami publisko tiesību parādi, kas veidojušies no 2004. gada. Tie ir norādīti 4. tabulā kā 18. un 19. pasākums. Saskaņā ar Polijas iestāžu skaidrojumiem (36) pēc 2004. gada 1. maija kuģu būvētava nestabilās finanšu situācijas dēļ nespēja laikā nokārtot savus publisko tiesību parādus un neapmaksātos parādus pastāvīgi norakstīja bez jebkāda oficiāla attiecīgo publisko kreditoru lēmuma.

| (200) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts, ka 2009. gada septembrī, kad kuģu būvētava saņems kārtējo valsts atbalstu, tiks nokārtotas pieaugušās publisko tiesību saistības. No tā izriet, ka praksē kopš 2004. gada radušās publisko tiesību saistības tika atliktas uz nenoteiktu vai nenorādītu laiku, atlīdzinātas tikai laiku pa laikam, kā ļāva kuģu būvētavas naudas plūsma, un parāda pilnīga nomaksa pašlaik ir iespējams tikai ar valsts papildu atbalstu. Komisija uzskata, ka neviens tirgus ekonomikas kreditors nepiekristu šādai pret viņu pastāvošo saistību neierobežotai atlikšanai. Turklāt Polijas iestādes, izņemot kuģu būvētavas privatizāciju un tās rekapitalizāciju no ISD Polska puses ar summu PLN 305 miljoni, nav uzsākušas nekādus pasākumus nenomaksāto parādu piedziņai. Polijas iestāžu sniegtajā informācijā nav nekādas norādes par to, ka attiecīgie publiskie kreditori būtu veikuši jebkādus pasākumus, lai piedzītu no Gdaņskas kuģu būvētavas saskaņā ar publiskajām tiesībām pienākošos parādus, ne piespiedu atgūšanas, ne bankrota tiesību ceļā. Tāpēc Komisija secina, ka pastāvīga publisko tiesību parādsaistību nepiedzīšana rada priekšrocību atbalsta saņēmējam, ko tas nebūtu ieguvis ne no viena tirgus ekonomikas kreditora, un tāpēc ir valsts atbalsts, kas pielīdzināms (bezprocentu) aizdevumam. |
| --- | --- |

(200)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts, ka 2009. gada septembrī, kad kuģu būvētava saņems kārtējo valsts atbalstu, tiks nokārtotas pieaugušās publisko tiesību saistības. No tā izriet, ka praksē kopš 2004. gada radušās publisko tiesību saistības tika atliktas uz nenoteiktu vai nenorādītu laiku, atlīdzinātas tikai laiku pa laikam, kā ļāva kuģu būvētavas naudas plūsma, un parāda pilnīga nomaksa pašlaik ir iespējams tikai ar valsts papildu atbalstu. Komisija uzskata, ka neviens tirgus ekonomikas kreditors nepiekristu šādai pret viņu pastāvošo saistību neierobežotai atlikšanai. Turklāt Polijas iestādes, izņemot kuģu būvētavas privatizāciju un tās rekapitalizāciju no ISD Polska puses ar summu PLN 305 miljoni, nav uzsākušas nekādus pasākumus nenomaksāto parādu piedziņai. Polijas iestāžu sniegtajā informācijā nav nekādas norādes par to, ka attiecīgie publiskie kreditori būtu veikuši jebkādus pasākumus, lai piedzītu no Gdaņskas kuģu būvētavas saskaņā ar publiskajām tiesībām pienākošos parādus, ne piespiedu atgūšanas, ne bankrota tiesību ceļā. Tāpēc Komisija secina, ka pastāvīga publisko tiesību parādsaistību nepiedzīšana rada priekšrocību atbalsta saņēmējam, ko tas nebūtu ieguvis ne no viena tirgus ekonomikas kreditora, un tāpēc ir valsts atbalsts, kas pielīdzināms (bezprocentu) aizdevumam.

| (201) | Saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu galīgā nepiedzīto publisko tiesību parādsaistību summa ir PLN 63 013 631. Taču pēc Polijas iestāžu 2008. gada 9. janvārī sniegtās informācijas Gdaņskas kuģu būvētavas kopējās publisko tiesību parādsaistības šajā laikā bija PLN 90 245 096,76 (ieskaitot uzkrājušos procentus). Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā, norādot pārstrukturēšanas izmaksu apmēru, ir atzīmēts, ka kuģu būvētavai būs jāapmaksā kopējās publisko tiesību parādsaistības PLN 95 354 830,90 apmērā. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka galīgā nepiedzīto publisko tiesību parādsaistību summa kopā ar procentiem ir PLN 95 354 830,90, un šī summa tika iekļauta iepriekš ievietotajā 4. tabulā. |
| --- | --- |

(201)

Saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu galīgā nepiedzīto publisko tiesību parādsaistību summa ir PLN 63 013 631. Taču pēc Polijas iestāžu 2008. gada 9. janvārī sniegtās informācijas Gdaņskas kuģu būvētavas kopējās publisko tiesību parādsaistības šajā laikā bija PLN 90 245 096,76 (ieskaitot uzkrājušos procentus). Turklāt 2009. gada pārstrukturēšanas plānā, norādot pārstrukturēšanas izmaksu apmēru, ir atzīmēts, ka kuģu būvētavai būs jāapmaksā kopējās publisko tiesību parādsaistības PLN 95 354 830,90 apmērā. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka galīgā nepiedzīto publisko tiesību parādsaistību summa kopā ar procentiem ir PLN 95 354 830,90, un šī summa tika iekļauta iepriekš ievietotajā 4. tabulā.

b)   KPS aizdevumi

| (202) | Komisija nevar piekrist Polijas argumentam, ka KPS apgrozāmo līdzekļu aizdevumu veidā sniegtajā atbalstā nav valsts atbalsta. Komisija norāda, ka KPS pieprasītā procentu likme bija apmēram par 400 pamata punktiem lielāka par atsauces likmi. Komisija arī vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava vairākus gadus ir bijusi ļoti nedrošā finansiālā situācijā, nesot ievērojamus zaudējumus, un tās parāds aug. Tai nav izdevies iegūt arī finansējumu ražošanas vajadzībām no cita ārējā avota. Tās apgrozāmie līdzekļi tika finansēti no avansa maksājumiem, kurus pilnībā sedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantijas, no avansa maksājumiem, kurus pilnībā sedza Valsts kases garantijas, un no KPS aizdevumiem. Tāpēc nešķiet, ka KPS pieprasītā procentu likme pareizi atspoguļotu pastāvošo risku. Kaut gan KPS pieprasīja ķīlu, tās vērtība tomēr ir apšaubāma. Šķiet, ka KPS nav izdevies iegūt kuģu būvētavas aktīvu pirmās šķiras ķīlu, jebkurā gadījumā tā nav sniegusi sīkāku informāciju, kas ļautu Komisijai noteikt pieprasītās ķīlas patieso vērtību. |
| --- | --- |

(202)

Komisija nevar piekrist Polijas argumentam, ka KPS apgrozāmo līdzekļu aizdevumu veidā sniegtajā atbalstā nav valsts atbalsta. Komisija norāda, ka KPS pieprasītā procentu likme bija apmēram par 400 pamata punktiem lielāka par atsauces likmi. Komisija arī vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava vairākus gadus ir bijusi ļoti nedrošā finansiālā situācijā, nesot ievērojamus zaudējumus, un tās parāds aug. Tai nav izdevies iegūt arī finansējumu ražošanas vajadzībām no cita ārējā avota. Tās apgrozāmie līdzekļi tika finansēti no avansa maksājumiem, kurus pilnībā sedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantijas, no avansa maksājumiem, kurus pilnībā sedza Valsts kases garantijas, un no KPS aizdevumiem. Tāpēc nešķiet, ka KPS pieprasītā procentu likme pareizi atspoguļotu pastāvošo risku. Kaut gan KPS pieprasīja ķīlu, tās vērtība tomēr ir apšaubāma. Šķiet, ka KPS nav izdevies iegūt kuģu būvētavas aktīvu pirmās šķiras ķīlu, jebkurā gadījumā tā nav sniegusi sīkāku informāciju, kas ļautu Komisijai noteikt pieprasītās ķīlas patieso vērtību.

| (203) | Komisija vēl piebilst, ka KPS tika nodibināts kā valdības kontrolēts fonds ar publiskās politikas mērķiem, kam finansējumu pilnībā sniedza vai garantēja valsts ar Rūpniecības attīstības aģentūras starpniecību. Saskaņā ar dokumentu “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam”KPS tika “nodibināts, lai organizētu kuģu būvētavu ražošanas finansēšanu, kamēr kontroli pār atsevišķām sabiedrībām pārņems privāti ieguldītāji”. Stratēģijā, kas ir izstrādāta ne tikai ekonomisku, bet arī sociālu un makroekonomisku mērķu sasniegšanai (37), KPS, kā arī Rūpniecības attīstības aģentūrai, Valsts kasei un citām kompetentām valsts iestādēm tiek piešķirtas dažādas pilnvaras. KPS finansiālās saites ar Rūpniecības attīstības aģentūru un Valsts kasi ir skaidras, un KPS darbojas drīzāk kā instruments aktīvu nodošanai, kas no valsts budžeta piešķirti Polijas kuģu būvētavām, tostarp Gdaņskas kuģu būvētavai. |
| --- | --- |

(203)

Komisija vēl piebilst, ka KPS tika nodibināts kā valdības kontrolēts fonds ar publiskās politikas mērķiem, kam finansējumu pilnībā sniedza vai garantēja valsts ar Rūpniecības attīstības aģentūras starpniecību. Saskaņā ar dokumentu “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam”KPS tika “nodibināts, lai organizētu kuģu būvētavu ražošanas finansēšanu, kamēr kontroli pār atsevišķām sabiedrībām pārņems privāti ieguldītāji”. Stratēģijā, kas ir izstrādāta ne tikai ekonomisku, bet arī sociālu un makroekonomisku mērķu sasniegšanai (37), KPS, kā arī Rūpniecības attīstības aģentūrai, Valsts kasei un citām kompetentām valsts iestādēm tiek piešķirtas dažādas pilnvaras. KPS finansiālās saites ar Rūpniecības attīstības aģentūru un Valsts kasi ir skaidras, un KPS darbojas drīzāk kā instruments aktīvu nodošanai, kas no valsts budžeta piešķirti Polijas kuģu būvētavām, tostarp Gdaņskas kuģu būvētavai.

| (204) | Komisija vērš uzmanību arī uz to, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pieteikuma vēstulē Polijas iestādes atzina KPS piešķirtos aizdevumus par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(204)

Komisija vērš uzmanību arī uz to, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāna pieteikuma vēstulē Polijas iestādes atzina KPS piešķirtos aizdevumus par valsts atbalstu.

| (205) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka KPS, piešķirot Gdaņskas kuģu būvētavai apgrozāmo līdzekļu aizdevumus, nerīkojās kā privāts ieguldītājs. Tāpēc šie aizdevumi, kas uzskaitīti 4. tabulā, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(205)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka KPS, piešķirot Gdaņskas kuģu būvētavai apgrozāmo līdzekļu aizdevumus, nerīkojās kā privāts ieguldītājs. Tāpēc šie aizdevumi, kas uzskaitīti 4. tabulā, ir valsts atbalsts.

c)   Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija

| (206) | Vispirms Komisija vērš uzmanību uz to, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas (KUKE) piešķirtās ražošanas garantijas oficiāli tika piešķirtas Gdiņas kuģu būvētavas grupai. Taču daļa šo garantiju tika izmantota vienīgi Gdaņskas kuģu būvētavas kuģu būves finansēšanai, kura tobrīd bija Gdiņas kuģu būvētavas grupas meitasuzņēmums. Pateicoties šīm garantijām, Gdaņskas kuģu būvētavai izdevās noslēgt jaunus līgumus un turpināt kuģu būvi. |
| --- | --- |

(206)

Vispirms Komisija vērš uzmanību uz to, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas (KUKE) piešķirtās ražošanas garantijas oficiāli tika piešķirtas Gdiņas kuģu būvētavas grupai. Taču daļa šo garantiju tika izmantota vienīgi Gdaņskas kuģu būvētavas kuģu būves finansēšanai, kura tobrīd bija Gdiņas kuģu būvētavas grupas meitasuzņēmums. Pateicoties šīm garantijām, Gdaņskas kuģu būvētavai izdevās noslēgt jaunus līgumus un turpināt kuģu būvi.

| (207) | Polija savās piezīmēs pēc lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pieņemšanas norādīja, ka garantijas, ko Gdiņas kuģu būvētavas grupai piešķīra Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, nav valsts atbalsts. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. |
| --- | --- |

(207)

Polija savās piezīmēs pēc lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pieņemšanas norādīja, ka garantijas, ko Gdiņas kuģu būvētavas grupai piešķīra Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, nav valsts atbalsts. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam.

| (208) | Pirmkārt, Komisija vēlas uzsvērt, ka KUKE piešķirtās avansa maksājumu garantijas garantē Valsts kase un ka saistītie darījumi tiek grāmatoti atsevišķā bankas kontā uz “Interes Narodowy” vārda. Ja šajā kontā nepietiek līdzekļu, KUKE var ņemt aizdevumus no Valsts kases vai saņemt no tās aizdevumu garantijas. Subjekts, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, nevar izmantot šāda veida nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(208)

Pirmkārt, Komisija vēlas uzsvērt, ka KUKE piešķirtās avansa maksājumu garantijas garantē Valsts kase un ka saistītie darījumi tiek grāmatoti atsevišķā bankas kontā uz “Interes Narodowy” vārda. Ja šajā kontā nepietiek līdzekļu, KUKE var ņemt aizdevumus no Valsts kases vai saņemt no tās aizdevumu garantijas. Subjekts, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, nevar izmantot šāda veida nodrošinājumu.

| (209) | Otrkārt, Komisija atgādina par savu 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā N 105/07 (38), ar ko tā apstiprināja, ka shēmā, ko KUKE izmantoja, lai nodrošinātu Valsts kases garantētās eksporta apdrošināšanas programmas darbību, nav valsts atbalsta. Pašlaik šī shēma attiecas uz to ražošanas garantiju tipu, kādas pēdējos gados saņem Gdaņskas kuģu būvētava. Komisija piebilst, ka ir skaidri noteikts, ka shēma neattiecas (39) uz finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē (40). Shēmas galvenā īpašība ir tā, ka garantijas prēmijas tiek noteiktas, pamatojoties uz riska novērtējumu. Piemēram, garantijas prēmija uzņēmumam, kas pieder pie augstākā riska kategorijas, ir [...] % gadā par garantijām ar darbības laiku līdz diviem gadiem un [...] % gadā par garantijām ar darbības laiku virs diviem gadiem. Pamata prēmija ir 2,8 % gadā. Salīdzinājumam: Gdaņskas kuģu būvētavai KUKE piešķīra garantijas par 2 % lielu prēmiju gadā, ja garantija nepārsniedza PLN 35 miljonus, un par 1 % lielu prēmiju gadā, ja garantija pārsniedza šo summu. |
| --- | --- |

(209)

Otrkārt, Komisija atgādina par savu 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā N 105/07 (38), ar ko tā apstiprināja, ka shēmā, ko KUKE izmantoja, lai nodrošinātu Valsts kases garantētās eksporta apdrošināšanas programmas darbību, nav valsts atbalsta. Pašlaik šī shēma attiecas uz to ražošanas garantiju tipu, kādas pēdējos gados saņem Gdaņskas kuģu būvētava. Komisija piebilst, ka ir skaidri noteikts, ka shēma neattiecas (39) uz finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē (40). Shēmas galvenā īpašība ir tā, ka garantijas prēmijas tiek noteiktas, pamatojoties uz riska novērtējumu. Piemēram, garantijas prēmija uzņēmumam, kas pieder pie augstākā riska kategorijas, ir [...] % gadā par garantijām ar darbības laiku līdz diviem gadiem un [...] % gadā par garantijām ar darbības laiku virs diviem gadiem. Pamata prēmija ir 2,8 % gadā. Salīdzinājumam: Gdaņskas kuģu būvētavai KUKE piešķīra garantijas par 2 % lielu prēmiju gadā, ja garantija nepārsniedza PLN 35 miljonus, un par 1 % lielu prēmiju gadā, ja garantija pārsniedza šo summu.

| (210) | Tāpēc ir skaidrs, ka Gdaņskas kuģu būvētava – finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums – nav tiesīga saņemt garantijas, uz kurām attiecas iepriekš aprakstītā shēma, ko Komisija apstiprinājusi kā shēmu, kurā nav ietverts atbalsts. Attiecīgi nevar uzskatīt, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtajās garantijās nav ietverts atbalsts. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc ir skaidrs, ka Gdaņskas kuģu būvētava – finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums – nav tiesīga saņemt garantijas, uz kurām attiecas iepriekš aprakstītā shēma, ko Komisija apstiprinājusi kā shēmu, kurā nav ietverts atbalsts. Attiecīgi nevar uzskatīt, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtajās garantijās nav ietverts atbalsts.

| (211) | Turklāt ir acīmredzami, ka kuģu būvētavai pieprasītā garantijas prēmija ir ievērojami zemāka par pamata prēmiju, ko izmanto garantijām, kas izsniegtas dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, un vairākas reizes zemāka par prēmiju, ko pieprasa uzņēmumiem ar augstu riska kategoriju, kuri ir tiesīgi piedalīties iepriekš aprakstītajā shēmā. Komisija secina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piemērotā garantijas prēmija neatbilst tirgus prēmijai un ka tāpēc šīs garantijas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(211)

Turklāt ir acīmredzami, ka kuģu būvētavai pieprasītā garantijas prēmija ir ievērojami zemāka par pamata prēmiju, ko izmanto garantijām, kas izsniegtas dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, un vairākas reizes zemāka par prēmiju, ko pieprasa uzņēmumiem ar augstu riska kategoriju, kuri ir tiesīgi piedalīties iepriekš aprakstītajā shēmā. Komisija secina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai piemērotā garantijas prēmija neatbilst tirgus prēmijai un ka tāpēc šīs garantijas ir valsts atbalsts.

| (212) | Treškārt, atbilstīgi Komisijas paziņojumam par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (41), lai atsevišķa valsts garantija nebūtu valsts atbalsts, aizņēmējs nedrīkst būt nonācis finansiālās grūtībās. Šajā gadījumā tā noteikti nav. Atbilstīgi minētajam paziņojumam, ja aizņēmējs ir nonācis finansiālās grūtībās, garantijas atbalsts var būt tik liels, cik liela ir summa, uz ko attiecas garantija. |
| --- | --- |

(212)

Treškārt, atbilstīgi Komisijas paziņojumam par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (41), lai atsevišķa valsts garantija nebūtu valsts atbalsts, aizņēmējs nedrīkst būt nonācis finansiālās grūtībās. Šajā gadījumā tā noteikti nav. Atbilstīgi minētajam paziņojumam, ja aizņēmējs ir nonācis finansiālās grūtībās, garantijas atbalsts var būt tik liels, cik liela ir summa, uz ko attiecas garantija.

| (213) | Komisija tāpat vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava balstījās tikai uz Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas un Valsts kases sniegtajām garantijām, bet tai neizdevās iegūt garantijas tirgū. |
| --- | --- |

(213)

Komisija tāpat vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava balstījās tikai uz Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas un Valsts kases sniegtajām garantijām, bet tai neizdevās iegūt garantijas tirgū.

| (214) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, piešķirot Gdaņskas kuģu būvētavai garantijas, nerīkojās kā privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, piešķirot Gdaņskas kuģu būvētavai garantijas, nerīkojās kā privāts ieguldītājs.

| (215) | Komisija norāda, ka šāda veida ražošanas garantijas ir raksturīgas un tipiskas kuģu būves nozarei. Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, izsniedzot garantiju, prasa kā ķīlu kuģa, negatava kuģa un būvniecības materiālu īpašumtiesību pāriešanu. |
| --- | --- |

(215)

Komisija norāda, ka šāda veida ražošanas garantijas ir raksturīgas un tipiskas kuģu būves nozarei. Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, izsniedzot garantiju, prasa kā ķīlu kuģa, negatava kuģa un būvniecības materiālu īpašumtiesību pāriešanu.

| (216) | Komisijas slēdzienā aplūkojamais Gdaņskas kuģu būvētavai pēc 2004. gada 1. maija ražošanas garantijās piešķirtais atbalsts ir PLN 18,9 miljoni. Šī summa aprēķināta, salīdzinot kuģu būvētavas apmaksātās likmes ar likmēm, kādas normāli būtu jāmaksā tirgū. Komisija atzīst, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantiju shēma bez valsts atbalsta var kalpot par tirgus likmju rādītāju. Lai atspoguļotu papildu risku, kas saistīts ar atbalsta piešķiršanu uzņēmumam grūtā ekonomiskajā situācijā, kāda bija Gdaņskas kuģu būvētava, šādam salīdzināmajam likmju līmenim pieskaitīti 400 bāzes punkti. |
| --- | --- |

(216)

Komisijas slēdzienā aplūkojamais Gdaņskas kuģu būvētavai pēc 2004. gada 1. maija ražošanas garantijās piešķirtais atbalsts ir PLN 18,9 miljoni. Šī summa aprēķināta, salīdzinot kuģu būvētavas apmaksātās likmes ar likmēm, kādas normāli būtu jāmaksā tirgū. Komisija atzīst, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantiju shēma bez valsts atbalsta var kalpot par tirgus likmju rādītāju. Lai atspoguļotu papildu risku, kas saistīts ar atbalsta piešķiršanu uzņēmumam grūtā ekonomiskajā situācijā, kāda bija Gdaņskas kuģu būvētava, šādam salīdzināmajam likmju līmenim pieskaitīti 400 bāzes punkti.

| (217) | Komisija vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu turpinās KUKE garantēto ražošanas garantiju izmantošanu. Tā iegūs šīs garantijas pēc noteikumiem, kas attiecas uz uzņēmumiem ar augstu riska pakāpi, Komisijas apstiprinātās garantiju shēmas ietvaros, kurā nav ietverts valsts atbalsts. (42) Tas ir saistīts tostarp ar likmēm [...] % apmērā gadā par garantijām laikposmam, kas nepārsniedz divus gadus, un [...] % gadā par garantijām laikposmam, kas pārsniedz divus gadus. Komisija atzīmē, ka uzņēmumi, kas atrodas grūtā finansiālā situācijā kā Gdaņskas kuģu būvētava, netiek kvalificēti pasākumu piešķiršanai pēc iepriekšminētās shēmas. No tā izriet, ka Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas gaitā KUKE garantijas joprojām būs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(217)

Komisija vērš uzmanību uz to, ka Gdaņskas kuģu būvētava saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu turpinās KUKE garantēto ražošanas garantiju izmantošanu. Tā iegūs šīs garantijas pēc noteikumiem, kas attiecas uz uzņēmumiem ar augstu riska pakāpi, Komisijas apstiprinātās garantiju shēmas ietvaros, kurā nav ietverts valsts atbalsts. (42) Tas ir saistīts tostarp ar likmēm [...] % apmērā gadā par garantijām laikposmam, kas nepārsniedz divus gadus, un [...] % gadā par garantijām laikposmam, kas pārsniedz divus gadus. Komisija atzīmē, ka uzņēmumi, kas atrodas grūtā finansiālā situācijā kā Gdaņskas kuģu būvētava, netiek kvalificēti pasākumu piešķiršanai pēc iepriekšminētās shēmas. No tā izriet, ka Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas gaitā KUKE garantijas joprojām būs valsts atbalsts.

| (218) | Komisija lēš, ka vērtējamais plānoto KUKE ražošanas garantiju atbalsts līdzinās starpībai starp tirgus likmēm, kurām pieskaitīti 400 bāzes punkti (lai atspoguļotu papildu risku, kas saistīts ar garantiju piešķiršanu grūtībās nonākušam uzņēmumam), un likmēm, kādas kuģu būvētavai patiesībā būtu jāmaksā. Vērtējamais atbalsts, aprēķinot pēc iepriekš aprakstītās metodes, ir PLN 28,8 miljoni. |
| --- | --- |

(218)

Komisija lēš, ka vērtējamais plānoto KUKE ražošanas garantiju atbalsts līdzinās starpībai starp tirgus likmēm, kurām pieskaitīti 400 bāzes punkti (lai atspoguļotu papildu risku, kas saistīts ar garantiju piešķiršanu grūtībās nonākušam uzņēmumam), un likmēm, kādas kuģu būvētavai patiesībā būtu jāmaksā. Vērtējamais atbalsts, aprēķinot pēc iepriekš aprakstītās metodes, ir PLN 28,8 miljoni.

| (219) | Secinot Komisija uzskata, ka visi 4. tabulā norādītie Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtie atbalsti, plānotais atbalsts, kas norādīts 168. apsvērumā, un Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas nodrošinātās ražošanas garantijas – gan piešķirtās, gan pārstrukturēšanas periodam plānotās – ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(219)

Secinot Komisija uzskata, ka visi 4. tabulā norādītie Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtie atbalsti, plānotais atbalsts, kas norādīts 168. apsvērumā, un Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas nodrošinātās ražošanas garantijas – gan piešķirtās, gan pārstrukturēšanas periodam plānotās – ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2.2.   Iespēja Polijai un trešām personām iesniegt piezīmes

| (220) | Komisija ar 2005. gada 1. jūnija lēmumu uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par vairākiem pasākumiem, tostarp parādu pārstrukturēšanu (norakstīšanu, atlikšanu, izmaiņām maksājumu grafikā), pamatojoties uz dažāda veida juridisko pamatu un attiecībā uz dažādiem publisko tiesību kreditoriem, kapitāla ieguldījumu un Valsts kases garantiju. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ar 2005. gada 1. jūnija lēmumu uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par vairākiem pasākumiem, tostarp parādu pārstrukturēšanu (norakstīšanu, atlikšanu, izmaiņām maksājumu grafikā), pamatojoties uz dažāda veida juridisko pamatu un attiecībā uz dažādiem publisko tiesību kreditoriem, kapitāla ieguldījumu un Valsts kases garantiju.

| (221) | Komisija skaidri noteica, ka Polijas arguments par to, ka kuģu īpašnieku avansa maksājumi jāuzskata par pašu ieguldījumu, nav pieņemams. Šajā sakarībā Komisija apšaubīja to, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas sniegtās kuģu īpašnieku avansa maksājumu garantijas nav valsts atbalsts, un paziņoja, ka izmeklēs šo avansu raksturu. |
| --- | --- |

(221)

Komisija skaidri noteica, ka Polijas arguments par to, ka kuģu īpašnieku avansa maksājumi jāuzskata par pašu ieguldījumu, nav pieņemams. Šajā sakarībā Komisija apšaubīja to, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas sniegtās kuģu īpašnieku avansa maksājumu garantijas nav valsts atbalsts, un paziņoja, ka izmeklēs šo avansu raksturu.

| (222) | Gan Polija, gan Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmums iesniedza par to piezīmes, tomēr, lai gan tie apstrīdēja Komisijas kompetenci dažu attiecīgo atbalsta pasākumu saderības ar kopējo tirgu novērtēšanā, tie neapstrīdēja Komisijas secinājumu, ka, ņemot vērā, ka pasākumi ir piešķirti pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, tie ir jauns atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Vienīgais izņēmums bija KUKE izsniegto garantiju raksturs, par ko tika apgalvots, ka tās neietver valsts atbalstu. Polija vēlāk apgalvoja arī to, ka KPS piešķirtie aizdevumi nav valsts atbalsts. Komisija tāpat secināja, ka pastāv papildu nepieteikti atbalsti pastāvīgas publisko tiesību saistību nepiedzīšanas veidā. Komisija apsprieda valsts atbalsta pastāvēšanu trīs iepriekšminētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(222)

Gan Polija, gan Gdaņskas kuģu būvētavas mātesuzņēmums iesniedza par to piezīmes, tomēr, lai gan tie apstrīdēja Komisijas kompetenci dažu attiecīgo atbalsta pasākumu saderības ar kopējo tirgu novērtēšanā, tie neapstrīdēja Komisijas secinājumu, ka, ņemot vērā, ka pasākumi ir piešķirti pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, tie ir jauns atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Vienīgais izņēmums bija KUKE izsniegto garantiju raksturs, par ko tika apgalvots, ka tās neietver valsts atbalstu. Polija vēlāk apgalvoja arī to, ka KPS piešķirtie aizdevumi nav valsts atbalsts. Komisija tāpat secināja, ka pastāv papildu nepieteikti atbalsti pastāvīgas publisko tiesību saistību nepiedzīšanas veidā. Komisija apsprieda valsts atbalsta pastāvēšanu trīs iepriekšminētajiem pasākumiem.

| (223) | Polijas valdības izstrādātajā stratēģijā attiecībā uz Gdaņskas kuģu būvētavu izmeklēšanas procedūras laikā vairākas reizes tika izdarīti būtiski grozījumi. Kuģu būves nozares konsolidēšanas stratēģija tika aizstāta ar Gdaņskas un Gdiņas kuģu būvētavu nodalīšanas stratēģiju un lēmumu par Gdaņskas kuģu būvētavas privatizāciju. |
| --- | --- |

(223)

Polijas valdības izstrādātajā stratēģijā attiecībā uz Gdaņskas kuģu būvētavu izmeklēšanas procedūras laikā vairākas reizes tika izdarīti būtiski grozījumi. Kuģu būves nozares konsolidēšanas stratēģija tika aizstāta ar Gdaņskas un Gdiņas kuģu būvētavu nodalīšanas stratēģiju un lēmumu par Gdaņskas kuģu būvētavas privatizāciju.

| (224) | Kā norādīts iepriekš, Komisija uzturēja pastāvīgu kontaktu ar Polijas kā Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieces iestādēm, pašu kuģu būvētavu, kā arī tās jauno īpašnieku uzņēmumu ISD Polska. Komisija sistemātiski informēja ieinteresētās personas par to, ka visi kuģu būvētavai garantētie atbalsta pasākumi, izmantojot valsts līdzekļus, iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā kuģu būvētavas nedrošo finansiālo situāciju un ārēja finansējuma neesamību, kurā nebūtu ietverts valsts atbalsts. Komisija brīdināja arī par to, ka šis valsts atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, un nav saderīgs ar kopējo tirgu. Komisija vairākkārt norādīja arī uz to, ka garantijas, ko Gdiņas kuģu būvētavas grupai sniedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija un kas ir izmantotas kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(224)

Kā norādīts iepriekš, Komisija uzturēja pastāvīgu kontaktu ar Polijas kā Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieces iestādēm, pašu kuģu būvētavu, kā arī tās jauno īpašnieku uzņēmumu ISD Polska. Komisija sistemātiski informēja ieinteresētās personas par to, ka visi kuģu būvētavai garantētie atbalsta pasākumi, izmantojot valsts līdzekļus, iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā kuģu būvētavas nedrošo finansiālo situāciju un ārēja finansējuma neesamību, kurā nebūtu ietverts valsts atbalsts. Komisija brīdināja arī par to, ka šis valsts atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, un nav saderīgs ar kopējo tirgu. Komisija vairākkārt norādīja arī uz to, ka garantijas, ko Gdiņas kuģu būvētavas grupai sniedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija un kas ir izmantotas kuģu būvei Gdaņskas kuģu būvētavā, ir valsts atbalsts.

| (225) | Izmeklēšanas procedūras laikā Komisija tāpat apkopoja sīku informāciju par KPS darbību un apgrozāmo līdzekļu aizdevumu raksturu, ko tā piešķīra kuģu būvētavai. Komisija ziņoja Polijai, ka šie aizdevumi, visticamāk, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(225)

Izmeklēšanas procedūras laikā Komisija tāpat apkopoja sīku informāciju par KPS darbību un apgrozāmo līdzekļu aizdevumu raksturu, ko tā piešķīra kuģu būvētavai. Komisija ziņoja Polijai, ka šie aizdevumi, visticamāk, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (226) | Izmeklēšanas procedūras laikā Komisija konstatēja arī to, ka Gdaņskas kuģu būvētavai joprojām uzkrājas publisko tiesību saistības. Komisija apkopoja informāciju par šo jautājumu un informēja Poliju (kā kuģu būvētavas kreditori, bet līdz zināmam laikam arī tās īpašnieci), ka publisko tiesību parādsaistību nepiedzīšana vai pārstrukturēšana varētu būt valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(226)

Izmeklēšanas procedūras laikā Komisija konstatēja arī to, ka Gdaņskas kuģu būvētavai joprojām uzkrājas publisko tiesību saistības. Komisija apkopoja informāciju par šo jautājumu un informēja Poliju (kā kuģu būvētavas kreditori, bet līdz zināmam laikam arī tās īpašnieci), ka publisko tiesību parādsaistību nepiedzīšana vai pārstrukturēšana varētu būt valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

3.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu – atkāpe saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu

| (227) | Atbalsta pasākumu galvenais mērķis ir palīdzēt finansiālās grūtībās nonākušam uzņēmumam un ļaut tam turpināt darbību. Šādos gadījumos, ja tiek izpildīti attiecīgi nosacījumi, var piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kas atļauj valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu zināmu saimniecisko darbību attīstību, ja šāds atbalsts nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā apmērā, kas ir pretēji sabiedrības interesēm. Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu pašlaik reglamentē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (43) (turpmāk “pamatnostādnes”), kas aizstāja iepriekšējo 1999. gadā pieņemto dokumentu (44) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(227)

Atbalsta pasākumu galvenais mērķis ir palīdzēt finansiālās grūtībās nonākušam uzņēmumam un ļaut tam turpināt darbību. Šādos gadījumos, ja tiek izpildīti attiecīgi nosacījumi, var piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kas atļauj valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu zināmu saimniecisko darbību attīstību, ja šāds atbalsts nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā apmērā, kas ir pretēji sabiedrības interesēm. Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu pašlaik reglamentē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (43) (turpmāk “pamatnostādnes”), kas aizstāja iepriekšējo 1999. gadā pieņemto dokumentu (44) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”).

| (228) | Pamatnostādņu pārejas noteikumos ir noteikts, ka paziņojumi, kas reģistrēti pirms 2004. gada 10. oktobra, tiek pārbaudīti, ņemot vērā paziņošanas brīdī piemērojamos kritērijus (103. punkts). Šajā gadījumā Komisijai par dažiem pasākumiem tika paziņots 2004. gada 8. oktobrī, kad spēkā vēl bija 1999. gada pamatnostādnes. Taču atbilstīgi pamatnostādnēm tās attiecas uz jebkura tāda glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja viss atbalsts vai tā daļa ir piešķirta pēc 2004. gada 1. oktobra (104. punkta pirmā daļa). Ņemot vērā, ka gandrīz visi 105. līdz 107. apsvērumā aprakstītie pasākumi tika piešķirti nelikumīgi pēc minētās dienas, Komisija secina, ka jāpiemēro 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(228)

Pamatnostādņu pārejas noteikumos ir noteikts, ka paziņojumi, kas reģistrēti pirms 2004. gada 10. oktobra, tiek pārbaudīti, ņemot vērā paziņošanas brīdī piemērojamos kritērijus (103. punkts). Šajā gadījumā Komisijai par dažiem pasākumiem tika paziņots 2004. gada 8. oktobrī, kad spēkā vēl bija 1999. gada pamatnostādnes. Taču atbilstīgi pamatnostādnēm tās attiecas uz jebkura tāda glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja viss atbalsts vai tā daļa ir piešķirta pēc 2004. gada 1. oktobra (104. punkta pirmā daļa). Ņemot vērā, ka gandrīz visi 105. līdz 107. apsvērumā aprakstītie pasākumi tika piešķirti nelikumīgi pēc minētās dienas, Komisija secina, ka jāpiemēro 2004. gada pamatnostādnes.

| (229) | Pamatnostādnes attiecas uz visu nozaru uzņēmumiem, izņemot pamatnostādņu 18. punktā uzskaitītos uzņēmumus. Nostādnēs par valsts atbalstu kuģu būvei (45), kas ir tiesiskais regulējums valsts atbalsta novērtēšanai šajā nozarē, ir atsauce uz pamatnostādņu 12. punktu kā attiecīgo glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanas juridisko pamatu. |
| --- | --- |

(229)

Pamatnostādnes attiecas uz visu nozaru uzņēmumiem, izņemot pamatnostādņu 18. punktā uzskaitītos uzņēmumus. Nostādnēs par valsts atbalstu kuģu būvei (45), kas ir tiesiskais regulējums valsts atbalsta novērtēšanai šajā nozarē, ir atsauce uz pamatnostādņu 12. punktu kā attiecīgo glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanas juridisko pamatu.

| (230) | Pamatnostādņu 17. punktā ietvertajā definīcijā ir norādīts, ka pārstrukturēšanas atbalsta pamatā ir realizējams, saskaņots un tālejošs plāns atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju pamatotā laikā. Pārstrukturēšanā parasti ietilpst šādi elementi: visu uzņēmuma darbību aspektu pārstrukturēšana, pamata uzņēmējdarbības reorganizācija un racionalizācija, tostarp zaudējumus radošu darbību pārtraukšana un finanšu pārstrukturēšana. Ja pārstrukturēšanas darbības saņem valsts atbalstu, tas nevar aprobežoties ar finansiālu atbalstu, kas paredzēts pagātnes zaudējumu izlīdzināšanai, nerisinot šo zaudējumu iemeslus, t. i., neīstenojot reālu pārstrukturēšanu. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē par paša uzņēmuma līdzekļiem vai par ārējiem līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu, un valsts atbalstam jāaprobežojas ar minimālo apjomu, kas vajadzīgs, lai atjaunotu dzīvotspēju. Visbeidzot, ir jāievieš kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

(230)

Pamatnostādņu 17. punktā ietvertajā definīcijā ir norādīts, ka pārstrukturēšanas atbalsta pamatā ir realizējams, saskaņots un tālejošs plāns atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju pamatotā laikā. Pārstrukturēšanā parasti ietilpst šādi elementi: visu uzņēmuma darbību aspektu pārstrukturēšana, pamata uzņēmējdarbības reorganizācija un racionalizācija, tostarp zaudējumus radošu darbību pārtraukšana un finanšu pārstrukturēšana. Ja pārstrukturēšanas darbības saņem valsts atbalstu, tas nevar aprobežoties ar finansiālu atbalstu, kas paredzēts pagātnes zaudējumu izlīdzināšanai, nerisinot šo zaudējumu iemeslus, t. i., neīstenojot reālu pārstrukturēšanu. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē par paša uzņēmuma līdzekļiem vai par ārējiem līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu, un valsts atbalstam jāaprobežojas ar minimālo apjomu, kas vajadzīgs, lai atjaunotu dzīvotspēju. Visbeidzot, ir jāievieš kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi.

| (231) | Ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta ļoti kropļojošo raksturu, Komisija uzskata, ka atbalsts ekonomiskās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību bez nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecību tādā apmērā, kas būtu pretrunā Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti visi pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(231)

Ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta ļoti kropļojošo raksturu, Komisija uzskata, ka atbalsts ekonomiskās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību bez nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecību tādā apmērā, kas būtu pretrunā Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti visi pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi.

a)   Uzņēmumu atbilstība

| (232) | Lai uzņēmums būtu tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, tam jāatbilst grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem pamatnostādņu nozīmē. Atbilstīgi iepriekš ievietotajai 1. tabulai Gdaņskas kuģu būvētavas finansiālo situāciju, vismaz kopš 2002. gada, raksturo pastāvīgi darbības traucējumi un augoši zaudējumi. Tāpēc Gdaņskas kuģu būvētava ir grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(232)

Lai uzņēmums būtu tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, tam jāatbilst grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem pamatnostādņu nozīmē. Atbilstīgi iepriekš ievietotajai 1. tabulai Gdaņskas kuģu būvētavas finansiālo situāciju, vismaz kopš 2002. gada, raksturo pastāvīgi darbības traucējumi un augoši zaudējumi. Tāpēc Gdaņskas kuģu būvētava ir grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu 11. punkta nozīmē.

| (233) | Atbilstīgi pamatnostādņu 73. punktam, ja kāds uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu vai tostarp kādu nepaziņotu atbalstu, un ja ir pagājis mazāk par 10 gadiem kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas brīža, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna ieviešanas apturēšanas (ņemot vērā pēdējo notikumu), Komisija neatzīst turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu (tā sauktais “vienreizīguma” princips). |
| --- | --- |

(233)

Atbilstīgi pamatnostādņu 73. punktam, ja kāds uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu vai tostarp kādu nepaziņotu atbalstu, un ja ir pagājis mazāk par 10 gadiem kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas brīža, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna ieviešanas apturēšanas (ņemot vērā pēdējo notikumu), Komisija neatzīst turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu (tā sauktais “vienreizīguma” princips).

| (234) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka Gdaņskas kuģu būvētava 1998. gadā tika pakļauta pārstrukturēšanai, kura, pēc Polijas iestāžu teiktā, neietvēra valsts atbalstu. Komisija akceptēja Polijas iestāžu viedokli šajā ziņā. Izmeklēšanas procedūra neuzrādīja, ka šīs pārstrukturēšanas ietvaros būtu piešķirts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(234)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka Gdaņskas kuģu būvētava 1998. gadā tika pakļauta pārstrukturēšanai, kura, pēc Polijas iestāžu teiktā, neietvēra valsts atbalstu. Komisija akceptēja Polijas iestāžu viedokli šajā ziņā. Izmeklēšanas procedūra neuzrādīja, ka šīs pārstrukturēšanas ietvaros būtu piešķirts valsts atbalsts.

| (235) | Turklāt Gdaņskas kuģu būvētavai 2002. gadā piešķirtais valsts atbalsts kalpoja viena no pārstrukturēšanas procesiem atbalstīšanai. |
| --- | --- |

(235)

Turklāt Gdaņskas kuģu būvētavai 2002. gadā piešķirtais valsts atbalsts kalpoja viena no pārstrukturēšanas procesiem atbalstīšanai.

| (236) | Šādā sakarībā Komisija apliecina, ka ir ievērots “vienreizīguma” princips. |
| --- | --- |

(236)

Šādā sakarībā Komisija apliecina, ka ir ievērots “vienreizīguma” princips.

b)   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (237) | Atbilstīgi pamatnostādņu 34. punktam atbalsta piešķiršanas nosacījumam jābūt tāda pārstrukturēšanas plāna īstenošanai, kas ļauj uzņēmumam atjaunot dzīvotspēju pieņemamā laikā. Dzīvotspējas atjaunošana nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spēj segt visas savas izmaksas un gūt pietiekamu peļņu no ieguldītā kapitāla, lai pats ar saviem spēkiem konkurētu ar citiem uzņēmumiem. Pārstrukturēšana jāīsteno pēc iespējas ātri. |
| --- | --- |

(237)

Atbilstīgi pamatnostādņu 34. punktam atbalsta piešķiršanas nosacījumam jābūt tāda pārstrukturēšanas plāna īstenošanai, kas ļauj uzņēmumam atjaunot dzīvotspēju pieņemamā laikā. Dzīvotspējas atjaunošana nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spēj segt visas savas izmaksas un gūt pietiekamu peļņu no ieguldītā kapitāla, lai pats ar saviem spēkiem konkurētu ar citiem uzņēmumiem. Pārstrukturēšana jāīsteno pēc iespējas ātri.

| (238) | Komisija piebilst, ka veiktās izmeklēšanas procedūras laikā ir izskatījusi divus kuģu būvētavas valdes sagatavotos pārstrukturēšanas plānus (2004. gada marta un 2006. gada), kurus apstiprināja tās akciju kontrolpaketes turētājs – valsts. Komisija secināja, ka tās nopietnās bažas par to, vai, īstenojot šos divus plānus, tiktu atjaunota kuģu būvētavas dzīvotspēja, nav kliedētas. Pēc tam Komisija izskatīja ISD Polska 2008. gadā sagatavoto Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopīgo pārstrukturēšanas plānu. Komisija savā 2008. gada 6. novembra lēmumā par izmeklēšanas procedūru valsts atbalsta lietā Gdiņas kuģu būvētavai (46) secināja, ka nav pierādīts, ka kopīgais pārstrukturēšanas plāns nodrošinātu abām kuģu būvētavām ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(238)

Komisija piebilst, ka veiktās izmeklēšanas procedūras laikā ir izskatījusi divus kuģu būvētavas valdes sagatavotos pārstrukturēšanas plānus (2004. gada marta un 2006. gada), kurus apstiprināja tās akciju kontrolpaketes turētājs – valsts. Komisija secināja, ka tās nopietnās bažas par to, vai, īstenojot šos divus plānus, tiktu atjaunota kuģu būvētavas dzīvotspēja, nav kliedētas. Pēc tam Komisija izskatīja ISD Polska 2008. gadā sagatavoto Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavas kopīgo pārstrukturēšanas plānu. Komisija savā 2008. gada 6. novembra lēmumā par izmeklēšanas procedūru valsts atbalsta lietā Gdiņas kuģu būvētavai (46) secināja, ka nav pierādīts, ka kopīgais pārstrukturēšanas plāns nodrošinātu abām kuģu būvētavām ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

| (239) | Visbeidzot, Polijas iestādes 2009. gadā iesniedza jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieka ISD Polska sagatavoto pārstrukturēšanas plānu, kas stājas visu citu Komisijai iepriekš iesniegto pārstrukturēšanas plānu vietā. Tāpēc turpmāk Komisija vērtēs vienīgi 2009. gada pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(239)

Visbeidzot, Polijas iestādes 2009. gadā iesniedza jaunā Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieka ISD Polska sagatavoto pārstrukturēšanas plānu, kas stājas visu citu Komisijai iepriekš iesniegto pārstrukturēšanas plānu vietā. Tāpēc turpmāk Komisija vērtēs vienīgi 2009. gada pārstrukturēšanas plānu.

| (240) | Kuģu būvētavas grūtības gadu gaitā pieauga nekārtīgi veiktu ieguldījumu, sliktas vadības un pašu riska ierobežošanas stratēģu trūkuma dēļ. Šie iekšējie trūkumi līdz ar ciklisku konjunktūru kuģu būves nozares tirgū, tērauda cenu kāpumu un zlota vērības pieaugums noveda kuģu būvētavu pie ievērojamiem zaudējumiem, parādu pieauguma, nepietiekama apgrozāmā kapitāla, citiem neefektīviem risinājumiem un kavējumiem ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(240)

Kuģu būvētavas grūtības gadu gaitā pieauga nekārtīgi veiktu ieguldījumu, sliktas vadības un pašu riska ierobežošanas stratēģu trūkuma dēļ. Šie iekšējie trūkumi līdz ar ciklisku konjunktūru kuģu būves nozares tirgū, tērauda cenu kāpumu un zlota vērības pieaugums noveda kuģu būvētavu pie ievērojamiem zaudējumiem, parādu pieauguma, nepietiekama apgrozāmā kapitāla, citiem neefektīviem risinājumiem un kavējumiem ražošanas procesā.

| (241) | Komisija uzskata, ka ir pierādīts, ka piedāvātais pārstrukturēšanas atbalsts pareizi atrisina kuģu būvētavas problēmas un ir pietiekami plaši iecerēts, izvēlētā uzņēmuma darbības dažādošanas stratēģija ir pārliecinoša un finanšu prognozes balstītas uz ticamiem pieņēmumiem. Tas pierāda, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāns ved uz kuģu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu. |
| --- | --- |

(241)

Komisija uzskata, ka ir pierādīts, ka piedāvātais pārstrukturēšanas atbalsts pareizi atrisina kuģu būvētavas problēmas un ir pietiekami plaši iecerēts, izvēlētā uzņēmuma darbības dažādošanas stratēģija ir pārliecinoša un finanšu prognozes balstītas uz ticamiem pieņēmumiem. Tas pierāda, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāns ved uz kuģu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu.

| (242) | Komisija norāda, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plānu sagatavojis kuģu būvētavas jaunais īpašnieks, kas jau ieguldījis ievērojamu privāto atbalstu saistībā ar šī uzņēmuma iegādi (kapitāla ieguldījums PLN 305 miljonu apmērā un PLN [...] miljoni akciju iegādei no līdzšinējiem akcionāriem) un kurš apņemas pilnībā realizēt plānu, būdams pārliecināts, ka tas viņam nesīs pieņemamu peļņu. Tas, ka privāts uzņēmums ir ieguldījis kuģu būvētavā nozīmīgu atbalstu un plāno finansēt 2009. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisijai rāda, ka tirgus subjekts tic Gdaņskas kuģu būvētavas dzīvotspējas atgūšanas iespējai. Turklāt ISD Polska ir pierādījis, ka tam ir vērtīga pieredze grūtībās nonākušu uzņēmumu veiksmīgā pārstrukturēšanā (Huta Częstochowa), kas ir papildu garantija tam, ka pārstrukturēšanas plāns ir reāls. |
| --- | --- |

(242)

Komisija norāda, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plānu sagatavojis kuģu būvētavas jaunais īpašnieks, kas jau ieguldījis ievērojamu privāto atbalstu saistībā ar šī uzņēmuma iegādi (kapitāla ieguldījums PLN 305 miljonu apmērā un PLN [...] miljoni akciju iegādei no līdzšinējiem akcionāriem) un kurš apņemas pilnībā realizēt plānu, būdams pārliecināts, ka tas viņam nesīs pieņemamu peļņu. Tas, ka privāts uzņēmums ir ieguldījis kuģu būvētavā nozīmīgu atbalstu un plāno finansēt 2009. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisijai rāda, ka tirgus subjekts tic Gdaņskas kuģu būvētavas dzīvotspējas atgūšanas iespējai. Turklāt ISD Polska ir pierādījis, ka tam ir vērtīga pieredze grūtībās nonākušu uzņēmumu veiksmīgā pārstrukturēšanā (Huta Częstochowa), kas ir papildu garantija tam, ka pārstrukturēšanas plāns ir reāls.

| (243) | Attiecībā uz kuģu būvētavas biznesa stratēģiju Komisija uzskata, ka plānotā darbības diversifikācija ne tikai nodrošinās to, ka uzņēmums būs mazāk pakļauts cikliskām konjunktūras izmaiņām kuģu būves nozares tirgū, bet arī ļaus kuģu būvētavai efektīgāk izmanot spēju apstrādāt tēraudu un izmantot jaunas iespējas tirgū vēja spēkstaciju torņu ražošanas sektorā. Turklāt ražošanas diversifikācija ļaus sadalīt uzņēmuma pastāvīgās izmaksas starp dažādiem darbības veidiem un padarīs to izturīgāku pret mainīgajiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(243)

Attiecībā uz kuģu būvētavas biznesa stratēģiju Komisija uzskata, ka plānotā darbības diversifikācija ne tikai nodrošinās to, ka uzņēmums būs mazāk pakļauts cikliskām konjunktūras izmaiņām kuģu būves nozares tirgū, bet arī ļaus kuģu būvētavai efektīgāk izmanot spēju apstrādāt tēraudu un izmantot jaunas iespējas tirgū vēja spēkstaciju torņu ražošanas sektorā. Turklāt ražošanas diversifikācija ļaus sadalīt uzņēmuma pastāvīgās izmaksas starp dažādiem darbības veidiem un padarīs to izturīgāku pret mainīgajiem tirgus apstākļiem.

| (244) | Komisija uzskata, ka plānotais pārstrukturēšanas atbalsts pareizi novērš kuģu būvētavas trūkumus. Plānā parādīta sīki izstrādāta visu pārstrukturēšanas pasākumu ieviešanas stratēģija, īpaši organizācijas, plānošanas, ražošanas cikla, piegāžu, loģistikas un nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

(244)

Komisija uzskata, ka plānotais pārstrukturēšanas atbalsts pareizi novērš kuģu būvētavas trūkumus. Plānā parādīta sīki izstrādāta visu pārstrukturēšanas pasākumu ieviešanas stratēģija, īpaši organizācijas, plānošanas, ražošanas cikla, piegāžu, loģistikas un nodarbinātības jomā.

| (245) | Komisija konstatē, ka plāns liek pamatu tālejošai nodarbinātības pārstrukturēšanai, kas nozīmē ievērojamu nodarbinātības samazinājumu, vienlaicīgi pieaugot atalgojumam. Pārstrukturēšanas plānā par kuģu būvētavas galvenajām problēmām cita starpā ir atzīts liels darba kavējumu skaits, darbinieku rotācija un zema nodarbinātības struktūras un atalgojuma efektivitāte. Komisija uzskata, ka tāds plānotais atbalsts kā atalgojuma palielināšana un karjeras un lojalitātes veidošanas shēmu ieviešana ļaus atrisināt atklātās problēmas. Komisija norāda, ka nodarbinātība, salīdzinot ar 2006. gadu, jau ir samazināta par [... virs 20] %. Vidējais mēneša atalgojums tiešajā ražošanā, salīdzinot ar 2005. gadu, 2008. gadā pieauga par [... virs 20] %. Plāns paredz turpmāku atalgojuma pieaugumu par [...] % 2009. gadā, par [...] % 2010. gadā, par [...] % 2011. gadā, par [...] % 2012. gadā, tajā pašā laikā norādot, ka konjunktūras krituma un Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavu slēgšanas dēļ ir samazinājušās strādnieku finansiālās cerības. |
| --- | --- |

(245)

Komisija konstatē, ka plāns liek pamatu tālejošai nodarbinātības pārstrukturēšanai, kas nozīmē ievērojamu nodarbinātības samazinājumu, vienlaicīgi pieaugot atalgojumam. Pārstrukturēšanas plānā par kuģu būvētavas galvenajām problēmām cita starpā ir atzīts liels darba kavējumu skaits, darbinieku rotācija un zema nodarbinātības struktūras un atalgojuma efektivitāte. Komisija uzskata, ka tāds plānotais atbalsts kā atalgojuma palielināšana un karjeras un lojalitātes veidošanas shēmu ieviešana ļaus atrisināt atklātās problēmas. Komisija norāda, ka nodarbinātība, salīdzinot ar 2006. gadu, jau ir samazināta par [... virs 20] %. Vidējais mēneša atalgojums tiešajā ražošanā, salīdzinot ar 2005. gadu, 2008. gadā pieauga par [... virs 20] %. Plāns paredz turpmāku atalgojuma pieaugumu par [...] % 2009. gadā, par [...] % 2010. gadā, par [...] % 2011. gadā, par [...] % 2012. gadā, tajā pašā laikā norādot, ka konjunktūras krituma un Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavu slēgšanas dēļ ir samazinājušās strādnieku finansiālās cerības.

| (246) | 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir paskaidrots, ka ražošanas efektivitātes pieaugums un biežāka sadarbība ar darbu apakšuzņēmējiem samazina darbaspēka pieprasījuma līmeni kuģu būvētavā. Plānā tāpat ir parādīti nodarbinātības samazināšanas finansiālie rezultāti. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka piedāvātā nodarbinātības pārstrukturēšana būs pietiekami plaši izvērsta, lai atrisinātu kuģu būvētavas problēmas nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

(246)

2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir paskaidrots, ka ražošanas efektivitātes pieaugums un biežāka sadarbība ar darbu apakšuzņēmējiem samazina darbaspēka pieprasījuma līmeni kuģu būvētavā. Plānā tāpat ir parādīti nodarbinātības samazināšanas finansiālie rezultāti. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem, Komisija uzskata, ka piedāvātā nodarbinātības pārstrukturēšana būs pietiekami plaši izvērsta, lai atrisinātu kuģu būvētavas problēmas nodarbinātības jomā.

| (247) | Attiecībā uz kuģu būvētavas darbību Komisija uzskata, ka plānotā būtiskā kuģu būves ierobežošanas stratēģija un specializēšanās daļēji aprīkotu kuģu ražošanā ir saprātīga. Ieguldītājs vēl ir norādījis, ka izvēlētā stratēģija ir reāla, jo jau 2008. gadā kuģu būvētava ir piegādājusi piecus piekrastes tipa kuģu korpusus no sešiem pavisam kopā piegādātajiem kuģiem. |
| --- | --- |

(247)

Attiecībā uz kuģu būvētavas darbību Komisija uzskata, ka plānotā būtiskā kuģu būves ierobežošanas stratēģija un specializēšanās daļēji aprīkotu kuģu ražošanā ir saprātīga. Ieguldītājs vēl ir norādījis, ka izvēlētā stratēģija ir reāla, jo jau 2008. gadā kuģu būvētava ir piegādājusi piecus piekrastes tipa kuģu korpusus no sešiem pavisam kopā piegādātajiem kuģiem.

| (248) | Attiecībā uz kuģu būvi plānā ir paredzēts atbalsts aizsardzības pasākumiem pret būtiskākajiem ārējiem kuģu būvētavas grūtību cēloņiem, īstenojot dažādus pasākumus. Plānā ir paredzēta indeksācijas klauzulu ieviešana līgumos par kuģu būvi, lai vismaz daļēji pārnestu uz kuģa īpašnieku ar materiālu izmaksām un atalgojumiem saistīto risku. 2009. gada pārstrukturēšanas plānā vēl paredzēta vispusīgas nodrošināšanas stratēģijas ieviešana, kuras mērķis ir mazināt ar valūtu saistīto risku. Komisija uzskata, ka piedāvātais atbalsts ir atbilstošs. Iesniegtā jutīguma analīze rāda, ka plānotais atbalsts padara uzņēmumu salīdzinoši izturīgu pret mainīgajiem tirgus apstākļiem, tostarp valūtas kursa svārstībām. |
| --- | --- |

(248)

Attiecībā uz kuģu būvi plānā ir paredzēts atbalsts aizsardzības pasākumiem pret būtiskākajiem ārējiem kuģu būvētavas grūtību cēloņiem, īstenojot dažādus pasākumus. Plānā ir paredzēta indeksācijas klauzulu ieviešana līgumos par kuģu būvi, lai vismaz daļēji pārnestu uz kuģa īpašnieku ar materiālu izmaksām un atalgojumiem saistīto risku. 2009. gada pārstrukturēšanas plānā vēl paredzēta vispusīgas nodrošināšanas stratēģijas ieviešana, kuras mērķis ir mazināt ar valūtu saistīto risku. Komisija uzskata, ka piedāvātais atbalsts ir atbilstošs. Iesniegtā jutīguma analīze rāda, ka plānotais atbalsts padara uzņēmumu salīdzinoši izturīgu pret mainīgajiem tirgus apstākļiem, tostarp valūtas kursa svārstībām.

| (249) | Attiecībā uz tērauda konstrukciju ražošanu pārstrukturēšanas plānā ir ietverts atsevišķs darbības plāns, kas balstās uz ISD Polska ārējā konsultanta sagatavoto tirgus analīzi. Plānā ir uzvērtas šī tirgus segmenta attīstības labās perspektīvas un priekšrocības Polijā, kas saistītas ar atrašanos pie Baltijas jūras. Turklāt par spēcīgu uzņēmējdarbības papildu faktoru jākļūst ISD Polska pieredzei tērauda konstrukciju ražošanā un pārdošanā. Plānā paredzēts, ka, nākamajos gados pakāpeniski kāpinot ražošanas pieaugumu, 2013. gadā tiks sasniegta mērķprodukcija apmēram [... virs 50] tūkstošu tonnu līmenī. Šāds ražošanas līmenis Gdaņskas kuģu būvētavai nodrošinās dalību Polijas tirgū [...] % apmērā. |
| --- | --- |

(249)

Attiecībā uz tērauda konstrukciju ražošanu pārstrukturēšanas plānā ir ietverts atsevišķs darbības plāns, kas balstās uz ISD Polska ārējā konsultanta sagatavoto tirgus analīzi. Plānā ir uzvērtas šī tirgus segmenta attīstības labās perspektīvas un priekšrocības Polijā, kas saistītas ar atrašanos pie Baltijas jūras. Turklāt par spēcīgu uzņēmējdarbības papildu faktoru jākļūst ISD Polska pieredzei tērauda konstrukciju ražošanā un pārdošanā. Plānā paredzēts, ka, nākamajos gados pakāpeniski kāpinot ražošanas pieaugumu, 2013. gadā tiks sasniegta mērķprodukcija apmēram [... virs 50] tūkstošu tonnu līmenī. Šāds ražošanas līmenis Gdaņskas kuģu būvētavai nodrošinās dalību Polijas tirgū [...] % apmērā.

| (250) | Ir pierādīts, ka plāni attiecībā uz tērauda konstrukciju ražošanas paplašināšanu ir reāli, jo jau 2008. gadā, kas bija pirmais kuģu būvētavas darbības gads, kopš to pārņēma ISD Polska, uzņēmums ir spējis saražot un pārdot vairāk par 10 tūkstošiem tonnu tērauda konstrukciju, kas ievērojami pārsniedz sākotnējās ieguldītāja prognozes. Turklāt ISD Polska izdevās palielināt pārdošanu uzņēmumā Huta Częstochowa no [... virs 30] tūkstošiem tonnu 2004. gadā līdz [... virs 50] tūkstošiem tonnu 2006. gadā un [... virs 90] tūkstošiem tonnu 2008. gadā. |
| --- | --- |

(250)

Ir pierādīts, ka plāni attiecībā uz tērauda konstrukciju ražošanas paplašināšanu ir reāli, jo jau 2008. gadā, kas bija pirmais kuģu būvētavas darbības gads, kopš to pārņēma ISD Polska, uzņēmums ir spējis saražot un pārdot vairāk par 10 tūkstošiem tonnu tērauda konstrukciju, kas ievērojami pārsniedz sākotnējās ieguldītāja prognozes. Turklāt ISD Polska izdevās palielināt pārdošanu uzņēmumā Huta Częstochowa no [... virs 30] tūkstošiem tonnu 2004. gadā līdz [... virs 50] tūkstošiem tonnu 2006. gadā un [... virs 90] tūkstošiem tonnu 2008. gadā.

| (251) | Polijā, sākot ar deviņdesmitajiem gadiem, pastāvīgi pieaug tērauda konstrukciju ražošana. 2003. gadā Polijas ražotāji saražoja tērauda konstrukcijas PLN 6 miljonu vērtībā, 2006. gadā – PLN 9,4 miljonu vērtībā, bet 2007. gadā – PLN 12,5 miljonu vērtībā. Tas norāda, ka tirgū valda augoša tendence. Ir paredzams, ka pieprasījums pēc tērauda konstrukcijām Polijā turpmākajos gados pieaugs. Darbības plānā ir atzīmēts, ka pašreizējo konjunktūras kritumu izraisa pieprasījuma samazināšanās, taču tiek sagaidīts, ka ieguldījumi Polijā ar ES struktūrfondu līdzfinansējumu un nopietni infrastruktūras projekti izraisīs pieprasījuma kāpumu. |
| --- | --- |

(251)

Polijā, sākot ar deviņdesmitajiem gadiem, pastāvīgi pieaug tērauda konstrukciju ražošana. 2003. gadā Polijas ražotāji saražoja tērauda konstrukcijas PLN 6 miljonu vērtībā, 2006. gadā – PLN 9,4 miljonu vērtībā, bet 2007. gadā – PLN 12,5 miljonu vērtībā. Tas norāda, ka tirgū valda augoša tendence. Ir paredzams, ka pieprasījums pēc tērauda konstrukcijām Polijā turpmākajos gados pieaugs. Darbības plānā ir atzīmēts, ka pašreizējo konjunktūras kritumu izraisa pieprasījuma samazināšanās, taču tiek sagaidīts, ka ieguldījumi Polijā ar ES struktūrfondu līdzfinansējumu un nopietni infrastruktūras projekti izraisīs pieprasījuma kāpumu.

| (252) | Ieguldītājs ir iesniedzis noslēgto līgumu kopijas par tērauda konstrukciju piegādi, piemēram, pasūtījumu, ko ISD Trade, meitasuzņēmumam, kas atbild par tērauda konstrukciju pārdošanu ISD grupā, iesniedzis uzņēmums [...] Sp. z o.o. par tērauda konstrukciju piegādi 2008. gadā kopējā daudzumā 25–30 tūkstoši tonnu. Lai gan nav skaidrs, kādu procentu no šī pasūtījuma realizēs Gdaņskas kuģu būvētava, kādu Huta Częstochowa, šis pasūtījuma rāda, ka tirgū pastāv pieprasījums un ISD Polska spēj piesaistīt klientus un atrast noietu savai produkcijai. Šādā sakarībā Komisija atzīst, ka tērauda konstrukciju pārdošana, kas paredzēta 2009. gada pārstrukturēšanas plānā, ir reāla. |
| --- | --- |

(252)

Ieguldītājs ir iesniedzis noslēgto līgumu kopijas par tērauda konstrukciju piegādi, piemēram, pasūtījumu, ko ISD Trade, meitasuzņēmumam, kas atbild par tērauda konstrukciju pārdošanu ISD grupā, iesniedzis uzņēmums [...] Sp. z o.o. par tērauda konstrukciju piegādi 2008. gadā kopējā daudzumā 25–30 tūkstoši tonnu. Lai gan nav skaidrs, kādu procentu no šī pasūtījuma realizēs Gdaņskas kuģu būvētava, kādu Huta Częstochowa, šis pasūtījuma rāda, ka tirgū pastāv pieprasījums un ISD Polska spēj piesaistīt klientus un atrast noietu savai produkcijai. Šādā sakarībā Komisija atzīst, ka tērauda konstrukciju pārdošana, kas paredzēta 2009. gada pārstrukturēšanas plānā, ir reāla.

| (253) | Ir pierādīts, ka paredzamā peļņas norma ir reāla. Plānotais peļņas līmenis ir zemāks par pašreiz ISD Polska gūto peļņu (pārdošanas starpība 2006. gadā bija [... virs 10] %, 2007. gadā [... no 10 līdz 20] %, bet 2008. gadā [... virs 10] %), turpretī paredzamā peļņas norma Gdaņskas kuģu būvētavā, balstoties uz EBITDA, būs [... ne vairāk par 10] %. Komisija šādā sakarībā uzskata, ka pieņēmumus par pārdošanas apmēru un finanšu rezultātiem tērauda konstrukciju ražošanas jomā var uzskatīt par piesardzīgiem un reāliem. |
| --- | --- |

(253)

Ir pierādīts, ka paredzamā peļņas norma ir reāla. Plānotais peļņas līmenis ir zemāks par pašreiz ISD Polska gūto peļņu (pārdošanas starpība 2006. gadā bija [... virs 10] %, 2007. gadā [... no 10 līdz 20] %, bet 2008. gadā [... virs 10] %), turpretī paredzamā peļņas norma Gdaņskas kuģu būvētavā, balstoties uz EBITDA, būs [... ne vairāk par 10] %. Komisija šādā sakarībā uzskata, ka pieņēmumus par pārdošanas apmēru un finanšu rezultātiem tērauda konstrukciju ražošanas jomā var uzskatīt par piesardzīgiem un reāliem.

| (254) | Komisija norāda, ka tērauda konstrukciju ražošana Gdaņskas kuģu būvētavā balstīsies uz esošajām tēraudapstrādes jaudām, kādas šobrīd tiek izmantotas kuģu būvei. Tāpēc paredzamais ievērojamais ražošanas kāpums tiks sasniegts ar salīdzinoši nelieliem ieguldījumiem, ko izskaidro darbības tērauda konstrukciju jomā salīdzinoši augstā iekšējā atdeves norma. |
| --- | --- |

(254)

Komisija norāda, ka tērauda konstrukciju ražošana Gdaņskas kuģu būvētavā balstīsies uz esošajām tēraudapstrādes jaudām, kādas šobrīd tiek izmantotas kuģu būvei. Tāpēc paredzamais ievērojamais ražošanas kāpums tiks sasniegts ar salīdzinoši nelieliem ieguldījumiem, ko izskaidro darbības tērauda konstrukciju jomā salīdzinoši augstā iekšējā atdeves norma.

| (255) | Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija konstatē, ka tērauda konstrukciju segments, kuram jāveido integrējama un nozīmīga kuģu būvētavas jaunās darbības daļa, balstās uz pārliecinošu uzņēmuma tirgus pozīcijas analīzi. Tirgus analīze rāda, ka paredzamie pārdošanas un finansiālo rezultātu līmeņi ir reāli. Ir pierādīts, ka plāns balstās uz reāliem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(255)

Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija konstatē, ka tērauda konstrukciju segments, kuram jāveido integrējama un nozīmīga kuģu būvētavas jaunās darbības daļa, balstās uz pārliecinošu uzņēmuma tirgus pozīcijas analīzi. Tirgus analīze rāda, ka paredzamie pārdošanas un finansiālo rezultātu līmeņi ir reāli. Ir pierādīts, ka plāns balstās uz reāliem pieņēmumiem.

| (256) | Attiecībā uz vēja spēkstaciju torņu ražošanu 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir ietverts atsevišķs darbības plāns, kas skar šo Gdaņskas kuģu būvētavas darbības jomu. Plāns ir balstīts uz tirgus analīzi, kas rāda labas perspektīvas uzņēmumam, kurš sāk darbību šajā tirgus sektorā. Uzņēmums izmantos regulārās piegādes no Huta Częstochowa, tam būs laba atrašanās vieta, kas ļaus izplatīt ražojumus ar jūras transportu, un izmantos ISD Polska pieredzi vēja spēkstaciju torņu daļu ražošanas jomā. Plāns vēl rāda, ka sakarā ar tiesību aktos paredzētajiem stimuliem (kas paredzēti atjaunojamo enerģijas avotu atbalstīšanai), kā arī ekonomiskajiem faktoriem (piemēram, mainīgas izejvielu cenas) pieprasījums pēc vēja spēkstaciju torņiem augs. Neatkarīgās analīzes paredz, ka 2010. gadā vēja spēkstacijas visā pasaulē saražos 172 miljonus MW enerģijas, bet 2015. gadā – 378 miljonus MW enerģijas. (47) |
| --- | --- |

(256)

Attiecībā uz vēja spēkstaciju torņu ražošanu 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir ietverts atsevišķs darbības plāns, kas skar šo Gdaņskas kuģu būvētavas darbības jomu. Plāns ir balstīts uz tirgus analīzi, kas rāda labas perspektīvas uzņēmumam, kurš sāk darbību šajā tirgus sektorā. Uzņēmums izmantos regulārās piegādes no Huta Częstochowa, tam būs laba atrašanās vieta, kas ļaus izplatīt ražojumus ar jūras transportu, un izmantos ISD Polska pieredzi vēja spēkstaciju torņu daļu ražošanas jomā. Plāns vēl rāda, ka sakarā ar tiesību aktos paredzētajiem stimuliem (kas paredzēti atjaunojamo enerģijas avotu atbalstīšanai), kā arī ekonomiskajiem faktoriem (piemēram, mainīgas izejvielu cenas) pieprasījums pēc vēja spēkstaciju torņiem augs. Neatkarīgās analīzes paredz, ka 2010. gadā vēja spēkstacijas visā pasaulē saražos 172 miljonus MW enerģijas, bet 2015. gadā – 378 miljonus MW enerģijas. (47)

| (257) | Uzņēmums iesniedza pierādījumus, ka 2009. gada februārī un aprīlī tas ir veicis sarunas ar būvniecības uzņēmumiem, kas ir potenciāli ieinteresēti celt vēja spēkstaciju torņu rūpnīcu. (48) Šīs sarunas apstiprināja ieguldītāja pieņēmumus attiecībā uz projekta sagatavošanas izmaksām un laiku. |
| --- | --- |

(257)

Uzņēmums iesniedza pierādījumus, ka 2009. gada februārī un aprīlī tas ir veicis sarunas ar būvniecības uzņēmumiem, kas ir potenciāli ieinteresēti celt vēja spēkstaciju torņu rūpnīcu. (48) Šīs sarunas apstiprināja ieguldītāja pieņēmumus attiecībā uz projekta sagatavošanas izmaksām un laiku.

| (258) | Plānā ir sīki norādīti pieņēmumi attiecībā uz finanšu prognozēm, piemēram, ieņēmumiem, balstoties uz potenciālo pircēju sniegto informāciju, izmaksām, balstoties uz enerģijas un tērauda cenu prognozēm, apmēram [...] darbinieku nodarbināšanu utt. Komisija uzskata, ka ir pierādīts, ka šie pieņēmumi ir reāli un līdz ar to paredzamie finansiālie rezultāti ir reāli. |
| --- | --- |

(258)

Plānā ir sīki norādīti pieņēmumi attiecībā uz finanšu prognozēm, piemēram, ieņēmumiem, balstoties uz potenciālo pircēju sniegto informāciju, izmaksām, balstoties uz enerģijas un tērauda cenu prognozēm, apmēram [...] darbinieku nodarbināšanu utt. Komisija uzskata, ka ir pierādīts, ka šie pieņēmumi ir reāli un līdz ar to paredzamie finansiālie rezultāti ir reāli.

| (259) | Turklāt tas, ka divas bankas ir izrādījušas interesi par ieguldījumu vēja elektrostaciju torņu ražošanas finansēšanā, liecina, ka šis projekts ir ticams un ka tirgus tic tā ilgtermiņa rentabilitātei. |
| --- | --- |

(259)

Turklāt tas, ka divas bankas ir izrādījušas interesi par ieguldījumu vēja elektrostaciju torņu ražošanas finansēšanā, liecina, ka šis projekts ir ticams un ka tirgus tic tā ilgtermiņa rentabilitātei.

| (260) | Pēc Komisijas domām ir pierādīts, ka kopējās finanšu prognozes attiecībā uz visiem trim kuģu būvētavas darbības veidiem ir ticamas un rāda, ka plāna īstenošanas rezultātā notiks kuģu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana. |
| --- | --- |

(260)

Pēc Komisijas domām ir pierādīts, ka kopējās finanšu prognozes attiecībā uz visiem trim kuģu būvētavas darbības veidiem ir ticamas un rāda, ka plāna īstenošanas rezultātā notiks kuģu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana.

| (261) | Komisija uzskata, ka pieņēmumi, uz kuriem balstās prognozes, ir saprātīgi. Ir pierādīts, ka tie balstās uz ticamiem avotiem un ir reāli. Paredzamais patēriņa cenu, enerģijas cenu kāpums un paredzamie aizdevumu procentu grozījumi starpbanku tirgū balstās uz neatkarīgu analīzi. Paredzamās kuģu pārdošanas cenas balstās uz šobrīd sasniegtajiem rezultātiem, pašreizējām līgumcenām, nodomu protokoliem un tirgus datiem. |
| --- | --- |

(261)

Komisija uzskata, ka pieņēmumi, uz kuriem balstās prognozes, ir saprātīgi. Ir pierādīts, ka tie balstās uz ticamiem avotiem un ir reāli. Paredzamais patēriņa cenu, enerģijas cenu kāpums un paredzamie aizdevumu procentu grozījumi starpbanku tirgū balstās uz neatkarīgu analīzi. Paredzamās kuģu pārdošanas cenas balstās uz šobrīd sasniegtajiem rezultātiem, pašreizējām līgumcenām, nodomu protokoliem un tirgus datiem.

| (262) | Attiecībā uz grozījumiem atalgojuma apmērā Komisija norāda, ka atalgojumi kuģu būvētavā jau ir būtiski pieauguši. Finansēšanas modelis paredz, ka darba vidējā stundas apmaksa 2009.–2018. gadā pieaugs par [... virs 40] %. Vidējais atalgojums kuģu būvētavā 2009. gadā būs par [... ap 15] % lielāks nekā 2007. gadā, turklāt vēl to plāns paredz turpmāku atalgojumu līmeņa kāpumu. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktoriem un ņemot vērā pašreizējo ekonomisko krīzi, kā arī saspringto situāciju Polijas darba tirgū, it īpaši kuģu būves nozarē, Komisija uzskata, ka pieņēmumi attiecībā uz grozījumiem atalgojumā ir pamatoti. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz grozījumiem atalgojuma apmērā Komisija norāda, ka atalgojumi kuģu būvētavā jau ir būtiski pieauguši. Finansēšanas modelis paredz, ka darba vidējā stundas apmaksa 2009.–2018. gadā pieaugs par [... virs 40] %. Vidējais atalgojums kuģu būvētavā 2009. gadā būs par [... ap 15] % lielāks nekā 2007. gadā, turklāt vēl to plāns paredz turpmāku atalgojumu līmeņa kāpumu. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktoriem un ņemot vērā pašreizējo ekonomisko krīzi, kā arī saspringto situāciju Polijas darba tirgū, it īpaši kuģu būves nozarē, Komisija uzskata, ka pieņēmumi attiecībā uz grozījumiem atalgojumā ir pamatoti.

| (263) | Turklāt jutīguma analīze rāda, ka sagatavotais plāns nodrošina Gdaņskas kuģu būvētavai pietiekamu noturību pret galvenajiem riska faktoriem, kas ir saistīti ar tās darbību. Komisija ir secinājusi, ka no jutīguma analīzes izriet, ka prognozētie finanšu rādītāji ir salīdzinoši izturīgi pret grozījumiem priekšnoteikumos, kas veido to pamatu. |
| --- | --- |

(263)

Turklāt jutīguma analīze rāda, ka sagatavotais plāns nodrošina Gdaņskas kuģu būvētavai pietiekamu noturību pret galvenajiem riska faktoriem, kas ir saistīti ar tās darbību. Komisija ir secinājusi, ka no jutīguma analīzes izriet, ka prognozētie finanšu rādītāji ir salīdzinoši izturīgi pret grozījumiem priekšnoteikumos, kas veido to pamatu.

| (264) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Komisija ir secinājusi, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāns ir pietiekami stabils, lai nodrošinātu Gdaņskas kuģu būvētavai dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(264)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Komisija ir secinājusi, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāns ir pietiekami stabils, lai nodrošinātu Gdaņskas kuģu būvētavai dzīvotspēju.

c)   Atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimumu

| (265) | Atbilstīgi pamatnostādņu 43. punktam atbalsta summa nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai nepieciešamo minimumam, t. i., izmaksas, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējam ir jāveic nozīmīgs ieguldījums pārstrukturēšanas finansēšanā, izmantojot savus līdzekļus vai ārēju finansējumu par tirgus likmēm. Šis ieguldījums, no vienas puses, pierāda tirgus ticību tam, ka uzņēmuma dzīvotspēju var atjaunot, bet, no otras puses, nodrošina valsts atbalsta ierobežošanu minimālajā apmērā. Lieliem uzņēmumiem, tādiem kā Gdaņskas kuģu būvētava, šim ieguldījumam ir jābūt vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām. Pašu ieguldījumam ir jābūt reālam un faktiskam, neietverot tajā nākotnē paredzamo peļņu un naudas plūsmu (pamatnostādņu 43. punkts). |
| --- | --- |

(265)

Atbilstīgi pamatnostādņu 43. punktam atbalsta summa nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai nepieciešamo minimumam, t. i., izmaksas, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējam ir jāveic nozīmīgs ieguldījums pārstrukturēšanas finansēšanā, izmantojot savus līdzekļus vai ārēju finansējumu par tirgus likmēm. Šis ieguldījums, no vienas puses, pierāda tirgus ticību tam, ka uzņēmuma dzīvotspēju var atjaunot, bet, no otras puses, nodrošina valsts atbalsta ierobežošanu minimālajā apmērā. Lieliem uzņēmumiem, tādiem kā Gdaņskas kuģu būvētava, šim ieguldījumam ir jābūt vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām. Pašu ieguldījumam ir jābūt reālam un faktiskam, neietverot tajā nākotnē paredzamo peļņu un naudas plūsmu (pamatnostādņu 43. punkts).

| (266) | Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti aprakstīti iepriekš 134. apsvērumā. Komisija vēl norāda, ka pārstrukturēšanas izmaksās jāņem vērā arī finanšu izmaksas, kas saistītas ar ražošanas garantijām ar valsts līdzfinansējumu. Rezultātā pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN [... virs 1 000] miljoniem. Šajā summā ietilpst izmaksas PLN [... virs 1 000] miljonu apmērā, kas aprakstītas iepriekš 134. apsvērumā, ražošanas garantiju atbalsts, kas ir specifiska, bet kuģu būves nozarei tipiska iezīme, kurš agrāk piešķirts kuģu būvētavai un kura kopējā summa ir PLN 18,9 miljoni, kas aprakstīts iepriekš 216. apsvērumā, plānoto ražošanas garantiju atbalsts, kura kopējā summa ir PLN 28,8 miljoni un kas aprakstīts iepriekš 218. apsvērumā. |
| --- | --- |

(266)

Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti aprakstīti iepriekš 134. apsvērumā. Komisija vēl norāda, ka pārstrukturēšanas izmaksās jāņem vērā arī finanšu izmaksas, kas saistītas ar ražošanas garantijām ar valsts līdzfinansējumu. Rezultātā pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN [... virs 1 000] miljoniem. Šajā summā ietilpst izmaksas PLN [... virs 1 000] miljonu apmērā, kas aprakstītas iepriekš 134. apsvērumā, ražošanas garantiju atbalsts, kas ir specifiska, bet kuģu būves nozarei tipiska iezīme, kurš agrāk piešķirts kuģu būvētavai un kura kopējā summa ir PLN 18,9 miljoni, kas aprakstīts iepriekš 216. apsvērumā, plānoto ražošanas garantiju atbalsts, kura kopējā summa ir PLN 28,8 miljoni un kas aprakstīts iepriekš 218. apsvērumā.

| (267) | Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas ir ierobežotas līdz stingram izmaksu minimumam un pienācīgi pamatotas. Pārstrukturēšanas plānā ir skaidrs un detalizēts ieguldījumu plāns. Ir pareizi noteiktas nenokārtotās civiltiesiskās un publisko tiesību saistības, kuras jānomaksā. Plānā pārredzami parādīts un paskaidrots nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksu apmērs, kā arī naudas līdzekļi, kas nepieciešami uzņēmuma bilances uzlabošanai. Attiecībā uz laikposmu pēc 2004. gada 1. maija un laikposmu pirms pašreizējās pārstrukturēšanas, balstoties uz 2009. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija norāda, ka kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts ir izmantots zaudējumu segšanai un kuģu būvētavas darbības saglabāšanai, tātad tas sedza vajadzības, kas saistītas ar uzņēmuma stabilitātes saglabāšanu aplūkojamajā laikposmā. |
| --- | --- |

(267)

Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas ir ierobežotas līdz stingram izmaksu minimumam un pienācīgi pamatotas. Pārstrukturēšanas plānā ir skaidrs un detalizēts ieguldījumu plāns. Ir pareizi noteiktas nenokārtotās civiltiesiskās un publisko tiesību saistības, kuras jānomaksā. Plānā pārredzami parādīts un paskaidrots nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksu apmērs, kā arī naudas līdzekļi, kas nepieciešami uzņēmuma bilances uzlabošanai. Attiecībā uz laikposmu pēc 2004. gada 1. maija un laikposmu pirms pašreizējās pārstrukturēšanas, balstoties uz 2009. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija norāda, ka kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts ir izmantots zaudējumu segšanai un kuģu būvētavas darbības saglabāšanai, tātad tas sedza vajadzības, kas saistītas ar uzņēmuma stabilitātes saglabāšanu aplūkojamajā laikposmā.

| (268) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Gdaņskas kuģu būvētavas pašas ieguldījumam pārstrukturēšanas izmaksu segšanai būs šādi avoti: ISD Polska kapitāla ieguldījums (PLN 305 miljoni), nevajadzīgo īpašuma daļu pārdošana un iznomāšana (PLN [...] miljoni) un ārējais finansējums ar tirgus noteikumiem, t. i., banku kredīti (PLN [...] miljoni). |
| --- | --- |

(268)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Gdaņskas kuģu būvētavas pašas ieguldījumam pārstrukturēšanas izmaksu segšanai būs šādi avoti: ISD Polska kapitāla ieguldījums (PLN 305 miljoni), nevajadzīgo īpašuma daļu pārdošana un iznomāšana (PLN [...] miljoni) un ārējais finansējums ar tirgus noteikumiem, t. i., banku kredīti (PLN [...] miljoni).

| (269) | Turpmāk norādīts Komisijas vērtējums par piedāvātajiem pašu ieguldījuma elementiem. |
| --- | --- |

(269)

Turpmāk norādīts Komisijas vērtējums par piedāvātajiem pašu ieguldījuma elementiem.

| (270) | Pirmkārt, ISD Polska, kas ir privātuzņēmums, jau ir veicis kapitāla papildināšanu par PLN 305 miljoniem, un tas jau ir reģistrēts un iemaksāts. Tāpēc Komisija uzskata, ka tas ir atzīstams par faktisku un reālu pašu ieguldījumu atbilstīgi pamatnostādņu prasībām. |
| --- | --- |

(270)

Pirmkārt, ISD Polska, kas ir privātuzņēmums, jau ir veicis kapitāla papildināšanu par PLN 305 miljoniem, un tas jau ir reģistrēts un iemaksāts. Tāpēc Komisija uzskata, ka tas ir atzīstams par faktisku un reālu pašu ieguldījumu atbilstīgi pamatnostādņu prasībām.

| (271) | Otrkārt, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, akceptē kā reālu un faktisku pašu ieguldījuma ieņēmumus no dažu īpašuma sastāvdaļu pārdošanas vai iznomāšanas, jo ir veikta un pamatota ieņēmumu aprēķināšana. Ieņēmumi no pārdošanas/nomas ir apmēram PLN [...] miljoni. |
| --- | --- |

(271)

Otrkārt, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, akceptē kā reālu un faktisku pašu ieguldījuma ieņēmumus no dažu īpašuma sastāvdaļu pārdošanas vai iznomāšanas, jo ir veikta un pamatota ieņēmumu aprēķināšana. Ieņēmumi no pārdošanas/nomas ir apmēram PLN [...] miljoni.

| (272) | Attiecībā uz finansējumu PLN [...] miljonu apmērā, ko uzņēmums gatavojas saņemt no ārējiem avotiem ar tirgus noteikumiem, Komisija norāda, ka uzņēmums ir iesniedzis divu banku saistības ar nosacījumu, kuras ir gatavas līdzfinansēt vēja spēkstaciju torņu projekta realizēšanu PLN [...] miljonu kopējā apmērā. Komisija uzskata, ka banku saistības ir pietiekamas, lai finansējumu uzskatītu par brīvu no valsts atbalsta un reālu un faktisku pamatnostādņu nozīmē. Pirmkārt, bankas savās deklarācijās balstās uz pašu biznesa plāna novērtējumu attiecībā uz vēja spēkstaciju torņu ražošanu un apliecina projekta un paredzamo finansiālo rezultātu realitāti. Otrkārt, banku izvirzīto noteikumu pildīšana galvenokārt ir atkarīga no ISD Stocznia, nevis ārējiem, neprognozējamiem apstākļiem. Visbeidzot, bankas ir apliecinājušas, ka finansējums tiks piešķirts atbilstīgi pastāvošajiem tirgus noteikumiem bez jebkādām valsts garantijām. |
| --- | --- |

(272)

Attiecībā uz finansējumu PLN [...] miljonu apmērā, ko uzņēmums gatavojas saņemt no ārējiem avotiem ar tirgus noteikumiem, Komisija norāda, ka uzņēmums ir iesniedzis divu banku saistības ar nosacījumu, kuras ir gatavas līdzfinansēt vēja spēkstaciju torņu projekta realizēšanu PLN [...] miljonu kopējā apmērā. Komisija uzskata, ka banku saistības ir pietiekamas, lai finansējumu uzskatītu par brīvu no valsts atbalsta un reālu un faktisku pamatnostādņu nozīmē. Pirmkārt, bankas savās deklarācijās balstās uz pašu biznesa plāna novērtējumu attiecībā uz vēja spēkstaciju torņu ražošanu un apliecina projekta un paredzamo finansiālo rezultātu realitāti. Otrkārt, banku izvirzīto noteikumu pildīšana galvenokārt ir atkarīga no ISD Stocznia, nevis ārējiem, neprognozējamiem apstākļiem. Visbeidzot, bankas ir apliecinājušas, ka finansējums tiks piešķirts atbilstīgi pastāvošajiem tirgus noteikumiem bez jebkādām valsts garantijām.

| (273) | Komisija konstatē, ka attiecībā uz darbības vešanai nepieciešamajām atļaujām un banku prasītajām garantijām ISD Stocznia jau ir veikusi attiecīgos pasākumus, lai izpildītu banku prasības. Pirmkārt, uzņēmums ir vērsies pie ostas iestādēm un Finanšu ministrijas pēc atļaujas nodot Gdaņskas kuģu būvētavai piederošos zemes gabalus atsevišķajam juridiskajam subjektam ISD Energia Sp. z o.o., kura darbība ietvers vēja spēkstaciju torņu ražošanu. Šādu atļauju prasa juridiskie noteikumi, jo zemes gabali atrodas ostas teritorijā, taču nav nekādu priekšnoteikumu, kas liktu atteikt atļaujas izsniegšanu. Otrkārt, attiecībā uz prasīto nodrošinājumu hipotēku veidā par minēto zemes gabalu ISD Stocznia ir iesniegusi šādu skaidrojumu. Zemi, kas ir kuģu būvētavas nenokārtoto publisko tiesību parādu nodrošinājums, pašlaik apgrūtina hipotēka. Pēc kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas un plānotā atbalsta piešķiršanas kuģu būvētava nomaksās nenokārtotās saistības atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam un hipotēka tiks dzēsta. Tāpēc Komisija uzskata, ka, pēc visa spriežot, ISD Stocznia pildīs šīs divas prasības. Pēc šī lēmuma pieņemšanas vienīgais obligātais noteikums būs pozitīvs banku lēmējinstitūciju lēmums. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Komisija secina, ka plānoto ārējo finansējumu PLN [...] miljonu apmērā vēja spēkstaciju torņu būvniecības projekta realizēšanai var atzīt par pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kurā nav ietverts valsts atbalsts un kurš ir reāls un faktisks. |
| --- | --- |

(273)

Komisija konstatē, ka attiecībā uz darbības vešanai nepieciešamajām atļaujām un banku prasītajām garantijām ISD Stocznia jau ir veikusi attiecīgos pasākumus, lai izpildītu banku prasības. Pirmkārt, uzņēmums ir vērsies pie ostas iestādēm un Finanšu ministrijas pēc atļaujas nodot Gdaņskas kuģu būvētavai piederošos zemes gabalus atsevišķajam juridiskajam subjektam ISD Energia Sp. z o.o., kura darbība ietvers vēja spēkstaciju torņu ražošanu. Šādu atļauju prasa juridiskie noteikumi, jo zemes gabali atrodas ostas teritorijā, taču nav nekādu priekšnoteikumu, kas liktu atteikt atļaujas izsniegšanu. Otrkārt, attiecībā uz prasīto nodrošinājumu hipotēku veidā par minēto zemes gabalu ISD Stocznia ir iesniegusi šādu skaidrojumu. Zemi, kas ir kuģu būvētavas nenokārtoto publisko tiesību parādu nodrošinājums, pašlaik apgrūtina hipotēka. Pēc kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas un plānotā atbalsta piešķiršanas kuģu būvētava nomaksās nenokārtotās saistības atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam un hipotēka tiks dzēsta. Tāpēc Komisija uzskata, ka, pēc visa spriežot, ISD Stocznia pildīs šīs divas prasības. Pēc šī lēmuma pieņemšanas vienīgais obligātais noteikums būs pozitīvs banku lēmējinstitūciju lēmums. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Komisija secina, ka plānoto ārējo finansējumu PLN [...] miljonu apmērā vēja spēkstaciju torņu būvniecības projekta realizēšanai var atzīt par pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kurā nav ietverts valsts atbalsts un kurš ir reāls un faktisks.

| (274) | Šādā sakarībā Komisija uzskata, ka finansējumu PLN [... ap 500] miljonu apmērā (305 miljoni + [...] miljoni + [...] miljoni) var uzskatīt par faktisku un reālu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Jo pārstrukturēšanas kopējās izmaksas ir PLN [... virs 1 000], pašu ieguldījums iepriekšminētajā apmērā ir 45 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(274)

Šādā sakarībā Komisija uzskata, ka finansējumu PLN [... ap 500] miljonu apmērā (305 miljoni + [...] miljoni + [...] miljoni) var uzskatīt par faktisku un reālu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Jo pārstrukturēšanas kopējās izmaksas ir PLN [... virs 1 000], pašu ieguldījums iepriekšminētajā apmērā ir 45 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām.

| (275) | Vēl Komisija norāda, ka kuģu būvētava pārstrukturēšanu ir uzsākusi jau 2002. gadā. Komisija savā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu atzīmēja, ka kuģu būvētavai pirms pievienošanās piešķirtais atbalsts jānorāda vērtējuma veikšanas laikā, vai pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai piešķirtais valsts atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(275)

Vēl Komisija norāda, ka kuģu būvētava pārstrukturēšanu ir uzsākusi jau 2002. gadā. Komisija savā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu atzīmēja, ka kuģu būvētavai pirms pievienošanās piešķirtais atbalsts jānorāda vērtējuma veikšanas laikā, vai pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai piešķirtais valsts atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam.

| (276) | Kā konstatēts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Gdaņskas kuģu būvētava 2002.–2004. gadā saņēma valsts atbalstu PLN 157 miljonu apmērā. Komisija uzskata, ka šī summa ir izmaksu segums, kas nepieciešamas, lai uzturētu neregulāro naudas plūsmu, kāda bija šajā uzņēmumā. Saistībā ar to kopējās 2002. gada pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN [...] miljoni. Tāpēc pašu ieguldījums PLN [... ap 500] miljonu apmērā segtu 40 % no šīm pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(276)

Kā konstatēts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Gdaņskas kuģu būvētava 2002.–2004. gadā saņēma valsts atbalstu PLN 157 miljonu apmērā. Komisija uzskata, ka šī summa ir izmaksu segums, kas nepieciešamas, lai uzturētu neregulāro naudas plūsmu, kāda bija šajā uzņēmumā. Saistībā ar to kopējās 2002. gada pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN [...] miljoni. Tāpēc pašu ieguldījums PLN [... ap 500] miljonu apmērā segtu 40 % no šīm pārstrukturēšanas izmaksām.

| (277) | Komisija konstatē, ka 40 % līmenis, lai gan tas ir ievērojams, ir zem parasti atbilstīgi pamatnostādnēm prasītā 50 % sliekšņa. Taču atbilstīgi pamatnostādņu 44. punktam ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās Komisija var atļaut mazāku ieguldījumu. Pirmkārt, 40 % līmenis ir ievērojams. Otrkārt, uzņēmums atrodas teritorijā, kas atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam kvalificējama kā atbalstāmais reģions, kas atbilstīgi pamatnostādņu 56. punktam var pamatot zemāku pašu ieguldījuma līmeni. (49) Treškārt, Komisija konstatē, ka Gdaņskas kuģu būvētava ilgāku laiku ir atradusies grūtā finansiālajā situācijā. Neraugoties uz maksātnespējas izsludināšanu 1996. gadā un Gdiņas kuģu būvētavas 1998. gadā veikto pārņemšanu, kuģu būvētava (tāpat kā tās mātesuzņēmums) neveica attiecīgas strukturālās izmaiņas, lai pakāpeniski pielāgotos tirgus ekonomikas attīstībai un starptautiskajai konkurencei. Kopš Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai kuģu būvētava ilgāk par trim gadiem bija valsts īpašums, un šajā laikā visu kuģu būvētavas akcionāru atbalstu veidoja valsts atbalsts. Tā kā privatizācija sākās tikai 2007. gadā, pašreizējam kuģu būvētavas privātīpašniekam būtu grūti kompensēt kuģu būvētavai līdz šim piešķirtās ievērojamās atbalsta summas ar savu ieguldījumu, neapdraudot pieņemamas peļņas gūšanu no ieguldījumiem, līdz ar to neapdraudot iespēju atjaunot kuģu būvētavas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(277)

Komisija konstatē, ka 40 % līmenis, lai gan tas ir ievērojams, ir zem parasti atbilstīgi pamatnostādnēm prasītā 50 % sliekšņa. Taču atbilstīgi pamatnostādņu 44. punktam ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās Komisija var atļaut mazāku ieguldījumu. Pirmkārt, 40 % līmenis ir ievērojams. Otrkārt, uzņēmums atrodas teritorijā, kas atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam kvalificējama kā atbalstāmais reģions, kas atbilstīgi pamatnostādņu 56. punktam var pamatot zemāku pašu ieguldījuma līmeni. (49) Treškārt, Komisija konstatē, ka Gdaņskas kuģu būvētava ilgāku laiku ir atradusies grūtā finansiālajā situācijā. Neraugoties uz maksātnespējas izsludināšanu 1996. gadā un Gdiņas kuģu būvētavas 1998. gadā veikto pārņemšanu, kuģu būvētava (tāpat kā tās mātesuzņēmums) neveica attiecīgas strukturālās izmaiņas, lai pakāpeniski pielāgotos tirgus ekonomikas attīstībai un starptautiskajai konkurencei. Kopš Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai kuģu būvētava ilgāk par trim gadiem bija valsts īpašums, un šajā laikā visu kuģu būvētavas akcionāru atbalstu veidoja valsts atbalsts. Tā kā privatizācija sākās tikai 2007. gadā, pašreizējam kuģu būvētavas privātīpašniekam būtu grūti kompensēt kuģu būvētavai līdz šim piešķirtās ievērojamās atbalsta summas ar savu ieguldījumu, neapdraudot pieņemamas peļņas gūšanu no ieguldījumiem, līdz ar to neapdraudot iespēju atjaunot kuģu būvētavas dzīvotspēju.

| (278) | Vēl Komisija atzinīgi vērtē to, ka Polijas iestādēm ir izdevies privatizēt kuģu būvētavu, un Komisija šajā ziņā atzīst, ka šādos apstākļos pašu ieguldījums ir maksimāli augsts. Komisija norāda, ka neizdevušies divu citu Polijas kuģu būvētavu – Gdiņas kuģu būvētavas un Ščecinas kuģu būvētavas – privatizācijas un pārstrukturēšanas mēģinājumi rāda, ka faktiski ir grūti piesaistīt ekonomiskās darbības sektoram ar tik negatīvu pagātni privātos ieguldītājus, kuri gribētu ieguldīt nozīmīgu daļu pārstrukturēšanas finansējumā. Tāpēc nozīmīgo ISD Polska iesaistīšanos Gdaņskas kuģu būvētavā var uzskatīt par vislielāko no iespējamām. |
| --- | --- |

(278)

Vēl Komisija atzinīgi vērtē to, ka Polijas iestādēm ir izdevies privatizēt kuģu būvētavu, un Komisija šajā ziņā atzīst, ka šādos apstākļos pašu ieguldījums ir maksimāli augsts. Komisija norāda, ka neizdevušies divu citu Polijas kuģu būvētavu – Gdiņas kuģu būvētavas un Ščecinas kuģu būvētavas – privatizācijas un pārstrukturēšanas mēģinājumi rāda, ka faktiski ir grūti piesaistīt ekonomiskās darbības sektoram ar tik negatīvu pagātni privātos ieguldītājus, kuri gribētu ieguldīt nozīmīgu daļu pārstrukturēšanas finansējumā. Tāpēc nozīmīgo ISD Polska iesaistīšanos Gdaņskas kuģu būvētavā var uzskatīt par vislielāko no iespējamām.

| (279) | Komisija vēl norāda, ka, ņemot vērā vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas pēc 2004. gada (tostarp vajadzības, kas saistītas ar naudas plūsmas saglabāšanu, kas tika finansētas ar valsts atbalstu), pašu ieguldījums ir 45 %. 2002.–2004. gadā kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts samazina šo ieguldījumu līdz 40 %, ko Komisija uzskata par pieņemamu iepriekšminēto iemeslu un citu turpmāk norādīto aspektu dēļ. Laikposmā pirms 2004. gada, kad tika piešķirts atbalsts, bija spēkā 1999. gada pamatnostādnes, kurās nebija paredzēts 50 % slieksnis pašu ieguldījumam. Atbilstīgi minētajām pamatnostādnēm un Komisijas tā laika lēmumu pieņemšanas praksei pašu ieguldījums 40 % apmērā, visticamāk, tiktu atzīts par pietiekamu. |
| --- | --- |

(279)

Komisija vēl norāda, ka, ņemot vērā vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas pēc 2004. gada (tostarp vajadzības, kas saistītas ar naudas plūsmas saglabāšanu, kas tika finansētas ar valsts atbalstu), pašu ieguldījums ir 45 %. 2002.–2004. gadā kuģu būvētavai piešķirtais valsts atbalsts samazina šo ieguldījumu līdz 40 %, ko Komisija uzskata par pieņemamu iepriekšminēto iemeslu un citu turpmāk norādīto aspektu dēļ. Laikposmā pirms 2004. gada, kad tika piešķirts atbalsts, bija spēkā 1999. gada pamatnostādnes, kurās nebija paredzēts 50 % slieksnis pašu ieguldījumam. Atbilstīgi minētajām pamatnostādnēm un Komisijas tā laika lēmumu pieņemšanas praksei pašu ieguldījums 40 % apmērā, visticamāk, tiktu atzīts par pietiekamu.

| (280) | Visbeidzot, Komisija atzīst, ka šajā gadījumā, ņemot vērā visus ilgos mēģinājumus saglabāt uzņēmuma, kas ir valsts īpašums, naudas plūsmu, kā arī to, ka kuģu būvētava beigās tika privatizēta, pašu ieguldījums 40 % apmērā ir pietiekams un nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, kas ļauj pārstrukturēt Gdaņskas kuģu būvētavu un tai atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(280)

Visbeidzot, Komisija atzīst, ka šajā gadījumā, ņemot vērā visus ilgos mēģinājumus saglabāt uzņēmuma, kas ir valsts īpašums, naudas plūsmu, kā arī to, ka kuģu būvētava beigās tika privatizēta, pašu ieguldījums 40 % apmērā ir pietiekams un nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, kas ļauj pārstrukturēt Gdaņskas kuģu būvētavu un tai atgūt dzīvotspēju.

| (281) | Komisija konstatē, ka, izņemot atbalsta saņemšanu pārstrukturēšanas finansēšanai, Gdaņskas kuģu būvētava turpinās finansēt savas vajadzības apgrozāmā kapitāla jomā ar valsts atbalsta palīdzību ražošanas garantiju veidā, ko sniedz Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija. Tā saņems šīs garantijas ar noteikumiem, kas atbilst noteikumiem, kādus pielieto uzņēmumiem ar augstāko riska pakāpi Komisijas apstiprinātās no valsts atbalsta brīvās garantiju sistēmas ietvaros. (50) Komisija norāda, ka šīs garantijas atbilstīgi skaidrojumiem 214. apsvērumā ir valsts atbalsts. Taču Komisija atzīst, ka šo garantiju noteikumi, jo īpaši aprēķinātie maksājumi, atbilst iepriekš norādītās garantiju sistēmas noteikumiem, kas nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam. Komisija atzīst arī šo garantiju nepieciešamību, kuras minētajā sektorā izmanto ne tikai grūtā finansiālajā situācijā nonākuši uzņēmumi. |
| --- | --- |

(281)

Komisija konstatē, ka, izņemot atbalsta saņemšanu pārstrukturēšanas finansēšanai, Gdaņskas kuģu būvētava turpinās finansēt savas vajadzības apgrozāmā kapitāla jomā ar valsts atbalsta palīdzību ražošanas garantiju veidā, ko sniedz Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija. Tā saņems šīs garantijas ar noteikumiem, kas atbilst noteikumiem, kādus pielieto uzņēmumiem ar augstāko riska pakāpi Komisijas apstiprinātās no valsts atbalsta brīvās garantiju sistēmas ietvaros. (50) Komisija norāda, ka šīs garantijas atbilstīgi skaidrojumiem 214. apsvērumā ir valsts atbalsts. Taču Komisija atzīst, ka šo garantiju noteikumi, jo īpaši aprēķinātie maksājumi, atbilst iepriekš norādītās garantiju sistēmas noteikumiem, kas nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam. Komisija atzīst arī šo garantiju nepieciešamību, kuras minētajā sektorā izmanto ne tikai grūtā finansiālajā situācijā nonākuši uzņēmumi.

d)   Izvairīšanās no nepienācīgiem konkurences izkropļojumiem

| (282) | Atbilstīgi pamatnostādņu 38.–42. punktā noteiktajiem kritērijiem atbalsts pieņemams, radot pēc iespējas mazākus potenciālos negatīvos rezultātus attiecībā uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst radīt pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Tas parasti nozīmē uzņēmuma daļas ierobežošanu nozares tirgū pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. Uzņēmuma daļas piespiedu ierobežošana vai samazināšana dotajā tirgū ir kompensācijas pasākums par labu tā konkurentiem. Šādam ierobežojumam jābūt proporcionālam atbalsta izraisītajiem izkropļojumiem tirgū un uzņēmuma relatīvajai pozīcijai tirgū vai tirgos. |
| --- | --- |

(282)

Atbilstīgi pamatnostādņu 38.–42. punktā noteiktajiem kritērijiem atbalsts pieņemams, radot pēc iespējas mazākus potenciālos negatīvos rezultātus attiecībā uz konkurentiem. Atbalsts nedrīkst radīt pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Tas parasti nozīmē uzņēmuma daļas ierobežošanu nozares tirgū pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. Uzņēmuma daļas piespiedu ierobežošana vai samazināšana dotajā tirgū ir kompensācijas pasākums par labu tā konkurentiem. Šādam ierobežojumam jābūt proporcionālam atbalsta izraisītajiem izkropļojumiem tirgū un uzņēmuma relatīvajai pozīcijai tirgū vai tirgos.

| (283) | Komisija norāda, ka Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2002. gada ir izmantojusi ievērojamas atbalsta summas un kopš tā brīža tās klātbūtne tirgū bija iespējama, pateicoties dažādos veidos piešķirtam pastāvīgam valsts atbalstam kā atteikšanās no publisko tiesību saistību piespiedu izpildes, aizdevumi, kapitāla ieguldījumi un garantijas avansa maksājumiem, kas piešķirti ar priekšrocību noteikumiem, bez kura kuģu būvētava nevarētu slēgt līgumus. Komisija vēl norāda, ka kuģu būvētava ir viena no trim lielākajām kuģu būvētavām Polijā un viena no svarīgākajām ražotājām Eiropā, un tas palielina atbalsta radītos konkurences izkropļojumus. Tāpēc atbilstīgi pamatnostādņu 40. punktam pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei. Komisija uzskata, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi pietiekami ierobežo Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtā atbalsta radītos konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(283)

Komisija norāda, ka Gdaņskas kuģu būvētava kopš 2002. gada ir izmantojusi ievērojamas atbalsta summas un kopš tā brīža tās klātbūtne tirgū bija iespējama, pateicoties dažādos veidos piešķirtam pastāvīgam valsts atbalstam kā atteikšanās no publisko tiesību saistību piespiedu izpildes, aizdevumi, kapitāla ieguldījumi un garantijas avansa maksājumiem, kas piešķirti ar priekšrocību noteikumiem, bez kura kuģu būvētava nevarētu slēgt līgumus. Komisija vēl norāda, ka kuģu būvētava ir viena no trim lielākajām kuģu būvētavām Polijā un viena no svarīgākajām ražotājām Eiropā, un tas palielina atbalsta radītos konkurences izkropļojumus. Tāpēc atbilstīgi pamatnostādņu 40. punktam pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei. Komisija uzskata, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi pietiekami ierobežo Gdaņskas kuģu būvētavai piešķirtā atbalsta radītos konkurences izkropļojumus.

| (284) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka kuģu būvētava ievērojami ierobežos savas ražošanas jaudas kuģu būves jomā, pateicoties kuģu būvei nepieciešamo īpašuma daļu – divu no trim stāpeļiem – slēgšanai, kas līdz šim bija ražošanas procesa t.s. trūkums. |
| --- | --- |

(284)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka kuģu būvētava ievērojami ierobežos savas ražošanas jaudas kuģu būves jomā, pateicoties kuģu būvei nepieciešamo īpašuma daļu – divu no trim stāpeļiem – slēgšanai, kas līdz šim bija ražošanas procesa t.s. trūkums.

| (285) | Komisija uzskata, ka divu stāpeļu slēgšana ir pietiekama šādu iemeslu dēļ. Komisija, nosakot nepieciešamā ražošanas jaudu samazinājuma sfēru, izvērtēja, kādas ir kuģu būvētavas pašreizējās tehniskās iespējas un salīdzināja ar potenciāli sasniedzamajām iespējām pārstrukturēšanas procesa un produktivitātes uzlabošanās rezultātā. Ražošanas spējas slēgšanai bija jānodrošina kuģu būvētavas tehnisko iespēju samazināšanās pēc pārstrukturēšanas, salīdzinot ar spēju pirms pārstrukturēšanas ar atbalstu valsts atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(285)

Komisija uzskata, ka divu stāpeļu slēgšana ir pietiekama šādu iemeslu dēļ. Komisija, nosakot nepieciešamā ražošanas jaudu samazinājuma sfēru, izvērtēja, kādas ir kuģu būvētavas pašreizējās tehniskās iespējas un salīdzināja ar potenciāli sasniedzamajām iespējām pārstrukturēšanas procesa un produktivitātes uzlabošanās rezultātā. Ražošanas spējas slēgšanai bija jānodrošina kuģu būvētavas tehnisko iespēju samazināšanās pēc pārstrukturēšanas, salīdzinot ar spēju pirms pārstrukturēšanas ar atbalstu valsts atbalsta veidā.

| (286) | Pēc Gdaņskas kuģu būvētavas konsultanta domām, kuģu būvētavas pašreizējā ražošanas spēja pirms jebkādu pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas ir 165 tūkstoši cgt. 2009. gada pārstrukturēšanas plāns nodrošina iepriekšējās spējas ierobežošanu atlikušajam stāpelim vai jebkādam citam kuģu būvētavas izmantotam objektam kuģu nolaišanai ūdenī līdz aptuveni 100 tūkstošu cgt līmenim. Tādējādi tas ir ievērojams kuģu būvētavas spēju ierobežojums par apmēram 39 %. |
| --- | --- |

(286)

Pēc Gdaņskas kuģu būvētavas konsultanta domām, kuģu būvētavas pašreizējā ražošanas spēja pirms jebkādu pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas ir 165 tūkstoši cgt. 2009. gada pārstrukturēšanas plāns nodrošina iepriekšējās spējas ierobežošanu atlikušajam stāpelim vai jebkādam citam kuģu būvētavas izmantotam objektam kuģu nolaišanai ūdenī līdz aptuveni 100 tūkstošu cgt līmenim. Tādējādi tas ir ievērojams kuģu būvētavas spēju ierobežojums par apmēram 39 %.

| (287) | Turklāt kuģu būvētava apņēmās šobrīd izmantot tikai vienu objektu kuģu nolaišanai ūdenī – vai nu esošo B1 stāpeli, vai citu ūdenī nolaišanas objektu, kuru kuģu būvētava iegādāsies vai kurš būs tās rīcībā. Komisija atzīmē, ka kuģu būvētava jauna kuģu ūdenī nolaišanas objekta izmantošanas gadījumā ir apņēmusies tūlīt pat anulēt nomas līgumu par B1 stāpeli. |
| --- | --- |

(287)

Turklāt kuģu būvētava apņēmās šobrīd izmantot tikai vienu objektu kuģu nolaišanai ūdenī – vai nu esošo B1 stāpeli, vai citu ūdenī nolaišanas objektu, kuru kuģu būvētava iegādāsies vai kurš būs tās rīcībā. Komisija atzīmē, ka kuģu būvētava jauna kuģu ūdenī nolaišanas objekta izmantošanas gadījumā ir apņēmusies tūlīt pat anulēt nomas līgumu par B1 stāpeli.

| (288) | Divu stāpeļu slēgšana no trim un apņemšanās izmantot ne vairāk par vienu kuģu ūdenī nolaišanas objektu, tajā pašā laikā saglabājot tehniskās iespējas līmenī, kas nepārsniedz aptuveni 100 tūkstošus cgt, ļauj kliedēt Komisijas šaubas šajā jomā un nodrošināt jaudu samazinājumu, kas būs pietiekami proporcionāls, lai nodrošinātu kuģu būvētavas konkurentiem ievērojamu kompensācijas atbalstu. |
| --- | --- |

(288)

Divu stāpeļu slēgšana no trim un apņemšanās izmantot ne vairāk par vienu kuģu ūdenī nolaišanas objektu, tajā pašā laikā saglabājot tehniskās iespējas līmenī, kas nepārsniedz aptuveni 100 tūkstošus cgt, ļauj kliedēt Komisijas šaubas šajā jomā un nodrošināt jaudu samazinājumu, kas būs pietiekami proporcionāls, lai nodrošinātu kuģu būvētavas konkurentiem ievērojamu kompensācijas atbalstu.

| (289) | Turklāt Komisija konstatē, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēta ievērojama kuģu būvētavas darbības samazināšanās kuģu būves jomā. Uzņēmums ievērojamā apjomā pārstās būvēt aprīkotus kuģus. Līdz ar to ievērojami samazināsies kuģu būvētavas klātbūtne tirgos, kuros bija konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(289)

Turklāt Komisija konstatē, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēta ievērojama kuģu būvētavas darbības samazināšanās kuģu būves jomā. Uzņēmums ievērojamā apjomā pārstās būvēt aprīkotus kuģus. Līdz ar to ievērojami samazināsies kuģu būvētavas klātbūtne tirgos, kuros bija konkurences izkropļojumi.

| (290) | Komisija norāda, ka kompensācijas pasākumi jāievieš pēc iespējas drīzāk pēc valsts atbalsta piešķiršanas. Šajā gadījumā uzņēmums norādīja, ka divu stāpeļu slēgšana tiks veikta tik drīz, cik vien tas ir iespējams, ņemot vērā nepieciešamību piegādāt kuģus, par kuriem jau ir noslēgti līgumi šobrīd saistošo līgumu ietvaros ar kuģu īpašniekiem. Ātrāka stāpeļu slēgšana novestu pie ievērojamiem izkropļojumiem ražošanas ciklā un neļautu piegādāt kuģus, par kuriem ir noslēgti līgumi. Tāpēc Komisija atzīst, ka piedāvātais stāpeļu slēgšanas termiņš ir pamatots. Komisija norāda, ka divu stāpeļu slēgšana attiecīgajā laikā jau ir nodrošināta, jo uzņēmums 2009. gada aprīlī parakstīja ar stāpeļa īpašnieku vienošanos, atbilstīgi kurai B5 stāpeļa nomas līgums izbeidzas 2009. gada 1. jūlijā, bet B3 stāpeļa nomas līgums – 2010. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(290)

Komisija norāda, ka kompensācijas pasākumi jāievieš pēc iespējas drīzāk pēc valsts atbalsta piešķiršanas. Šajā gadījumā uzņēmums norādīja, ka divu stāpeļu slēgšana tiks veikta tik drīz, cik vien tas ir iespējams, ņemot vērā nepieciešamību piegādāt kuģus, par kuriem jau ir noslēgti līgumi šobrīd saistošo līgumu ietvaros ar kuģu īpašniekiem. Ātrāka stāpeļu slēgšana novestu pie ievērojamiem izkropļojumiem ražošanas ciklā un neļautu piegādāt kuģus, par kuriem ir noslēgti līgumi. Tāpēc Komisija atzīst, ka piedāvātais stāpeļu slēgšanas termiņš ir pamatots. Komisija norāda, ka divu stāpeļu slēgšana attiecīgajā laikā jau ir nodrošināta, jo uzņēmums 2009. gada aprīlī parakstīja ar stāpeļa īpašnieku vienošanos, atbilstīgi kurai B5 stāpeļa nomas līgums izbeidzas 2009. gada 1. jūlijā, bet B3 stāpeļa nomas līgums – 2010. gada 1. janvārī.

| (291) | Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojumus papildus ierobežos tas, ka kuģu būvētava apņemas 10 gadus kopš šī lēmuma pieņemšanas uzturēt gada ražošanas jaudu 100 tūkstošu cgt robežās. Līdz ar to turpmākajos 10 gados ir nodrošināts, ka valsts atbalstu uzņēmumam nevarēs izmantot uzņēmuma darbības paplašināšanas mērķiem kuģu būves jomā. |
| --- | --- |

(291)

Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojumus papildus ierobežos tas, ka kuģu būvētava apņemas 10 gadus kopš šī lēmuma pieņemšanas uzturēt gada ražošanas jaudu 100 tūkstošu cgt robežās. Līdz ar to turpmākajos 10 gados ir nodrošināts, ka valsts atbalstu uzņēmumam nevarēs izmantot uzņēmuma darbības paplašināšanas mērķiem kuģu būves jomā.

| (292) | Pamatojoties uz iepriekš norādītajiem secinājumiem, Komisija konstatē, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi ir ievērojami un pietiekami proporcionāli, lai novērstu pārmērīgus konkurences izkropļojumus, ko radītu piešķirtais atbalsts. |
| --- | --- |

(292)

Pamatojoties uz iepriekš norādītajiem secinājumiem, Komisija konstatē, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi ir ievērojami un pietiekami proporcionāli, lai novērstu pārmērīgus konkurences izkropļojumus, ko radītu piešķirtais atbalsts.

IV.   SECINĀJUMS

| (293) | Komisija uzskata, ka valsts atbalsts Gdaņskas kuģu būvētavai, kas aprakstīts šī lēmuma 105. līdz 170. apsvērumā un 4. tabulā, gan nelikumīgi piešķirtais, kas piešķirts, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, gan paziņotais un vēl nepiešķirtais, ir saderīgs ar kopējo tirgu pamatnostādņu nozīmē attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(293)

Komisija uzskata, ka valsts atbalsts Gdaņskas kuģu būvētavai, kas aprakstīts šī lēmuma 105. līdz 170. apsvērumā un 4. tabulā, gan nelikumīgi piešķirtais, kas piešķirts, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, gan paziņotais un vēl nepiešķirtais, ir saderīgs ar kopējo tirgu pamatnostādņu nozīmē attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (294) | Komisija atgādina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns un jāizpilda visas citas saistības, kas ir šī lēmuma pamatā (pamatnostādņu 47. punkts). Komisijai jābūt iespējai pārliecināties par to, ka pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstīgi īstenots, ar Polijas sūtītu regulāru, detalizētu ziņojumu starpniecību (pamatnostādņu 49. punkts un turpmākie punkti). Gdaņskas kuģu būvētavai, kas ir liels uzņēmums, pirmais ziņojums Komisijai principiāli jāiesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šī lēmuma izdošanas. Ziņojumi pēc tam jāsūta Komisijai vismaz reizi gadā, tajā pašā datumā, kādā ir pieņemts šis lēmums, līdz brīdim, kad pārstrukturēšanas plāna mērķus varēs uzskatīt par sasniegtiem. Ziņojumos jābūt ietvertai visai Komisijai vajadzīgajai informācijai, lai kontrolētu pārstrukturēšanas plāna realizācijas un finansēšanas veidu (kas jārealizē atbilstīgi Komisijas izvirzītajiem noteikumiem), izmaksu grafiku uzņēmumam un tā finansiālo situāciju, kā arī visu to noteikumu un saistību izpildi, ko uzliek šis lēmums. Tiem jo sevišķi jāietver visa būtiskā informācija par katru atbalstu jebkuram mērķim, kādu uzņēmums ir saņēmis vai nu individuāli, vai visas sistēmas ietvaros pārstrukturēšanas perioda laikā (sal. pamatnostādņu 68.–71. punkts). Ja Komisijai nepieciešams aktuāls svarīgākās informācijas apstiprinājums, piemēram, par ražošanas jaudu samazinājumu, tā var pieprasīt biežākus ziņojumus (pamatnostādņu 48. punkts). Visi grozījumi pārstrukturēšanas plānā jāpiesaka atbilstīgi pamatnostādņu 52. punktam un turpmākajiem punktiem. Vajadzības gadījumā Komisijai ar neatkarīga konsultanta palīdzību jāpārbauda, vai ziņojumi ietver pilnīgu un izsmeļošu informāciju atbilstoši šī lēmuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(294)

Komisija atgādina, ka Gdaņskas kuģu būvētavai pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns un jāizpilda visas citas saistības, kas ir šī lēmuma pamatā (pamatnostādņu 47. punkts). Komisijai jābūt iespējai pārliecināties par to, ka pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstīgi īstenots, ar Polijas sūtītu regulāru, detalizētu ziņojumu starpniecību (pamatnostādņu 49. punkts un turpmākie punkti). Gdaņskas kuģu būvētavai, kas ir liels uzņēmums, pirmais ziņojums Komisijai principiāli jāiesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šī lēmuma izdošanas. Ziņojumi pēc tam jāsūta Komisijai vismaz reizi gadā, tajā pašā datumā, kādā ir pieņemts šis lēmums, līdz brīdim, kad pārstrukturēšanas plāna mērķus varēs uzskatīt par sasniegtiem. Ziņojumos jābūt ietvertai visai Komisijai vajadzīgajai informācijai, lai kontrolētu pārstrukturēšanas plāna realizācijas un finansēšanas veidu (kas jārealizē atbilstīgi Komisijas izvirzītajiem noteikumiem), izmaksu grafiku uzņēmumam un tā finansiālo situāciju, kā arī visu to noteikumu un saistību izpildi, ko uzliek šis lēmums. Tiem jo sevišķi jāietver visa būtiskā informācija par katru atbalstu jebkuram mērķim, kādu uzņēmums ir saņēmis vai nu individuāli, vai visas sistēmas ietvaros pārstrukturēšanas perioda laikā (sal. pamatnostādņu 68.–71. punkts). Ja Komisijai nepieciešams aktuāls svarīgākās informācijas apstiprinājums, piemēram, par ražošanas jaudu samazinājumu, tā var pieprasīt biežākus ziņojumus (pamatnostādņu 48. punkts). Visi grozījumi pārstrukturēšanas plānā jāpiesaka atbilstīgi pamatnostādņu 52. punktam un turpmākajiem punktiem. Vajadzības gadījumā Komisijai ar neatkarīga konsultanta palīdzību jāpārbauda, vai ziņojumi ietver pilnīgu un izsmeļošu informāciju atbilstoši šī lēmuma noteikumiem.

| (295) | Komisija tāpat atgādina, ka atbilstīgi pamatnostādņu 72. punktam un turpmākajiem punktiem tiek pielietots t. s. vienreizīguma princips, |
| --- | --- |

(295)

Komisija tāpat atgādina, ka atbilstīgi pamatnostādņu 72. punktam un turpmākajiem punktiem tiek pielietots t. s. vienreizīguma princips,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, kuru Polija daļēji ir uzsākusi un plāno piešķirt Gdaņskas kuģu būvētavai šīs kuģu būvētavas 2009. gada pārstrukturēšanas plāna realizēšanai, kas aprakstīts šī lēmuma 105. līdz 170. apsvērumā un 4. tabulā, PLN 555 030 629,80 apmērā ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2.   Turklāt valsts atbalsts Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantiju veidā, kas daļēji ir īstenots (PLN 346 miljonu nominālvērtībā) un kas jāpiešķir Gdaņskas kuģu būvētavai 2009. gada pārstrukturēšanas plāna realizēšanai (nominālvērtība PLN 180 miljonu apmērā kā maksimālā KUKE gada dalība), ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

3.   Šajā sakarībā tiek sniegta piekrišana 1. un 2. punktā norādītā valsts atbalsta ieviešanai ar noteikumu, ka 2009. gada pārstrukturēšanas plāns un plānotie kompensācijas pasākumi tiks atbilstīgi ieviesti un tiks respektēta paredzētā pašu ieguldījuma procentuālā vērtība pārstrukturēšanas izmaksās, kas neietver valsts atbalstu. Polijai jāsūta Komisijai regulāri un detalizēti ziņojumi, kas ļauj kontrolēt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un tā finansējumu, kā arī noteikumu ievērošanu par ražošanas jaudas samazināšanu un jaudas ierobežojumiem, kas aprakstīti šī lēmuma 284. un 291. apsvērumā. Ziņojumiem jāietver visa šī lēmuma 294. apsvērumā aprakstītā informācija, un tie jānosūta saskaņā ar minētajā punktā aprakstīto grafiku.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijai.

Briselē, 2009. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 220, 8.9.2005., 7. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Polijas iestādes 2005. gada 17. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 18. novembrī, lūdza pārtulkot poļu valodā izvēlētus fragmentus no dokumentiem angļu valodā, ko trešās personas bija iesniegušas Komisijai. Komisija pārsūtīja šos tulkojumus 2005. gada 12. decembra vēstulē.

3

(4)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

4

(5)  Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmums C(2008) 6771 lietā C 17/2005 “Pārstrukturēšanas atbalsts Gdiņas kuģu būvētavai”, vēl nepublicēts.

5

(6)  2002. gada pirmā puse kuģu būvētavai bija lūzuma punkts (pārstrukturēšana notiek kopš 1998. gada), jo tā tad pirmo reizi, pēc pusgada atskaites, guva peļņu. Taču kopējais rezultāts par 2002. gadu joprojām bija negatīvs.

6

(7)  Juridiskais pamats ir sīki aprakstīts lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 3.2. daļā.

7

(8)  Tāpēc, ka lēmums par Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanu tika izdots 2004. gada 30. decembrī.

8

(9)  Sīkāku informāciju skatīt Komisijas lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 67. apsvērumā.

9

(10)  Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka jāpiemēro Kopienas 1999. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.).

10

(11)  Ministru padomes 2005. gada 25. janvāra un 2005. gada 5. oktobra sēdes protokols, kas publicēts tīmekļa vietnē.

11

(12)  Komisijas 2008. gada 23. maija Lēmums (C(2008) 2277).

12

(13)  Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmums C(2008) 6771 lietā C 17/05 “Pārstrukturēšanas atbalsts Gdiņas kuģu būvētavai”, vēl nepublicēts.

13

(14)  Daļa šī teksta ir slēpta, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju; šīs teksta daļas ir norādītas ar kvadrātiekavās ietvertām daudzpunktēm.

14

(15)  Paredzētais ražošanas apjoma palielinājums: izlices no [...] tonnām 2008. gadā līdz [...] tonnām 2009. gadā, glabāšanas konstrukcijas no [...] tonnām 2008. gadā līdz [...] tonnām 2009. gadā, celtniecībai paredzētās tērauda konstrukcijas no [...] līdz [...] tonnām 2011. gadā un kuģu daļas citu ražotāju vajadzībām no [...] līdz [...] tonnām 2011. gadā.

15

(16)  Izvērstu ieguldījumu sarakstu skatīt sabiedrības ISD Polska sagatavotā 2009. gada pārstrukturēšanas plāna 27. un 28. tabulā 138., 96. un 97. lpp.

16

ISD Polska

(17)  ISD Polska sagatavotā 2009. gada pārstrukturēšanas plāna 42. tabula 247. lpp.

17

ISD Polska

(18)  38. attēls sabiedrības ISD sagatavotā pārstrukturēšanas plāna 141. lpp.

18

ISD

(19)  2009. gada pārstrukturēšanas plāna 16. pielikums.

19

(20)  2009. gada pārstrukturēšanas plāna 40. pielikums. Tērauda konstrukciju ražošanas ienesīgums ISD uzņēmumam piederošajā uzņēmumā Huta Częstochowa.

20

ISD

Huta Częstochowa

(21)  Valsts sabiedrība, kas veic publisko tiesību saistību pārstrukturēšanu atbilstoši procedūrai uz 5.a nodaļas pamata.

21

(22)  Sīkāku informāciju par pārstrukturēšanas procedūras atbilstoši 5.a nodaļai tematu skatīt Komisijas lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 3.2. punktā.

22

(23)  2008. gada 9. janvāra vēstule, 15. lpp.

23

(24)  2006. gada 17. februāra vēstule, reģistrēta 2006. gada 22. februārī.

24

(25)  Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam, kas pieņemta 2006. gada augustā, 30. lpp.

25

(26)  Polijas 2005. gada 2. septembra atbilde uz lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

26

(27)  Skatīt arī Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumu lietā N 105/07 “Valsts kases garantēto eksporta līgumu garantiju shēma”, kopsavilkuma paziņojums OV C 214, 13.9.2007. Ar šo lēmumu Komisija apstiprināja, ka KUKE garantiju shēma uzņēmumiem, kuri nav finansiālās grūtībās, neietver valsts atbalstu.

27

KUKE

(28)  Skatīt Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumu lietā N 105/07.

28

(29)  Saistības, kas pārstrukturētas saskaņā ar 5.a nodaļā paredzēto procedūru. Tabulā ir norādīta to saistību nominālvērtība, kas nodotas operatoram. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju operatoram tika nodoti aktīvi vismaz 45 % apmērā no saistību nominālvērtības.

29

(30)  Plānotais saistību apmaksas datums saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu.

30

(31)  Saskaņā ar 2009. gada pārstrukturēšanas plānu kopējais piedziņas veidā neiekasēto publisko tiesību saistību apmērs ir PLN 63 013 631, taču pēc Polijas iestāžu 2008. gada 9. janvāra vēstulē sniegtās informācijas Gdaņskas kuģu būvētavas kopējās publisko tiesību saistības ir PLN 90 245 096,76 (ieskaitot šajā periodā pieaugušos procentus). Turklāt, nosakot pārstrukturēšanas izmaksu lielumu, 2009. gada pārstrukturēšanas plānā ir atzīmēts, ka kuģu būvētavai būs jānomaksā kopējā publisko tiesību saistību summa PLN 95 354 830,90 apmērā. Šādā sakarībā Komisija uzskata, ka piedziņas veidā nenokārtoto publisko tiesību saistību kopējā vērtība kopā ar procentiem ir PLN 95 354 830,90.

31

(32)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā T-109/01 Fleuren Compost pret Komisiju [2004.] ECR II-00127, 74. punkts.

32

Fleuren Compost

(33)  Eiropas kuģu būvētavu apvienības kopienas (CESA) 2006.–2007. gada ziņojums.

33

CESA

(34)  Ģenerāladvokāta Francis Jacobs atzinums lietā C-256/97 DM Transport [1999.] ECR I-3915 un lietā C-480/480 Spānija pret Komisiju (“Magefesa”) [2000.] ECR I-8717.

34

Francis Jacobs

DM Transport

(35)  Jo īpaši 2008. gada 9. janvāra vēstules 3. pielikums.

35

(36)  2009. gada 9. janvāra vēstule.

36

(37)  Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam, kas pieņemta 2006. gada augustā, 7. lpp.

37

(38)  Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmums lietā N 105/07.

38

(39)  Eksporta apdrošināšanas politikas komitejas 2006. gada 20. decembra rezolūcijas Nr. 111/2006 3. panta 1. punkta 1. apakšpunkts.

39

(40)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

40

(41)  OV C 71, 11.3.2001., 14. lpp.

41

(42)  Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmums lietā N 105/07.

42

(43)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

43

(44)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

44

(45)  OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.

45

(46)  Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmums C(2008) 6771 lietā C 17/05 “Par pārstrukturēšanas atbalstu Gdiņas kuģu būvētavai”, līdz šim nepublicēts.

46

(47)  Prognozes pēc Pasaules vēja enerģijas asociācijas pamata scenārija, 2009. gada pārstrukturēšanas plāna 7. pielikums, 54. lpp.

47

(48)  2009. gada pārstrukturēšanas plāna 18. pielikums.

48

(49)  Sal. Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmums N 464/05 “Par pārstrukturēšanas atbalstu AB Kauno ketaus liejykla” (OV C 270, 7.11.2006., 2. lpp.)

49

AB Kauno ketaus liejykla”

(50)  Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmums lietā N 105/07 “Valsts kases garantēto eksporta līgumu garantiju shēma”, kopsavilkuma paziņojums OV C 214, 13.9.2007.

50

---