# Europeiska unionens L 91/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.091.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 91 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången10 april 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.091.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 91

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången10 april 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/22/EU av den 15 mars 2010 om ändring för anpassning till teknikens utveckling av rådets direktiv 80/720/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG och 87/402/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG och 2003/37/EG med avseende på typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2010/22/EU av den 15 mars 2010 om ändring för anpassning till teknikens utveckling av rådets direktiv 80/720/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG och 87/402/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG och 2003/37/EG med avseende på typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 10.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/1

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/22/EU

av den 15 mars 2010

om ändring för anpassning till teknikens utveckling av rådets direktiv 80/720/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG och 87/402/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG och 2003/37/EG med avseende på typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 80/720/EEG av den 24 juni 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förarutrymme, tillträde till förarplats samt dörrar och fönster på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (1), särskilt artikel 3,

med beaktande av rådets direktiv 86/298/EEG av den 26 maj 1986 om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (2), särskilt artikel 12,

med beaktande av rådets direktiv 86/415/EEG av den 24 juli 1986 om montering, placering, manövrering och märkning av manöverorgan på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3), särskilt artikel 4,

med beaktande av rådets direktiv 87/402/EEG av 25 juni 1987 om skyddsbågar monterade framför förarsätet på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (4), särskilt artikel 11,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG av den 22 maj 2000 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG (5), särskilt artikel 7,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon och om upphävande av direktiv 74/150/EEG (6), särskilt artikel 19.1 a och b, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 80/720/EEG bör det förtydligas vilka fönster som får anges som nödutgångar. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 80/720/EEG bör det förtydligas vilka fönster som får anges som nödutgångar.

| (2) | I direktiv 86/415/EEG bör det anges säkerhetskrav för utvändiga manöverorgan för kraftuttag i syfte att förbättra traktorernas säkerhet. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 86/415/EEG bör det anges säkerhetskrav för utvändiga manöverorgan för kraftuttag i syfte att förbättra traktorernas säkerhet.

| (3) | I direktiv 86/415/EEG bör bilder enligt standarderna ISO 3767-1:1996 och ISO 3767-2:1996 få användas som symboler för manöverorgan så att gemenskapens standarder anpassas till de standarder för manöverorgan på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul som gäller internationellt. |
| --- | --- |

(3)

I direktiv 86/415/EEG bör bilder enligt standarderna ISO 3767-1:1996 och ISO 3767-2:1996 få användas som symboler för manöverorgan så att gemenskapens standarder anpassas till de standarder för manöverorgan på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul som gäller internationellt.

| (4) | I direktiv 2000/25/EG bör vissa ytterligare uppgifter anges som en anpassning till införandet av nya steg av begränsningar (IIIA, IIIB och IV) genom kommissionens direktiv 2005/13/EG (7). |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 2000/25/EG bör vissa ytterligare uppgifter anges som en anpassning till införandet av nya steg av begränsningar (IIIA, IIIB och IV) genom kommissionens direktiv 2005/13/EG (7).

| (5) | I direktiv 2003/37/EG bör det för tydlighetens skull införas en mer exakt ordalydelse på vissa punkter i informationsdokumenten. |
| --- | --- |

(5)

I direktiv 2003/37/EG bör det för tydlighetens skull införas en mer exakt ordalydelse på vissa punkter i informationsdokumenten.

| (6) | I direktiven 2003/37/EG, 86/298/EEG och 87/402/EEG bör hänvisningarna till OECD-koderna uppdateras, eftersom OECD-rådets beslut C(2005) 1 har ändrats genom OECD-rådets beslut C(2008) 128 från oktober 2008. För rättssäkerhetens skull måste relevant text i sådana OECD-handlingar återges i direktiven. |
| --- | --- |

(6)

I direktiven 2003/37/EG, 86/298/EEG och 87/402/EEG bör hänvisningarna till OECD-koderna uppdateras, eftersom OECD-rådets beslut C(2005) 1 har ändrats genom OECD-rådets beslut C(2008) 128 från oktober 2008. För rättssäkerhetens skull måste relevant text i sådana OECD-handlingar återges i direktiven.

| (7) | Direktiven 80/720/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG, 87/402/EEG, 2000/25/EG och 2003/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiven 80/720/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG, 87/402/EEG, 2000/25/EG och 2003/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 20.1 i direktiv 2003/37/EG. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 20.1 i direktiv 2003/37/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 80/720/EEG

Direktiv 80/720/EEG ska ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

Artikel 2

Ändring av direktiv 86/298/EEG

Direktiv 86/298/EEG ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

Artikel 3

Ändring av direktiv 86/415/EEG

Direktiv 86/415/EEG ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 4

Ändring av direktiv 87/402/EEG

Direktiv 87/402/EEG ska ändras i enlighet med bilaga IV till det här direktivet.

Artikel 5

Ändring av direktiv 2000/25/EG

Direktiv 2000/25/EG ska ändras i enlighet med bilaga V till det här direktivet.

Artikel 6

Ändring av direktiv 2003/37/EG

Direktiv 2003/37/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | [Ändringen berör bara den engelska språkversionen].
  [concerns only the English version]; |
| --- | --- |

1.

[Ändringen berör bara den engelska språkversionen].

[concerns only the English version];

| 2. | Bilagorna I och II ska ändras i enlighet med bilaga VI till det här direktivet. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I och II ska ändras i enlighet med bilaga VI till det här direktivet.

Artikel 7

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april 2011 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa bestämmelserna från och med 1 maj 2011, med undantag för artikel 5 som de ska tillämpa från och med detta direktivs ikraftträdande.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 9

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 194, 28.7.1980, s. 1.

1

(2)  EGT L 186, 8.7.1986, s. 26.

2

(3)  EGT L 240, 26.8.1986, s. 1.

3

(4)  EGT L 220, 8.8.1987, s. 1.

4

(5)  EGT L 173, 12.7.2000, s. 1.

5

(6)  EUT L 171, 9.7.2003, s. 1.

6

(7)  EUT L 55, 1.3.2005, s. 35.

7

---

BILAGA I

Ändringar av direktiv 80/720/EEG

Bilaga I till direktiv 80/720/ EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt III.4 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Punkt III.4 ska utgå.

| 2. | I punkt III.5 ska följande stycke läggas till:
  ”Ett fönster som är tillräckligt stort får utmärkas som nödutgång, förutsatt att det är tillverkat av krossbart glas och kan krossas med ett redskap som finns i förarhytten för detta ändamål. Sådant glas som avses i tilläggen 3, 4, 5, 6 och 7 i bilaga III B till rådets direktiv 89/173/EEG (1) anses inte vara krossbart glas enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

I punkt III.5 ska följande stycke läggas till:

”Ett fönster som är tillräckligt stort får utmärkas som nödutgång, förutsatt att det är tillverkat av krossbart glas och kan krossas med ett redskap som finns i förarhytten för detta ändamål. Sådant glas som avses i tilläggen 3, 4, 5, 6 och 7 i bilaga III B till rådets direktiv 89/173/EEG (1) anses inte vara krossbart glas enligt detta direktiv.

---

(1)  EGT L 67, 10.3.1989, s. 1.”

---

BILAGA II

Ändringar av direktiv 86/298/EEG

Direktiv 86/298/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 i bilaga I ska ersättas med följande:






  ”1. | Definitionerna och kraven i punkt 1 i kod 7 (1) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkt 1.1 (jordbruks- och skogsbrukstraktorer), ska tillämpas med följande lydelse:
  ’1.   Definitioner

  1.1   [ej tillämplig]
  1.2   Överrullningsskydd

  Med överrullningsskydd (säkerhetshytt eller ram) avses den konstruktion på en traktor vars huvudsakliga syfte är att undvika eller begränsa riskerna för föraren om traktorn välter vid normal användning.
  Överrullningsskyddet kännetecknas av att den ger ett fritt utrymme som är tillräckligt stor för att skydda föraren när denne sitter inuti skyddets omfattning eller inuti ett utrymme som begränsas av en serie raka linjer från skyddets ytterkanter till varje del av traktorn som kan komma i beröring med platt mark och kan stödja traktorn i det läget om traktorn välter.
  1.3   Spårvidd

  1.3.1   Preliminär definition: hjulets mittplan

  Hjulets mittplan ligger mitt emellan de två plan som innesluter fälgarnas periferi på dessas utsida.
  1.3.2   Definition av spårvidd

  Det vertikala planet genom hjulaxeln skär sitt mittplan längs en rak linje som möter den stödjade ytan i en punkt. Om A och B är två punkter som definierats på detta sätt för hjul på samma traktoraxel, är spårvidden avståndet mellan A och B. Spårvidden kan definieras på detta sätt för både framhjul och bakhjul. För dubbelhjul är spårvidden avståndet mellan två plan som vart och ett är hjulparens mittplan.
  1.3.3   Tilläggsdefinition: traktorns mittplan

  Ta ytterlägena för punkterna A och B för traktorns bakaxel, vilket ger spårviddens största möjliga värde. Det vertikala plan som bildar en rät vinkel mot linjen AB vid dennas mittpunkt är traktorns medianplan.
  1.4   Hjulbas

  Avståndet mellan de vertikalplan som går igenom de två ovan definierade linjerna AB, en för framhjulen och en för bakhjulen.
  1.5   Bestämning av sätesindexpunkt, sätesinställning vid provning

  1.5.1   Sätesindexpunkt
   (2)

  Sätesindexpunkten ska bestämmas i enlighet med ISO 5353:1995.
  1.5.2   Sätets läge och inställning vid provning







  1.5.2.1 | Om ryggstöds- och sätesplattornas lutning kan ställas in ska dessa ställas in så att sätesindexpunkten befinner sig i sitt bakersta och högsta läge. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt 1 i bilaga I ska ersättas med följande:

”1.

Definitionerna och kraven i punkt 1 i kod 7 (1) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkt 1.1 (jordbruks- och skogsbrukstraktorer), ska tillämpas med följande lydelse:

’1.   Definitioner

1.1   [ej tillämplig]

1.2   Överrullningsskydd

Med överrullningsskydd (säkerhetshytt eller ram) avses den konstruktion på en traktor vars huvudsakliga syfte är att undvika eller begränsa riskerna för föraren om traktorn välter vid normal användning.

Överrullningsskyddet kännetecknas av att den ger ett fritt utrymme som är tillräckligt stor för att skydda föraren när denne sitter inuti skyddets omfattning eller inuti ett utrymme som begränsas av en serie raka linjer från skyddets ytterkanter till varje del av traktorn som kan komma i beröring med platt mark och kan stödja traktorn i det läget om traktorn välter.

1.3   Spårvidd

1.3.1   Preliminär definition: hjulets mittplan

Hjulets mittplan ligger mitt emellan de två plan som innesluter fälgarnas periferi på dessas utsida.

1.3.2   Definition av spårvidd

Det vertikala planet genom hjulaxeln skär sitt mittplan längs en rak linje som möter den stödjade ytan i en punkt. Om A och B är två punkter som definierats på detta sätt för hjul på samma traktoraxel, är spårvidden avståndet mellan A och B. Spårvidden kan definieras på detta sätt för både framhjul och bakhjul. För dubbelhjul är spårvidden avståndet mellan två plan som vart och ett är hjulparens mittplan.

1.3.3   Tilläggsdefinition: traktorns mittplan

Ta ytterlägena för punkterna A och B för traktorns bakaxel, vilket ger spårviddens största möjliga värde. Det vertikala plan som bildar en rät vinkel mot linjen AB vid dennas mittpunkt är traktorns medianplan.

1.4   Hjulbas

Avståndet mellan de vertikalplan som går igenom de två ovan definierade linjerna AB, en för framhjulen och en för bakhjulen.

1.5   Bestämning av sätesindexpunkt, sätesinställning vid provning

1.5.1   Sätesindexpunkt
   (2)

Sätesindexpunkten ska bestämmas i enlighet med ISO 5353:1995.

1.5.2   Sätets läge och inställning vid provning

1.5.2.1

Om ryggstöds- och sätesplattornas lutning kan ställas in ska dessa ställas in så att sätesindexpunkten befinner sig i sitt bakersta och högsta läge.

| 1.5.2.2 | Om sätet är försett med fjädring ska denna låsas i mittläge, om detta inte strider mot sätestillverkarens uttryckliga anvisningar. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Om sätet är försett med fjädring ska denna låsas i mittläge, om detta inte strider mot sätestillverkarens uttryckliga anvisningar.

| 1.5.2.3 | När sätet endast är inställningsbart i längsled eller höjdled ska den längdaxel som går genom sätesindexpunkten vara parallell med traktorns vertikala längdplan som går genom rattens centrum, med en tillåten avvikelse i sidled på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.3

När sätet endast är inställningsbart i längsled eller höjdled ska den längdaxel som går genom sätesindexpunkten vara parallell med traktorns vertikala längdplan som går genom rattens centrum, med en tillåten avvikelse i sidled på 100 mm.

1.6   Fritt utrymme

1.6.1   Referensplan

Det fria utrymmet illustreras i figurerna 7.1 och 7.2. Utrymmet definieras med avseende på referensplanet och sätesindexpunkten. Referensplanet är ett vertikalt plan, i stort sett följande traktorns längsriktning, som passerar genom sätesindexpunkten och rattens mittpunkt. Normalt sammanfaller referensplanet med traktorns längsgående mittplan. Referensplanet antas röra sig horisontellt med sätet och ratten under belastning men förbli vinkelrätt mot traktorn golv eller överrullningsskyddets golv. Det fria utrymmet ska definieras i enlighet med punkterna 1.6.2 och 1.6.3.

1.6.2   Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte

Det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte definieras i punkterna 1.6.2.1–1.6.2.13 och begränsas av följande plan när traktorn står på ett horisontellt underlag, sätet inställt i sitt bakersta och högsta läge om det är inställbart (3) och ratten, om denna är inställbar, inställd i mittläge för sittande körning:

| 1.6.2.1. | ett horisontellt plan A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten med linjen B1B2 belägen (ah-10) mm bakom sätesindexpunkten, |
| --- | --- |

1.6.2.1.

ett horisontellt plan A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten med linjen B1B2 belägen (ah-10) mm bakom sätesindexpunkten,

| 1.6.2.2. | ett lutande plan H1 H2 G2 G1, vinkelrätt mot referensplanet, inbegripet både en punkt 150 mm bakom linjen B1B2 och sätesryggstödets bakersta punkt, |
| --- | --- |

1.6.2.2.

ett lutande plan H1 H2 G2 G1, vinkelrätt mot referensplanet, inbegripet både en punkt 150 mm bakom linjen B1B2 och sätesryggstödets bakersta punkt,

| 1.6.2.3. | en cylindrisk yta A1 A2 H2 H1 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 120 mm som är tangentiell mot de plan som definieras i punkterna 1.6.2.1 och 1.6.2.2, |
| --- | --- |

1.6.2.3.

en cylindrisk yta A1 A2 H2 H1 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 120 mm som är tangentiell mot de plan som definieras i punkterna 1.6.2.1 och 1.6.2.2,

| 1.6.2.4. | en cylindrisk yta B1 C1 C2 B2 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 900 mm som sträcker sig framåt i 400 mm och är tangentiell mot det plan som definieras i punkt 1.6.2.1 längs linjen B1B2, |
| --- | --- |

1.6.2.4.

en cylindrisk yta B1 C1 C2 B2 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 900 mm som sträcker sig framåt i 400 mm och är tangentiell mot det plan som definieras i punkt 1.6.2.1 längs linjen B1B2,

| 1.6.2.5. | ett lutande plan C1 D1 D2 C2 vinkelrätt mot referensplanet, som ansluter till ytan definierad i punkt 1.6.2.4 och passerar 40 mm från rattens främre ytterkant. Om ratten sitter högt sträcker sig detta plan framåt från linjen B1B2 tangentiellt mot den yta som definieras i punkt 1.6.2.4, |
| --- | --- |

1.6.2.5.

ett lutande plan C1 D1 D2 C2 vinkelrätt mot referensplanet, som ansluter till ytan definierad i punkt 1.6.2.4 och passerar 40 mm från rattens främre ytterkant. Om ratten sitter högt sträcker sig detta plan framåt från linjen B1B2 tangentiellt mot den yta som definieras i punkt 1.6.2.4,

| 1.6.2.6. | ett vertikalt plan D1 K1 E1 E2 K2 D2 vinkelrätt mot referensplanet och 40 mm framför rattens ytterkant, |
| --- | --- |

1.6.2.6.

ett vertikalt plan D1 K1 E1 E2 K2 D2 vinkelrätt mot referensplanet och 40 mm framför rattens ytterkant,

| 1.6.2.7. | ett horisontellt plan E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2 som passerar genom en punkt (90-av) mm nedanför sätesindexpunkten, |
| --- | --- |

1.6.2.7.

ett horisontellt plan E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2 som passerar genom en punkt (90-av) mm nedanför sätesindexpunkten,

| 1.6.2.8. | en yta G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, om nödvändigt krökt från bottengränsen på det plan som definieras i punkt 1.6.2.2 till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7, vinkelrät mot referensplanet och i kontakt med sätets ryggstöd över hela dennas längd, |
| --- | --- |

1.6.2.8.

en yta G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, om nödvändigt krökt från bottengränsen på det plan som definieras i punkt 1.6.2.2 till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7, vinkelrät mot referensplanet och i kontakt med sätets ryggstöd över hela dennas längd,

| 1.6.2.9. | två vertikala plan K1 I1 F1 E1 och K2 I2 F2 E2 parallella mot referensplanet, 250 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7, |
| --- | --- |

1.6.2.9.

två vertikala plan K1 I1 F1 E1 och K2 I2 F2 E2 parallella mot referensplanet, 250 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7,

| 1.6.2.10. | två lutande, parallella plan A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 och A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2 som börjar vid överkanten på de plan som definieras i punkt 1.6.2.9 och ansluter till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.1 minst 100 mm från referensplanet på den sida där lasten anbringas, |
| --- | --- |

1.6.2.10.

två lutande, parallella plan A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 och A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2 som börjar vid överkanten på de plan som definieras i punkt 1.6.2.9 och ansluter till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.1 minst 100 mm från referensplanet på den sida där lasten anbringas,

| 1.6.2.11. | två delar av vertikala plan Q1 P1 N1 M1 och Q2 P2 N2 M2 parallella mot referensplanet, 200 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7, |
| --- | --- |

1.6.2.11.

två delar av vertikala plan Q1 P1 N1 M1 och Q2 P2 N2 M2 parallella mot referensplanet, 200 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7,

| 1.6.2.12. | två delar av I1 Q1 P1 F1 och I2 Q2 P2 F2 av ett vertikalt plan vinkelrätt mot referensplanet som passerar (210-ah) mm framför sätesindexpunkten, |
| --- | --- |

1.6.2.12.

två delar av I1 Q1 P1 F1 och I2 Q2 P2 F2 av ett vertikalt plan vinkelrätt mot referensplanet som passerar (210-ah) mm framför sätesindexpunkten,

| 1.6.2.13. | två delar I1 Q1 M1 L1 och I2 Q2 M2 L2 av det horisontella plan som passerar 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7. |
| --- | --- |

1.6.2.13.

två delar I1 Q1 M1 L1 och I2 Q2 M2 L2 av det horisontella plan som passerar 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7.

1.6.3   Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med vändbar förarplats

För traktorer med vändbar förarplats (vändbart säte och vändbar ratt) utgör det fria utrymmet enveloppen av de två fria utrymmen som definieras av rattens och sätets två olika lägen.

1.6.4   Tillvalssäten

| 1.6.4.1 | För traktorer som kan förses med tillvalssäten ska den envelopp som innesluter sätesindexpunkterna för alla erbjudna tillval användas under provningarna. Skyddet får inte intränga i det större fria utrymme som fastställts med beaktande av dessa olika sätesindexpunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1

För traktorer som kan förses med tillvalssäten ska den envelopp som innesluter sätesindexpunkterna för alla erbjudna tillval användas under provningarna. Skyddet får inte intränga i det större fria utrymme som fastställts med beaktande av dessa olika sätesindexpunkter.

| 1.6.4.2 | Om ett nytt tillvalssäte erbjuds efter det att provningen genomförts ska det bedömas om det fria utrymmet kring den nya sätesindexpunkten innesluts av den tidigare fastställda enveloppen. Om så inte är fallet måste en ny provning utföras. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Om ett nytt tillvalssäte erbjuds efter det att provningen genomförts ska det bedömas om det fria utrymmet kring den nya sätesindexpunkten innesluts av den tidigare fastställda enveloppen. Om så inte är fallet måste en ny provning utföras.

1.7   Tillåtna mättoleranser

| Linjära mått | : | ± 3 mm
  med undantag av följande:








  — | : | däckets deformation | : | ± 1 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | skyddets deformation vid horisontell belastning | : | ± 1 mm |
| — | : | pendelblockets fallhöjd | : | ± 1 mm |

Linjära mått

:

± 3 mm

med undantag av följande:

—

:

däckets deformation

:

± 1 mm

—

:

skyddets deformation vid horisontell belastning

:

± 1 mm

—

:

pendelblockets fallhöjd

:

± 1 mm

Massor

:

± 1 %

Krafter

:

± 2 %

Vinklar

:

± 2°

1.8   Symboler

| ah | (mm) | Hälften av horisontell sätesinställning |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Hälften av vertikal sätesinställning |
| B | (mm) | Traktorns minsta totalbredd |
| B6 | (mm) | Skyddets största yttre bredd |
| D | (mm) | Skyddets deformation vid islagspunkten (dynamisk provning) eller vid punkten för och i linje med belastningen (statisk provning) |
| D' | (mm) | Skyddets deformation vid den beräknade nödvändiga energin |
| Ea | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid punkten när belastningen avlägsnas. Området under F-D-kurvan |
| Ei | (J) | Absorberad påkänningsenergi. Området under F-D-kurvan |
| E'i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid ytterligare belastning efter sprickbildning eller brott |
| E''i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid överbelastningsprovning för det fall belastningen avlägsnats innan överbelastningsprovningen inleddes. Området under F-D-kurvan |
| Eil | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i längsled |
| Eis | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i sidled |
| F | (N) | Statisk belastning |
| F' | (N) | Belastning för beräknad nödvändig energi, motsvarande E'i |
| F-D | | Kraft/deformationskurva |
| Fmax | (N) | Högsta statiska belastning som uppträder under belastning, med undantag för överbelastningen |
| Fv | (N) | Vertikal sammanpressningskraft |
| H | (mm) | Pendelblockets fallhöjd (dynamisk provning) |
| H’ | (mm) | Pendelblockets fallhöjd vid ytterligare provning (dynamisk provning) |
| I | (kgm2) | Traktorns referenströghetsmoment med avseende på bakhjulens mittlinje, oavsett bakhjulens massa |
| L | (mm) | Traktorns referenshjulbas |
| M | (kg) | Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovning enligt definition i punkt 3.1.1.4 i bilaga II’ |

ah

(mm)

Hälften av horisontell sätesinställning

av

(mm)

Hälften av vertikal sätesinställning

B

(mm)

Traktorns minsta totalbredd

B6

(mm)

Skyddets största yttre bredd

D

(mm)

Skyddets deformation vid islagspunkten (dynamisk provning) eller vid punkten för och i linje med belastningen (statisk provning)

D'

(mm)

Skyddets deformation vid den beräknade nödvändiga energin

Ea

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid punkten när belastningen avlägsnas. Området under F-D-kurvan

Ei

(J)

Absorberad påkänningsenergi. Området under F-D-kurvan

E'i

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid ytterligare belastning efter sprickbildning eller brott

E''i

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid överbelastningsprovning för det fall belastningen avlägsnats innan överbelastningsprovningen inleddes. Området under F-D-kurvan

Eil

(J)

Energi som ska tas upp vid belastning i längsled

Eis

(J)

Energi som ska tas upp vid belastning i sidled

F

(N)

Statisk belastning

F'

(N)

Belastning för beräknad nödvändig energi, motsvarande E'i

F-D

Kraft/deformationskurva

Fmax

(N)

Högsta statiska belastning som uppträder under belastning, med undantag för överbelastningen

Fv

(N)

Vertikal sammanpressningskraft

H

(mm)

Pendelblockets fallhöjd (dynamisk provning)

H’

(mm)

Pendelblockets fallhöjd vid ytterligare provning (dynamisk provning)

I

(kgm2)

Traktorns referenströghetsmoment med avseende på bakhjulens mittlinje, oavsett bakhjulens massa

L

(mm)

Traktorns referenshjulbas

M

(kg)

Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovning enligt definition i punkt 3.1.1.4 i bilaga II’

| 2. | Bilaga II ska ersättas med följande:

  ”BILAGA II

  Tekniska krav

  Tekniska krav för EG-typgodkännande av baktill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul ska vara de som anges i punkt 3 i kod 7 i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkterna 3.1.4 (Provningsprotokoll), 3.3.1 (Administrativa utökningar), 3.4 (Märkning) och 3.6 (Prestanda för förankring av bilbälten), med följande lydelse.

  ’3.   REGLER OCH ANVISNINGAR
  3.1   Villkor för provning av hållfasthet av överrullningsskydd och deras fastsättning på traktorer

  3.1.1   Allmänna krav

  3.1.1.1   Provningens syfte

  Provning utförs med särskilda riggar och har till uppgift att simulera de belastningar som ett skydd utsätts för när traktorn välter. Dessa provningar gör det möjligt att bedöma hållfastheten hos skyddet och eventuella fästen med vilka det är monterat på traktorn samt eventuella delar på traktorn som överför provningsbelastningen.
  3.1.1.2   Provningsmetoder

  Provning får utföras enligt det dynamiska förfarandet eller det statiska förfarandet. De två metoderna betraktas som likvärdiga.
  3.1.1.3   Allmänna regler om förberedelser inför provning







  3.1.1.3.1 | Skyddet ska överensstämma med specifikationerna för serieproduktionen. Det ska vara monterat i överensstämmelse med den av tillverkaren rekommenderade metoden på en av de traktorer för vilken det är avsett.

  Anmärkning: En komplett traktor är inte nödvändig för den statiska hållfasthetsprovningen, men skyddet och de delar av traktorn det är monterat på ska vara representativa för en fungerande installation, nedan kallad enheten. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

Tekniska krav

Tekniska krav för EG-typgodkännande av baktill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul ska vara de som anges i punkt 3 i kod 7 i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkterna 3.1.4 (Provningsprotokoll), 3.3.1 (Administrativa utökningar), 3.4 (Märkning) och 3.6 (Prestanda för förankring av bilbälten), med följande lydelse.

’3.   REGLER OCH ANVISNINGAR

3.1   Villkor för provning av hållfasthet av överrullningsskydd och deras fastsättning på traktorer

3.1.1   Allmänna krav

3.1.1.1   Provningens syfte

Provning utförs med särskilda riggar och har till uppgift att simulera de belastningar som ett skydd utsätts för när traktorn välter. Dessa provningar gör det möjligt att bedöma hållfastheten hos skyddet och eventuella fästen med vilka det är monterat på traktorn samt eventuella delar på traktorn som överför provningsbelastningen.

3.1.1.2   Provningsmetoder

Provning får utföras enligt det dynamiska förfarandet eller det statiska förfarandet. De två metoderna betraktas som likvärdiga.

3.1.1.3   Allmänna regler om förberedelser inför provning

3.1.1.3.1

Skyddet ska överensstämma med specifikationerna för serieproduktionen. Det ska vara monterat i överensstämmelse med den av tillverkaren rekommenderade metoden på en av de traktorer för vilken det är avsett.

Anmärkning: En komplett traktor är inte nödvändig för den statiska hållfasthetsprovningen, men skyddet och de delar av traktorn det är monterat på ska vara representativa för en fungerande installation, nedan kallad enheten.

| 3.1.1.3.2 | För både statisk provning och dynamisk provning ska den monterade traktorn (eller enheten) vara försedd med alla serieproduktionsdelar som kan påverka skyddets hållfasthet eller som kan vara nödvändiga för hållfasthetsprovningen.
  Delar som kan förorsaka risker i det fria utrymmet måste också vara monterade på traktorn (eller enheten) så att det kan undersökas om kraven för godkännande i punkt 3.1.3 är uppfyllda. Alla traktorns eller skyddets delar, inbegripet väderskydd, ska tillhandahållas eller beskrivas på ritningar. |
| --- | --- |

3.1.1.3.2

För både statisk provning och dynamisk provning ska den monterade traktorn (eller enheten) vara försedd med alla serieproduktionsdelar som kan påverka skyddets hållfasthet eller som kan vara nödvändiga för hållfasthetsprovningen.

Delar som kan förorsaka risker i det fria utrymmet måste också vara monterade på traktorn (eller enheten) så att det kan undersökas om kraven för godkännande i punkt 3.1.3 är uppfyllda. Alla traktorns eller skyddets delar, inbegripet väderskydd, ska tillhandahållas eller beskrivas på ritningar.

| 3.1.1.3.3 | Vid hållfasthetsprovningen ska alla paneler och löstagbara icke-strukturella delar avlägsnas, så att de inte bidrar till skyddets hållfasthet. |
| --- | --- |

3.1.1.3.3

Vid hållfasthetsprovningen ska alla paneler och löstagbara icke-strukturella delar avlägsnas, så att de inte bidrar till skyddets hållfasthet.

| 3.1.1.3.4 | Spårvidden ska ställas in så att skyddet i möjligaste mån inte stöds av däcken under hållfasthetsprovningen. Om provningarna utförs enligt det statiska förfarandet får hjulen avlägsnas. |
| --- | --- |

3.1.1.3.4

Spårvidden ska ställas in så att skyddet i möjligaste mån inte stöds av däcken under hållfasthetsprovningen. Om provningarna utförs enligt det statiska förfarandet får hjulen avlägsnas.

3.1.1.4   Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovningen

Referensmassan M, som används i formlerna för beräkning av pendelns fallhöjd, belastningsenergi och sammanpressningskraft, ska vara åtminstone traktorns massa exklusive tillvalsutrustning men inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg samt skyddet. Här ingår inte extravikter fram- och baktill, vätskefyllning i däck, monterade redskap, monterad utrustning eller andra specialdelar.

3.1.2   Provningar

3.1.2.1   Provningsföljd

Provningsföljden, med förbehåll för de ytterligare provningar som nämns i avsnitten 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 och 3.2.2.1.7, ska vara följande:

| 1. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets bakre del (se avsnitten 3.2.1.1.1 och 3.2.2.1.1), |
| --- | --- |

1.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets bakre del (se avsnitten 3.2.1.1.1 och 3.2.2.1.1),

| 2. | bakre sammanpressningsprovning (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.4 och 3.2.2.1.4), |
| --- | --- |

2.

bakre sammanpressningsprovning (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.4 och 3.2.2.1.4),

| 3. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets främre del (se avsnitten 3.2.1.1.2 och 3.2.2.1.2), |
| --- | --- |

3.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets främre del (se avsnitten 3.2.1.1.2 och 3.2.2.1.2),

| 4. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets sida (se avsnitten 3.2.1.1.3 och 3.2.2.1.3), |
| --- | --- |

4.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets sida (se avsnitten 3.2.1.1.3 och 3.2.2.1.3),

| 5. | sammanpressning av skyddets främre del (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.5 och 3.2.2.1.5). |
| --- | --- |

5.

sammanpressning av skyddets främre del (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.5 och 3.2.2.1.5).

3.1.2.2   Allmänna krav

| 3.1.2.2.1 | Om någon del av förankringarna går av eller förskjuts under provningen ska provningen göras om. |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Om någon del av förankringarna går av eller förskjuts under provningen ska provningen göras om.

| 3.1.2.2 | 2 Traktorn eller skyddet får varken repareras eller justeras under pågående provningar. |
| --- | --- |

3.1.2.2

2 Traktorn eller skyddet får varken repareras eller justeras under pågående provningar.

| 3.1.2.2.3 | Under provningen ska traktorns växellåda vara i neutralläge och traktorn vara obromsad. |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Under provningen ska traktorns växellåda vara i neutralläge och traktorn vara obromsad.

| 3.1.2.2.4 | Om traktorn är försedd med ett upphängningssystem mellan chassi och hjul ska detta blockeras under provningen. |
| --- | --- |

3.1.2.2.4

Om traktorn är försedd med ett upphängningssystem mellan chassi och hjul ska detta blockeras under provningen.

| 3.1.2.2.5 | Den sida som valts för anbringande av den första islagsprovningen (dynamisk provning) eller den första belastningen (statisk provning) på skyddets bakre del ska vara den sida som enligt provningsmyndighetens uppfattning innebär att islagen eller belastningarna anbringas på de för skyddet mest ogynnsamma villkoren. Islag eller belastning på sidan samt islag och belastning bakifrån ska anbringas på bägge sidor av skyddets längsgående mittplan. Islag eller belastning på framifrån ska anbringas på samma sida av skyddets längsgående mittplan som islag eller belastning från sidan. |
| --- | --- |

3.1.2.2.5

Den sida som valts för anbringande av den första islagsprovningen (dynamisk provning) eller den första belastningen (statisk provning) på skyddets bakre del ska vara den sida som enligt provningsmyndighetens uppfattning innebär att islagen eller belastningarna anbringas på de för skyddet mest ogynnsamma villkoren. Islag eller belastning på sidan samt islag och belastning bakifrån ska anbringas på bägge sidor av skyddets längsgående mittplan. Islag eller belastning på framifrån ska anbringas på samma sida av skyddets längsgående mittplan som islag eller belastning från sidan.

3.1.3   Villkor för godkännande

| 3.1.3.1 | Ett skydd ska anses ha tillfredsställt hållfasthetskraven om det uppfyller följande krav:






  3.1.3.1.1 | Efter varje provning i det dynamiska provningsförfarandet ska det vara fritt från brott och sprickbildning, enligt definitionen i punkt 3.2.1.2.1. Om beaktansvärda brott eller sprickor bildas under den dynamiska provningen ska en ytterligare islagsprovning eller sammanpressningsprovning enligt definitionerna i avsnitten 3.2.1.1.6 eller 3.2.1.1.7 utföras omedelbart efter den provning som ledde till att brott eller sprickor bildades. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1

Ett skydd ska anses ha tillfredsställt hållfasthetskraven om det uppfyller följande krav:

3.1.3.1.1

Efter varje provning i det dynamiska provningsförfarandet ska det vara fritt från brott och sprickbildning, enligt definitionen i punkt 3.2.1.2.1. Om beaktansvärda brott eller sprickor bildas under den dynamiska provningen ska en ytterligare islagsprovning eller sammanpressningsprovning enligt definitionerna i avsnitten 3.2.1.1.6 eller 3.2.1.1.7 utföras omedelbart efter den provning som ledde till att brott eller sprickor bildades.

| 3.1.3.1.2 | Under den statiska provningen ska vid det ögonblick då den nödvändiga energin uppnåtts under varje horisontell belastningsprovning eller under överbelastningsprovning kraften överskrida 0,8 F. |
| --- | --- |

3.1.3.1.2

Under den statiska provningen ska vid det ögonblick då den nödvändiga energin uppnåtts under varje horisontell belastningsprovning eller under överbelastningsprovning kraften överskrida 0,8 F.

| 3.1.3.1.3 | Om brott eller sprickor bildas under statisk provning till följd av sammanpressningen ska en ytterligare sammanpressningsprovning enligt definitionen i punkt 3.2.2.1.7 utföras omedelbart efter den sammanpressningsprovning som ledde till att brott eller sprickor bildades. |
| --- | --- |

3.1.3.1.3

Om brott eller sprickor bildas under statisk provning till följd av sammanpressningen ska en ytterligare sammanpressningsprovning enligt definitionen i punkt 3.2.2.1.7 utföras omedelbart efter den sammanpressningsprovning som ledde till att brott eller sprickor bildades.

| 3.1.3.1.4 | Under andra provningar än överbelastningsprovningen får ingen del av skyddet tränga in i det fria utrymme som definieras i punkt 1.6 i bilaga I. |
| --- | --- |

3.1.3.1.4

Under andra provningar än överbelastningsprovningen får ingen del av skyddet tränga in i det fria utrymme som definieras i punkt 1.6 i bilaga I.

| 3.1.3.1.5 | Under andra provningar än överbelastningsprovningen ska alla delar av det fria utrymmet skyddas av skyddet i enlighet med punkterna 3.2.1.2.2 och 3.2.2.2.2. |
| --- | --- |

3.1.3.1.5

Under andra provningar än överbelastningsprovningen ska alla delar av det fria utrymmet skyddas av skyddet i enlighet med punkterna 3.2.1.2.2 och 3.2.2.2.2.

| 3.1.3.1.6 | Skyddet får under provningarna inte påverka sätets stomme. |
| --- | --- |

3.1.3.1.6

Skyddet får under provningarna inte påverka sätets stomme.

| 3.1.3.1.7 | Den elastiska deformationen, uppmätt enligt punkterna 3.2.1.2.3 och 3.2.2.2.3 ska vara mindre än 250 mm. |
| --- | --- |

3.1.3.1.7

Den elastiska deformationen, uppmätt enligt punkterna 3.2.1.2.3 och 3.2.2.2.3 ska vara mindre än 250 mm.

| 3.1.3.2 | Det får inte förekomma några tillbehör som utgör en fara för föraren. Det får inte förekomma några utskjutande delar eller tillbehör som kan skada föraren om traktorn välter, och inte heller några tillbehör eller delar som kan innestänga föraren, t.ex. genom att hålla fast i ett ben eller en fot, till följd av skyddets deformation. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Det får inte förekomma några tillbehör som utgör en fara för föraren. Det får inte förekomma några utskjutande delar eller tillbehör som kan skada föraren om traktorn välter, och inte heller några tillbehör eller delar som kan innestänga föraren, t.ex. genom att hålla fast i ett ben eller en fot, till följd av skyddets deformation.

3.1.4   [ej tillämpligt]

3.1.5   Apparatur och utrustning för dynamisk provning

3.1.5.1   Pendel

| 3.1.5.1.1 | Ett block som fungerar som pendel ska vara upphängt i två kedjor eller vajrar i vridningspunkter belägna minst 6 meter över marken. Det måste finnas ett sätt att oberoende av varandra ställa in det upphängda blockets höjd och vinkeln mellan blocket och kedjorna eller vajrarna. |
| --- | --- |

3.1.5.1.1

Ett block som fungerar som pendel ska vara upphängt i två kedjor eller vajrar i vridningspunkter belägna minst 6 meter över marken. Det måste finnas ett sätt att oberoende av varandra ställa in det upphängda blockets höjd och vinkeln mellan blocket och kedjorna eller vajrarna.

| 3.1.5.1.2 | Pendelns massa ska vara 2 000 ± 20 kg exklusive kedjornas eller vajrarnas massa, som inte får överskrida 100 kg. Islagssidans sidolängder ska vara 680 ± 20 mm (se figur 7.3). Pendelblocket ska vara fyllt så att dess tyngdpunkt har ett fast läge som sammanfaller med parallelepipedens geometriska mittpunkt. |
| --- | --- |

3.1.5.1.2

Pendelns massa ska vara 2 000 ± 20 kg exklusive kedjornas eller vajrarnas massa, som inte får överskrida 100 kg. Islagssidans sidolängder ska vara 680 ± 20 mm (se figur 7.3). Pendelblocket ska vara fyllt så att dess tyngdpunkt har ett fast läge som sammanfaller med parallelepipedens geometriska mittpunkt.

| 3.1.5.1.3 | Parallelepipeden ska vara ansluten till det system som drar den bakåt med en mekanism för ögonblicklig frikoppling som är så konstruerad och belägen att pendelblocket kan frisläppas utan att parallelepipeden oscillerar kring sin horisontalaxel som går vinkelrätt mot pendelns svängningsplan. |
| --- | --- |

3.1.5.1.3

Parallelepipeden ska vara ansluten till det system som drar den bakåt med en mekanism för ögonblicklig frikoppling som är så konstruerad och belägen att pendelblocket kan frisläppas utan att parallelepipeden oscillerar kring sin horisontalaxel som går vinkelrätt mot pendelns svängningsplan.

3.1.5.2   Pendelupphängning

Pendelns vridningspunkter ska vara stelt förankrade så att deras förskjutning i någon riktning inte överstiger 1 % av fallhöjden.

3.1.5.3   Fastsurrningar

| 3.1.5.3.1 | Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6) ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund under pendeln. |
| --- | --- |

3.1.5.3.1

Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6) ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund under pendeln.

| 3.1.5.3.2 | Traktorn ska surras vid rälerna med vajrar med runda kardeler och fiberkärna, konstruktion 6 x 19 i enlighet med ISO 2408:2004 och en nominell diameter på 13 mm. Metallkardelerna ska ha en brottgräns på 1 770 MPa. |
| --- | --- |

3.1.5.3.2

Traktorn ska surras vid rälerna med vajrar med runda kardeler och fiberkärna, konstruktion 6 x 19 i enlighet med ISO 2408:2004 och en nominell diameter på 13 mm. Metallkardelerna ska ha en brottgräns på 1 770 MPa.

| 3.1.5.3.3 | Centralleden för en ledtraktor ska stödjas och surras fast på lämpligt sätt vid alla provningar. För islagsprovning från sidan ska leden stödjas från sidan mittemot islaget. Fram- och bakhjulen behöver inte ligga i linje med varandra, om detta underlättar fastgörning av vajrar på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.1.5.3.3

Centralleden för en ledtraktor ska stödjas och surras fast på lämpligt sätt vid alla provningar. För islagsprovning från sidan ska leden stödjas från sidan mittemot islaget. Fram- och bakhjulen behöver inte ligga i linje med varandra, om detta underlättar fastgörning av vajrar på lämpligt sätt.

3.1.5.4   Hjulstöd och balk

| 3.1.5.4.1 | En balk av barrvirke 150 mm i fyrkant ska används som stöd för hjulen under islagsprovningen (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6). |
| --- | --- |

3.1.5.4.1

En balk av barrvirke 150 mm i fyrkant ska används som stöd för hjulen under islagsprovningen (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6).

| 3.1.5.4.2 | Under islagsprovning från sidan ska en barrträdsbalk tvingas fast vid golvet för att hålla emot hjulet på motsatt sida från islaget (se figur 7.6). |
| --- | --- |

3.1.5.4.2

Under islagsprovning från sidan ska en barrträdsbalk tvingas fast vid golvet för att hålla emot hjulet på motsatt sida från islaget (se figur 7.6).

3.1.5.5   Stöd och förankringar av ledade traktorer

| 3.1.5.5.1 | För ledade traktorer ska ytterligare stöd och förankringar användas. Syftet med dessa är att säkerställa att den del av traktorn på vilken skyddet är monterat är lika stel som på en icke-ledad traktor. |
| --- | --- |

3.1.5.5.1

För ledade traktorer ska ytterligare stöd och förankringar användas. Syftet med dessa är att säkerställa att den del av traktorn på vilken skyddet är monterat är lika stel som på en icke-ledad traktor.

| 3.1.5.5.2 | Ytterligare särskilda uppgifter ges i avsnitt 3.2.1.1 för islags- och sammanpressningsprovning. |
| --- | --- |

3.1.5.5.2

Ytterligare särskilda uppgifter ges i avsnitt 3.2.1.1 för islags- och sammanpressningsprovning.

3.1.5.6   Däcktryck och nedtryckning

| 3.1.5.6.1 | Traktordäcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som tillverkaren anger för arbete på fältet. |
| --- | --- |

3.1.5.6.1

Traktordäcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som tillverkaren anger för arbete på fältet.

| 3.1.5.6.2 | Surrningarna ska spännas i varje enskilt fall så att däcken utsättas för en nedtryckning på 12 % av däckets sidohöjd (avståndet mellan marken och fälgens lägsta punkt) före spänningssättningen. |
| --- | --- |

3.1.5.6.2

Surrningarna ska spännas i varje enskilt fall så att däcken utsättas för en nedtryckning på 12 % av däckets sidohöjd (avståndet mellan marken och fälgens lägsta punkt) före spänningssättningen.

3.1.5.7   Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 7.7 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.1.5.8   Mätutrustning

Följande mätutrustning fordras:

| 3.1.5.8.1 | Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8). |
| --- | --- |

3.1.5.8.1

Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8).

| 3.1.5.8.2 | Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.5.8.2

Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.2.2.2.2).

3.1.6   Apparatur och utrustning för statisk provning

3.1.6.1   Rigg för statisk provning

| 3.1.6.1.1 | Riggen för statisk provning ska vara så konstruerad att krafter och belastningar kan anbringas på skyddet. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1

Riggen för statisk provning ska vara så konstruerad att krafter och belastningar kan anbringas på skyddet.

| 3.1.6.1.2 | Det ska vara möjligt att fördela belastningen jämnt vinkelrätt mot belastningsriktningen och längs en fläns med en längd som är en exakt multipel av 50 mellan 250 mm och 700 mm. Den stela stången ska ha en vertikalt ändsidolängd på 150 mm. De av stångens kanter som kommer i kontakt med skyddet ska vara avrundade med en största radie på 50 mm. |
| --- | --- |

3.1.6.1.2

Det ska vara möjligt att fördela belastningen jämnt vinkelrätt mot belastningsriktningen och längs en fläns med en längd som är en exakt multipel av 50 mellan 250 mm och 700 mm. Den stela stången ska ha en vertikalt ändsidolängd på 150 mm. De av stångens kanter som kommer i kontakt med skyddet ska vara avrundade med en största radie på 50 mm.

| 3.1.6.1.3 | Plattan ska kunna ställas in i vilken vinkel som helst med avseende på belastningsriktningen, så att den kan följa vinkelvariationer hos skyddets belastade yta när skyddet deformeras. |
| --- | --- |

3.1.6.1.3

Plattan ska kunna ställas in i vilken vinkel som helst med avseende på belastningsriktningen, så att den kan följa vinkelvariationer hos skyddets belastade yta när skyddet deformeras.

| 3.1.6.1.4 | Kraftens riktning (avvikelse från horisontal- och vertikalplanet):






  — | vid provningens början under nollbelastning: ± 2° |
| --- | --- | --- |

3.1.6.1.4

Kraftens riktning (avvikelse från horisontal- och vertikalplanet):

—

vid provningens början under nollbelastning: ± 2°

| — | under provning, under belastning: 10° över och 20° under horisontalplanet. Dessa variationer ska hållas så små som möjligt. |
| --- | --- |

—

under provning, under belastning: 10° över och 20° under horisontalplanet. Dessa variationer ska hållas så små som möjligt.

| 3.1.6.1.5 | Deformationshastigheten ska vara tillräckligt låg, mindre än 5 mm/s, så att belastningen i varje ögonblick kan betraktas som statisk. |
| --- | --- |

3.1.6.1.5

Deformationshastigheten ska vara tillräckligt låg, mindre än 5 mm/s, så att belastningen i varje ögonblick kan betraktas som statisk.

3.1.6.2   Utrustning för mätning av energi absorberad av skyddet

| 3.1.6.2.1 | Kraft-deformationskurvan ska ritas upp så att den energi som skyddet absorberat kan bestämmas. Det är inte nödvändigt att mäta kraft och deformation i den punkt där belastningen anbringas på skyddet, men kraften och deformationen ska mätas samtidigt och kolinjärt. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1

Kraft-deformationskurvan ska ritas upp så att den energi som skyddet absorberat kan bestämmas. Det är inte nödvändigt att mäta kraft och deformation i den punkt där belastningen anbringas på skyddet, men kraften och deformationen ska mätas samtidigt och kolinjärt.

| 3.1.6.2.2 | Utgångspunkten för deformationsmätningarna ska väljas så att hänsyn tas endast till den energi som absorberas av skyddet och/eller genom deformation av vissa traktordelar. Energi som absorberas av fastsurrningens deformation och/eller glidning ska inte beaktas. |
| --- | --- |

3.1.6.2.2

Utgångspunkten för deformationsmätningarna ska väljas så att hänsyn tas endast till den energi som absorberas av skyddet och/eller genom deformation av vissa traktordelar. Energi som absorberas av fastsurrningens deformation och/eller glidning ska inte beaktas.

3.1.6.3   Sätt att fästa traktorn vid underlaget

| 3.1.6.3.1 | Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fästning av traktorn i alla illustrerade fall ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund nära provningsriggen. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1

Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fästning av traktorn i alla illustrerade fall ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund nära provningsriggen.

| 3.1.6.3.2 | Traktorn ska fästas vid rälerna på lämpligt sätt (plattor, kilar, vajrar, domkrafter osv.) Detta krav ska kontrolleras under provningen med hjälp av sedvanliga längdmätningsanordningar.
  Om traktorn rör sig ska hela provningen göras om, om inte det system för deformationsmätning som används för att rita upp kraft-deformationskurvan är anslutet till traktorn. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2

Traktorn ska fästas vid rälerna på lämpligt sätt (plattor, kilar, vajrar, domkrafter osv.) Detta krav ska kontrolleras under provningen med hjälp av sedvanliga längdmätningsanordningar.

Om traktorn rör sig ska hela provningen göras om, om inte det system för deformationsmätning som används för att rita upp kraft-deformationskurvan är anslutet till traktorn.

3.1.6.4   Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 7.7 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.1.6.5   Annan mätutrustning

Följande mätutrustning fordras också:

| 3.1.6.5.1 | Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8). |
| --- | --- |

3.1.6.5.1

Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8).

| 3.1.6.5.2 | Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.6.5.2

Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2).

3.2   Provningsförfaranden

3.2.1   Dynamisk provning

3.2.1.1   Islagsprovning och sammanpressningsprovning

3.2.1.1.1   
  Islagsprovning bakifrån

| 3.2.1.1.1.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.
  Blockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring islagspunkten.
  Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter bakåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Blockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring islagspunkten.

Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter bakåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.2.1.1.1.2 | Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.4. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.
  Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras framför, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.2

Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.4. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras framför, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

| 3.2.1.1.1.3 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.3

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

| 3.2.1.1.1.4 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler:
  H = 2,165 × 10–8 M L2

  eller
  H = 5,73 × 10–2 I
  Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.4

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler:

H = 2,165 × 10–8 M L2

eller

H = 5,73 × 10–2 I

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

| 3.2.1.1.1.5 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller något av följande:
  H = 25 + 0,07 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,02 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.5

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller något av följande:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

3.2.1.1.2   
  Islag framifrån

| 3.2.1.1.2.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.
  Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.
  Islagspunkten ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

Islagspunkten ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.2.1.1.2.2 | Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.5. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.
  Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras bakom, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.2

Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.5. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras bakom, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

| 3.2.1.1.2.3 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.3

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

| 3.2.1.1.2.4 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:
  H = 25 + 0,07 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,02 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.
  Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.4

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

| 3.2.1.1.2.5 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):






  — | Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel tillämpas. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.2.5

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

—

Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel tillämpas.

| — | För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:
  H = 2,165 × 10–8 ML2

  eller
  H = 5,73 × 10–2 I |
| --- | --- |

—

För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:

H = 2,165 × 10–8 ML2

eller

H = 5,73 × 10–2 I

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.3   
  Islagsprovning på sidan

| 3.2.1.1.3.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna är vertikala, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en vinkel på mindre än 20° med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir vertikala. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna är vertikala, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en vinkel på mindre än 20° med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir vertikala.

| 3.2.1.1.3.2 | Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.2

Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

| 3.2.1.1.3.3 | Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter i sidled, normalt den övre kanten. Om det inte är säkert att en annan del av denna kant kommer i kontakt med marken först ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel med mittplanet och som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten då sätet är inställt i mittläge i längsled. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.3

Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter i sidled, normalt den övre kanten. Om det inte är säkert att en annan del av denna kant kommer i kontakt med marken först ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel med mittplanet och som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten då sätet är inställt i mittläge i längsled.

| 3.2.1.1.3.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska islaget ske vid en av de två pelarna. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska islaget ske vid en av de två pelarna.

| 3.2.1.1.3.5 | Traktorhjulen på den sida som tar emot anslaget ska surras vid fundamentet med hjälp av vajrar över motsvarande ändar av fram- och bakaxlarna. Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned till de värden som anges i punkt 3.1.5.6.2.
  När vajrarna spänts ska kilbalken placeras på marken, dikt an mot däcken på den sida som ligger mittemot sidan som tar emot islaget, och sedan göras fast i marken. Det kan vara nödvändigt att använda två balkar eller kilar om utsidan av fram- och bakdäcken inte ligger i samma vertikalplan. Stödet ska därefter placeras på det sätt som visas i figur 7.6 mot fälgen på det mest belastade hjulet på sidan motsatt islaget, tryckas fast ordentligt mot fälgen och sedan spännas fast vid fundamentet. Stödets längd ska vara sådan att den bildar en vinkel på 30 ±3° med fundamentet när det är i kontakt med fälgen. Dess tjocklek ska i möjligaste mån vara 20–25 gånger mindre än dess längd och 2–3 gånger mindre än dess bredd. Stöden ska i bägge ändar vara formade på det sätt som visas infällt i figur 7.6. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.5

Traktorhjulen på den sida som tar emot anslaget ska surras vid fundamentet med hjälp av vajrar över motsvarande ändar av fram- och bakaxlarna. Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned till de värden som anges i punkt 3.1.5.6.2.

När vajrarna spänts ska kilbalken placeras på marken, dikt an mot däcken på den sida som ligger mittemot sidan som tar emot islaget, och sedan göras fast i marken. Det kan vara nödvändigt att använda två balkar eller kilar om utsidan av fram- och bakdäcken inte ligger i samma vertikalplan. Stödet ska därefter placeras på det sätt som visas i figur 7.6 mot fälgen på det mest belastade hjulet på sidan motsatt islaget, tryckas fast ordentligt mot fälgen och sedan spännas fast vid fundamentet. Stödets längd ska vara sådan att den bildar en vinkel på 30 ±3° med fundamentet när det är i kontakt med fälgen. Dess tjocklek ska i möjligaste mån vara 20–25 gånger mindre än dess längd och 2–3 gånger mindre än dess bredd. Stöden ska i bägge ändar vara formade på det sätt som visas infällt i figur 7.6.

| 3.2.1.1.3.6 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och stöttas i sidled av en anordning liknande stödet som placeras mot bakhjulet såsom i punkt 3.2.1.1.3.2. Leden ska sedan surras fast mot fundamentet. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.6

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och stöttas i sidled av en anordning liknande stödet som placeras mot bakhjulet såsom i punkt 3.2.1.1.3.2. Leden ska sedan surras fast mot fundamentet.

| 3.2.1.1.3.7 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:
  H = 25 + 0,20 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,15 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.7

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,20 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,15 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

| 3.2.1.1.3.8 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):






  — | om skyddet är ett överrullningsskydd med två bakre stolpar ska den höjd väljas som är störst enligt ovanstående och nedanstående formler:
  H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.3.8

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

—

om skyddet är ett överrullningsskydd med två bakre stolpar ska den höjd väljas som är störst enligt ovanstående och nedanstående formler:

H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

| — | För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:
  H = 25 + 0,20 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,15 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg. |
| --- | --- |

—

För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:

H = 25 + 0,20 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,15 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.4   
  Sammanpressning baktill

Balken ska placeras tvärs över skyddets bakersta översta del och resultanten av sammanpressningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras.

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den bakre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns bakända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.2.1.1.5   
  Sammanpressning framtill

Balken ska placeras tvärs över skyddets främre översta del och resultanten av belastningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras där

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den främre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns framända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.2.1.1.6   
  Ytterligare islagsprovningar

Om sprickor eller brott uppträder som inte kan anses försumbara under islagsprovningen, ska en andra liknande provning utföras med fallhöjden:

H’ = (H × 10–1) (12 + 4a) (1 + 2a)–1

Provningen ska utföras omedelbart efter de islagsprovningar som orsakat sprickorna eller brotten, och a är förhållandet mellan bestående deformation (Dp) och elastisk deformation (De)

a = Dp / De

uppmätt vid islagspunkten. Den ytterligare bestående deformationen till följd av det andra islaget får inte överskrida 30 % av den bestående deformationen till följd av det första islaget.

För att de ytterligare provningarna ska kunna utföras måste den elastiska deformationen mätas under alla islagsprovningar.

3.2.1.1.7   
  Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår beaktansvärda sprickor eller brott som inte kan betraktas som obetydliga ska en ny, liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, omedelbart efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.2.1.2   Mätningar

3.2.1.2.1   
  Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men inget avseende ska fästas vid små sprickor i oviktiga delar.

Inget avseende ska fästas vid skador som orsakas av pendelblockets kanter.

3.2.1.2.2   
  Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av denna har trängt in i det fria utrymmet omkring förarsätet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare får det fria utrymmet inte sträcka sig utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget anbringas. Vid skattning av detta ska fram- och bakdäckens och spårviddens inställning vara den minsta standardinställning som tillverkaren anger.

3.2.1.2.3   
  Elastisk deformation (vid sidoislag)

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan i vilket belastningen påförs. För denna mätning får varje utrustning som liknar den som anges i figur 7.8 användas.

3.2.1.2.4   
  Bestående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål används läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

3.2.2   Statisk provning

3.2.2.1   Belastningsprovning och sammanpressningsprovning

3.2.2.1.1   
  Belastning bakifrån

| 3.2.2.1.1.1 | Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan.
  Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka bakåt, normalt den övre kanten. Vertikalplanet som belastningen ska påföras i ska vara belägen på ett avstånd från mittplanet av en tredjedel av ytterbredden hos skyddets överdel.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.1

Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan.

Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka bakåt, normalt den övre kanten. Vertikalplanet som belastningen ska påföras i ska vara belägen på ett avstånd från mittplanet av en tredjedel av ytterbredden hos skyddets överdel.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.2.2.1.1.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.1.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eil = 2,165 × 10–7 M L2

  eller
  Eil = 0,574 × I |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 2,165 × 10–7 M L2

eller

Eil = 0,574 × I

| 3.2.2.1.1.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2   
  Belastning framtill

| 3.2.2.1.2.1 | Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan. Punkten för påförande ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Belastningen ska påföras i en punkt på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1

Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan. Punkten för påförande ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Belastningen ska påföras i en punkt på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.2.2.1.2.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.2.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.2.2.1.2.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):






  — | Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel också tillämpas. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.2.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

—

Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel också tillämpas.

| — | För andra skyddstyper ska energin vara det högre värdet av ovanstående eller någon av nedanstående formler:
  Eil = 2,165 × 10–7 ML2

  eller
  Eil = 0,574 I |
| --- | --- |

—

För andra skyddstyper ska energin vara det högre värdet av ovanstående eller någon av nedanstående formler:

Eil = 2,165 × 10–7 ML2

eller

Eil = 0,574 I

3.2.2.1.3   
  Belastning från sidan

| 3.2.2.1.3.1 | Sidbelastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan vinkelrätt mot traktorns mittplan som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten, varvid sätet ska befinna sig i mittläge i längsled. Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka i sidled, normalt den övre kanten. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.1

Sidbelastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan vinkelrätt mot traktorns mittplan som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten, varvid sätet ska befinna sig i mittläge i längsled. Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka i sidled, normalt den övre kanten.

| 3.2.2.1.3.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.2.1.3.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eis = 1,75 M |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eis = 1,75 M

| 3.2.2.1.3.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska punkten för påförande av belastning ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska belastningen påföras på en av de två pelarna. |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska punkten för påförande av belastning ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska belastningen påföras på en av de två pelarna.

| 3.2.2.1.3.5 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) där skyddet utgörs av en bakre överrullningsbåge med två pelare ska energin vara det högre av följande:
  Eis = 1,75 M
  eller
  Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.5

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) där skyddet utgörs av en bakre överrullningsbåge med två pelare ska energin vara det högre av följande:

Eis = 1,75 M

eller

Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B

3.2.2.1.4   
  Sammanpressning baktill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.2.1.1.4.

3.2.2.1.5   
  Sammanpressning framtill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.2.1.1.5.

3.2.2.1.6   
  Ytterligare överbelastningsprovning (figurerna 7.9–7.11)

Överbelastningsprovning ska utföras i samtliga fall där kraften minskar med mer än 3 % under de sista 5 % av deformationen, när den nödvändiga energin tas upp av skyddet (se figur 7.10).

Vid överbelastningsprovningen ska den horisontella lasten ökas gradvis i steg om 5 % av den från starten nödvändiga energin upp till högst 20 % av tillförd energi (se figur 7.11).

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter ökning med 5, 10 eller 15 % av nödvändig energi, avtar med mindre än 3 % för en 5 % ökning och förblir större än 0,8 Fmax.

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter det att skyddet har tagit upp 20 % av tillförd energi, överstiger 0,8 Fmax.

Ytterligare brott eller sprickor och/eller inträngning i eller brist på skydd av det fria utrymmet på grund av elastisk deformation kan tillåtas under överbelastningsprovningen. När lasten avlägsnas får skyddet dock inte tränga in i det fria utrymmet som ska vara fullständigt skyddat.

3.2.2.1.7   
  Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår sprickor eller brott som inte kan anses som oväsentliga ska en ytterligare liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, direkt efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.2.2.2   Mätningar

3.2.2.2.1   
  Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men små sprickor i oviktiga delar ska inte beaktas.

3.2.2.2.2   
  Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av det har trängt in i det fria utrymmet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare ska det kontrolleras om någon del av det fria utrymmet ligger utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget kommer. Härvid förutsätts att fram- och bakdäckens dimensioner och spårvidden är lika med de minsta värden som tillverkaren anger.

3.2.2.2.3   
  Elastisk deformation vid sidobelastning

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan i vilket belastningen påförs. För denna mätning får varje utrustning som liknar den som anges i figur 7.8 användas.

3.2.2.2.4   
  Bestående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål används läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

Utökning till andra traktormodeller

3.3.1   [ej tillämpligt]

3.3.2   Teknisk utökning

Om traktorn, skyddet eller metoden för skyddets fastsättning på traktorn ändras tekniskt kan den provningsenhet som utförde den ursprungliga provningen utfärda ett protokoll om teknisk utökning i följande fall:

3.3.2.1   Utökning av provningsresultat för skyddet till andra traktormodeller

Islags- och sammanpressningsprovningarna måste inte utföras på varje traktormodell, förutsatt att skyddet och traktorn uppfyller villkoren i punkterna 3.3.2.1.1–3.3.2.1.5.

| 3.3.2.1.1 | Skyddet ska vara identiskt med det provade skyddet. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

Skyddet ska vara identiskt med det provade skyddet.

| 3.3.2.1.2 | Erforderlig energi får inte överskrida den energi som beräknades för den ursprungliga provningen med mer än 5 %. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

Erforderlig energi får inte överskrida den energi som beräknades för den ursprungliga provningen med mer än 5 %.

| 3.3.2.1.3 | Fastsättningsmetoden och de delar av traktorn som det sätts fast på ska vara identiska. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

Fastsättningsmetoden och de delar av traktorn som det sätts fast på ska vara identiska.

| 3.3.2.1.4 | Alla delar som stänkskärmar och motorhuv som kan avlasta skyddet ska vara identiska. |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

Alla delar som stänkskärmar och motorhuv som kan avlasta skyddet ska vara identiska.

| 3.3.2.1.5 | Sätets läge och kritiska mått i skyddet och skyddets relativa läge på traktorn ska vara sådana att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar (detta ska kontrolleras med hjälp av samma referenser för det fria utrymmet som i det ursprungliga provningsprotokollet, sätesreferenspunkten [SRP] respektive sätesindexpunkten [SIP]). |
| --- | --- |

3.3.2.1.5

Sätets läge och kritiska mått i skyddet och skyddets relativa läge på traktorn ska vara sådana att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar (detta ska kontrolleras med hjälp av samma referenser för det fria utrymmet som i det ursprungliga provningsprotokollet, sätesreferenspunkten [SRP] respektive sätesindexpunkten [SIP]).

3.3.2.2   Utökning av provningsresultat för skyddet till ändrade skyddsmodeller

Detta förfarande ska följas när villkoren i punkt 3.3.2.1 inte är uppfyllda, men det får inte följas när principen i metoden för fastsättning av skyddet på traktorn ändras (t.ex. gummistöd ersätts med en upphängningsanordning):

| 3.3.2.2.1 | Ändringar som inte påverkar den ursprungliga provningens resultat (t.ex. svetsfog för underlaget till ett tillbehör i ett icke-kritiskt läge på skyddet), tillägg av säten med olika lägen för sätesindexpunkten innanför skyddet (måste kontrolleras att det eller de nya fria utrymmena förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar). |
| --- | --- |

3.3.2.2.1

Ändringar som inte påverkar den ursprungliga provningens resultat (t.ex. svetsfog för underlaget till ett tillbehör i ett icke-kritiskt läge på skyddet), tillägg av säten med olika lägen för sätesindexpunkten innanför skyddet (måste kontrolleras att det eller de nya fria utrymmena förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar).

| 3.3.2.2.2 | Ändringar som kan påverka den ursprungliga provningens resultat utan att skyddets godtagbarhet ifrågasätts (t.ex. ändring av strukturell del, ändring av metoden för fastsättning av skyddet på traktorn). En kontrollprovning kan utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.
  Följande gränser ska gälla för denna typ av utökningar:






  3.3.2.2.2.1 | Högst 5 utökningar får godkännas utan en kontrollprovning. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2

Ändringar som kan påverka den ursprungliga provningens resultat utan att skyddets godtagbarhet ifrågasätts (t.ex. ändring av strukturell del, ändring av metoden för fastsättning av skyddet på traktorn). En kontrollprovning kan utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.

Följande gränser ska gälla för denna typ av utökningar:

3.3.2.2.2.1

Högst 5 utökningar får godkännas utan en kontrollprovning.

| 3.3.2.2.2.2 | Kontrollprovningens resultat godtas som skäl för utökning om alla villkor för godkännande i koden är uppfyllda. | För dynamisk provning: den deformation som uppmäts efter varje islagsprovning får inte avvika från den deformation som uppmätts efter varje islagsprovning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2.2

Kontrollprovningens resultat godtas som skäl för utökning om alla villkor för godkännande i koden är uppfyllda.

För dynamisk provning: den deformation som uppmäts efter varje islagsprovning får inte avvika från den deformation som uppmätts efter varje islagsprovning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

| | För statisk provning: den kraft som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den kraft som uppmätts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 % och den deformation (4) som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den deformation som uppmätts när den erforderliga energin uppnåtts under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %. |
| --- | --- |

För statisk provning: den kraft som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den kraft som uppmätts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 % och den deformation (4) som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den deformation som uppmätts när den erforderliga energin uppnåtts under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

| 3.3.2.2.2.3 | Mer än en ändring av skydd får tas med i samma utökningsprotokoll om de utgör olika alternativ av samma skydd, men bara en kontrollprovning får godkännas i samma utökningsprotokoll. De alternativ som inte provats ska beskrivas i ett särskilt avsnitt av utökningsprotokollet. |
| --- | --- |

3.3.2.2.2.3

Mer än en ändring av skydd får tas med i samma utökningsprotokoll om de utgör olika alternativ av samma skydd, men bara en kontrollprovning får godkännas i samma utökningsprotokoll. De alternativ som inte provats ska beskrivas i ett särskilt avsnitt av utökningsprotokollet.

| 3.3.2.2.3 | Ökning av den av tillverkaren angivna referensmassan för ett redan provat skydd. Om tillverkaren vill behålla samma godkännandenummer är det möjligt att utfärda ett utökningsprotokoll efter genomförd kontrollprovning (toleransen på ±7 % enligt punkt 3.3.2.2.2.2 är inte tillämplig i sådana fall). |
| --- | --- |

3.3.2.2.3

Ökning av den av tillverkaren angivna referensmassan för ett redan provat skydd. Om tillverkaren vill behålla samma godkännandenummer är det möjligt att utfärda ett utökningsprotokoll efter genomförd kontrollprovning (toleransen på ±7 % enligt punkt 3.3.2.2.2.2 är inte tillämplig i sådana fall).

3.4   [ej tillämpligt]

3.5   Skydds kallvädersprestanda

| 3.5.1 | Om det påstås att skyddet har egenskaper som motstår kallvädersförsprödning ska tillverkaren lämna upplysningar som ska tas med i protokollet. |
| --- | --- |

3.5.1

Om det påstås att skyddet har egenskaper som motstår kallvädersförsprödning ska tillverkaren lämna upplysningar som ska tas med i protokollet.

| 3.5.2 | Följande krav och förfaranden är avsedda att visa styrka och motståndskraft mot sprödbrott vid låga temperaturer. Förslagsvis bör följande minsta materialkrav uppfyllas vid bedömningen av skyddets lämplighet för användning vid låga temperaturer i de länder där detta kompletterande driftsskydd krävs. |
| --- | --- |

3.5.2

Följande krav och förfaranden är avsedda att visa styrka och motståndskraft mot sprödbrott vid låga temperaturer. Förslagsvis bör följande minsta materialkrav uppfyllas vid bedömningen av skyddets lämplighet för användning vid låga temperaturer i de länder där detta kompletterande driftsskydd krävs.

| 3.5.2.1 | Bultar och muttrar som används för fästning av skyddet på traktorn och för förbindelse mellan skyddets strukturella delar ska ha lämpliga egenskaper för kontrollerad minskning av seghet vid låga temperaturer. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Bultar och muttrar som används för fästning av skyddet på traktorn och för förbindelse mellan skyddets strukturella delar ska ha lämpliga egenskaper för kontrollerad minskning av seghet vid låga temperaturer.

| 3.5.2.2 | Alla svetselektroder som används vid tillverkning av strukturella delar och fästen ska vara förenliga med de skyddsmaterial som anges i punkt 3.5.2.3. |
| --- | --- |

3.5.2.2

Alla svetselektroder som används vid tillverkning av strukturella delar och fästen ska vara förenliga med de skyddsmaterial som anges i punkt 3.5.2.3.

| 3.5.2.3 | Stålmaterial för skyddets strukturella delar ska vara material med kontrollerad seghet som uppfyller minimikraven vid Charpys V-slagprovning enligt tabell 7.1. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995.
  Stål med en tjocklek efter valsning på mindre än 2,5 mm och en kolhalt på mindre än 0,2 % anses uppfylla detta krav.
  Strukturella delar av skyddet som tillverkats av annat material än stål ska ha likvärdig slaghållfasthet vid låga temperaturer. |
| --- | --- |

3.5.2.3

Stålmaterial för skyddets strukturella delar ska vara material med kontrollerad seghet som uppfyller minimikraven vid Charpys V-slagprovning enligt tabell 7.1. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995.

Stål med en tjocklek efter valsning på mindre än 2,5 mm och en kolhalt på mindre än 0,2 % anses uppfylla detta krav.

Strukturella delar av skyddet som tillverkats av annat material än stål ska ha likvärdig slaghållfasthet vid låga temperaturer.

| 3.5.2.4 | Vid provning enligt Charpys V-slagprovning ska provstavens storlek vara minst den största av de storlekar i tabell 7.1 som materialet medger. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Vid provning enligt Charpys V-slagprovning ska provstavens storlek vara minst den största av de storlekar i tabell 7.1 som materialet medger.

| 3.5.2.5 | Charpys V-slagprovning ska utföras i enlighet med förfarandet i ASTM A 370-1979, förutom att provstavarnas storlek ska överensstämma med måtten i tabell 7.1.

  Tabell 7.1


  Minsta islagsenergi för Charpy V-slagprovning








  Provstavens storlek | Energi vid | Energi vid |
| --- | --- | --- | --- |
| | –30 °C | –20 °C |
| mm | J | J (6) |
| 10 × 10 (5) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (5) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (5) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (5) | 5,5 | 14 |

3.5.2.5

Charpys V-slagprovning ska utföras i enlighet med förfarandet i ASTM A 370-1979, förutom att provstavarnas storlek ska överensstämma med måtten i tabell 7.1.

Tabell 7.1

Minsta islagsenergi för Charpy V-slagprovning

Provstavens storlek

Energi vid

Energi vid

–30 °C

–20 °C

mm

J

J (6)

10 × 10 (5)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (5)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (5)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (5)

5,5

14

| 3.5.2.6 | Som alternativ till detta förfarande får tätat eller halvtätat stål används, varvid lämpliga specifikationer ska lämnas. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995, ändring 1:2003. |
| --- | --- |

3.5.2.6

Som alternativ till detta förfarande får tätat eller halvtätat stål används, varvid lämpliga specifikationer ska lämnas. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995, ändring 1:2003.

| 3.5.2.7 | Prov ska vara stavformade och tas från platta ämnen, rör eller strukturdelar före formning eller svetsning för användning i skyddet. Prov från rör eller strukturdelar ska tas från mitten på den sida som har störst mått och får inte innehålla svetsfogar. |
| --- | --- |

3.5.2.7

Prov ska vara stavformade och tas från platta ämnen, rör eller strukturdelar före formning eller svetsning för användning i skyddet. Prov från rör eller strukturdelar ska tas från mitten på den sida som har störst mått och får inte innehålla svetsfogar.

3.6   [ej tillämpligt]

Figur 7.1

Fritt utrymme

| Figur 7.1.a


  Sidovy


  Sektion i referensplanet | Figur 7.1.b


  Bakre vy |
| --- | --- |

Figur 7.1.a

Sidovy

Sektion i referensplanet

Image

Figur 7.1.b

Bakre vy

Image

Figur 7.1.c

Vy ovanifrån

Image

Figur 7.2.a

Fritt utrymme för traktorer med vändbart förarläge: överrullningsskydd med två pelare

Image

Figur 7.2.b

Fritt utrymme för traktorer med vändbart förarläge: andra typer av överrullningsskydd

Image

Figur 7.3

Pendelblock och upphängningskedjor/vajrar

Image

Figur 7.4

Exempel på surrning av traktor (islag bakifrån)

Image

Figur 7.5

Exempel på surrning av traktor (islag framifrån)

Image

Figur 7.6

Exempel på surrning av traktor (islag från sidan)

Image

Figur 7.7

Exempel på sammanpressningsrigg

Image

Figur 7.8

Exempel på mätutrustning för elastisk deformation

Image

Figur 7.9

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprov krävs inte

Image

Figur 7.10

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning krävs

Image

Figur 7.11

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning ska fortsätta.

Image

---

(1)  OECD:s standardbestämmelser om baktill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul.

1

(2)  För utökningsprovningar enligt provningsprotokoll där sätesreferenspunkt användes ursprungligen, ska erforderliga mätningar utföras med avseende på sätesreferenspunkt istället för sätesindexpunkt; det ska anges tydligt att sätesreferenspunkten har använts (se bilaga 1).

2

(3)  Användarna erinras om att sätesindexpunkten bestäms i enlighet med ISO 5353 och är en fast punkt med avseende på traktorn som inte rör sig när sätet inställs i ett annat läge än mittläget. Vid bestämning av det fria utrymmet ska sätet ställas in i sitt bakersta, högsta läge.’ ”

3

(4)  Bestående + elastisk deformation uppmätt när den erforderliga energin har uppnåtts.’ ”

4

(5)  Anger lämplig storlek. Provstavens storlek får inte underskrida den största lämpliga storlek som materialet medger.

5

(6)  Den energi som krävs vid –20 oC är 2,5 gånger värdet för –30 oC. Andra faktorer påverkar hållfastheten vid islag, såsom valsningsriktning, brottgräns, kornriktning och svetsning. Dessa faktorer ska beaktas när stålsorten väljs och används.

6

o

o

---

BILAGA III

Ändringar av direktiv 86/415/EEG

Direktiv 86/415/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.4.2.2.3. ska ersättas med följande:






  ”2.4.2.2.3. | Den hydrauliska trepunktsupphängningen manövreras med manöverorgan som fungerar enligt hålldonsprincipen.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.4.2.2.3. ska ersättas med följande:

”2.4.2.2.3.

Den hydrauliska trepunktsupphängningen manövreras med manöverorgan som fungerar enligt hålldonsprincipen.”

| b) | Följande punkt 2.5 ska läggas till:
  ”2.5   Manöverorgan för kraftuttag

  2.5.1   Motorn får inte kunna startas när kraftuttaget är inkopplat.
  2.5.2   Utvändiga manöverorgan







  2.5.2.1 | Manöverorganen ska vara monterade på ett sådant sätt att föraren kan aktivera dem från en säker plats. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt 2.5 ska läggas till:

”2.5   Manöverorgan för kraftuttag

2.5.1   Motorn får inte kunna startas när kraftuttaget är inkopplat.

2.5.2   Utvändiga manöverorgan

2.5.2.1

Manöverorganen ska vara monterade på ett sådant sätt att föraren kan aktivera dem från en säker plats.

| 2.5.2.2 | Manöverorganen ska vara utformade på ett sådant sätt att oavsiktlig aktivering undviks. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Manöverorganen ska vara utformade på ett sådant sätt att oavsiktlig aktivering undviks.

| 2.5.2.3 | Manöverorganet för att starta motorn ska fungera enligt hålldonsprincipen under minst tre sekunder efter aktiveringen. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Manöverorganet för att starta motorn ska fungera enligt hålldonsprincipen under minst tre sekunder efter aktiveringen.

| 2.5.2.4 | När manöverorganen har aktiverats får den avsedda manövreringen inte dröja längre än den tid det tar för den tekniska in- eller urkopplingen att fungera. Om denna tid överskrids ska kraftuttaget automatiskt slås ifrån. |
| --- | --- |

2.5.2.4

När manöverorganen har aktiverats får den avsedda manövreringen inte dröja längre än den tid det tar för den tekniska in- eller urkopplingen att fungera. Om denna tid överskrids ska kraftuttaget automatiskt slås ifrån.

| 2.5.2.5 | Det ska alltid vara möjligt att stänga av kraftuttagen från förarsätet och från de anslutna utvändiga manöverorganen. Stoppfunktionen ska alltid vara ett manöverorgan med företräde. |
| --- | --- |

2.5.2.5

Det ska alltid vara möjligt att stänga av kraftuttagen från förarsätet och från de anslutna utvändiga manöverorganen. Stoppfunktionen ska alltid vara ett manöverorgan med företräde.

| 2.5.2.6 | Växelverkan mellan det utvändiga manöverorganet för kraftuttag och manöverorganet vid förarsätet ska inte vara tillåten.” |
| --- | --- |

2.5.2.6

Växelverkan mellan det utvändiga manöverorganet för kraftuttag och manöverorganet vid förarsätet ska inte vara tillåten.”

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  — | Under symbol 1 ska följande införas: ”ISO 3767-1:1998, symbol 8.18 får användas som alternativ”. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

—

Under symbol 1 ska följande införas: ”ISO 3767-1:1998, symbol 8.18 får användas som alternativ”.

| — | Under symbol 3 ska följande införas: ”ISO 3767-1:1998, symbol 8.19 får användas som alternativ”. |
| --- | --- |

—

Under symbol 3 ska följande införas: ”ISO 3767-1:1998, symbol 8.19 får användas som alternativ”.

| — | Under symbol 6 ska följande införas: ”ISO 3767-2:1991, symbol 7.11 i kombination med ISO 3767-1:1998, symbolerna 7.1–7.5 får användas som alternativ”. |
| --- | --- |

—

Under symbol 6 ska följande införas: ”ISO 3767-2:1991, symbol 7.11 i kombination med ISO 3767-1:1998, symbolerna 7.1–7.5 får användas som alternativ”.

| — | Under symbol 7 ska följande införas: ”ISO 3767-2:1991, symbol 7.12 för kraftuttag i kombination med ISO 3767-1:1991, symbolerna 7.1–7.5 får användas som alternativ”. |
| --- | --- |

—

Under symbol 7 ska följande införas: ”ISO 3767-2:1991, symbol 7.12 för kraftuttag i kombination med ISO 3767-1:1991, symbolerna 7.1–7.5 får användas som alternativ”.

---

BILAGA IV

Ändringar av direktiv 87/402/EEG

Direktiv 87/402/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 i bilaga I ska ersättas med följande:






  ”1. | Definitionerna och kraven i punkt 1 i kod 6 (1) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkt 1.1 (jordbruks- och skogsbrukstraktorer), ska tillämpas med följande lydelse:
  ’1.   Definitioner

  1.1   [ej tillämpligt]
  1.2   Överrullningsskydd

  Med överrullningsskydd (säkerhetshytt eller ram) avses den konstruktion på en traktor vars huvudsakliga syfte är att undvika eller begränsa riskerna för föraren om traktorn välter vid normal användning.
  Överrullningsskyddet kännetecknas av att den ger ett fritt utrymme som är tillräckligt stor för att skydda föraren när denne sitter inuti skyddets omfattning eller inuti ett utrymme som begränsas av en serie raka linjer från skyddets ytterkanter till varje del av traktorn som kan komma i beröring med platt mark och kan stödja traktorn i det läget om traktorn välter.
  1.3   Spårvidd

  1.3.1   Preliminär definition: hjulets mittplan

  Hjulets mittplan ligger mitt emellan de två plan som innesluter fälgarnas periferi på dessas utsida.
  1.3.2   Definition av spårvidd

  Det vertikala planet genom hjulaxeln skär sitt mittplan längs en rak linje som möter den stödjade ytan i en punkt. Om A och B är två punkter som definierats på detta sätt för hjul på samma traktoraxel, är spårvidden avståndet mellan A och B. Spårvidden kan definieras på detta sätt för både framhjul och bakhjul. För dubbelhjul är spårvidden avståndet mellan två plan som vart och ett är hjulparens mittplan.
  1.3.3   Tilläggsdefinition: traktorns mittplan

  Ta ytterlägena för punkterna A och B för traktorns bakaxel, vilket ger spårviddens största möjliga värde. Det vertikala plan som bildar en rät vinkel mot linjen AB vid dennas mittpunkt är traktorns mittplan.
  1.4   Hjulbas

  Avståndet mellan de vertikalplan som går igenom de två ovan definierade linjerna AB, en för framhjulen och en för bakhjulen.
  1.5   Bestämning av sätesindexpunkt, sätets läge och inställning vid provning

  1.5.1   Sätesindexpunkt
   (2)

  Sätesindexpunkten ska bestämmas i enlighet med ISO 5353:1995.
  1.5.2   Sätets läge och inställning vid provning







  1.5.2.1 | Om ryggstöds- och sätesplattornas lutning kan ställas in ska dessa ställas in så att sätesindexpunkten befinner sig i sitt bakersta och högsta läge. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt 1 i bilaga I ska ersättas med följande:

”1.

Definitionerna och kraven i punkt 1 i kod 6 (1) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkt 1.1 (jordbruks- och skogsbrukstraktorer), ska tillämpas med följande lydelse:

’1.   Definitioner

1.1   [ej tillämpligt]

1.2   Överrullningsskydd

Med överrullningsskydd (säkerhetshytt eller ram) avses den konstruktion på en traktor vars huvudsakliga syfte är att undvika eller begränsa riskerna för föraren om traktorn välter vid normal användning.

Överrullningsskyddet kännetecknas av att den ger ett fritt utrymme som är tillräckligt stor för att skydda föraren när denne sitter inuti skyddets omfattning eller inuti ett utrymme som begränsas av en serie raka linjer från skyddets ytterkanter till varje del av traktorn som kan komma i beröring med platt mark och kan stödja traktorn i det läget om traktorn välter.

1.3   Spårvidd

1.3.1   Preliminär definition: hjulets mittplan

Hjulets mittplan ligger mitt emellan de två plan som innesluter fälgarnas periferi på dessas utsida.

1.3.2   Definition av spårvidd

Det vertikala planet genom hjulaxeln skär sitt mittplan längs en rak linje som möter den stödjade ytan i en punkt. Om A och B är två punkter som definierats på detta sätt för hjul på samma traktoraxel, är spårvidden avståndet mellan A och B. Spårvidden kan definieras på detta sätt för både framhjul och bakhjul. För dubbelhjul är spårvidden avståndet mellan två plan som vart och ett är hjulparens mittplan.

1.3.3   Tilläggsdefinition: traktorns mittplan

Ta ytterlägena för punkterna A och B för traktorns bakaxel, vilket ger spårviddens största möjliga värde. Det vertikala plan som bildar en rät vinkel mot linjen AB vid dennas mittpunkt är traktorns mittplan.

1.4   Hjulbas

Avståndet mellan de vertikalplan som går igenom de två ovan definierade linjerna AB, en för framhjulen och en för bakhjulen.

1.5   Bestämning av sätesindexpunkt, sätets läge och inställning vid provning

1.5.1   Sätesindexpunkt
   (2)

Sätesindexpunkten ska bestämmas i enlighet med ISO 5353:1995.

1.5.2   Sätets läge och inställning vid provning

1.5.2.1

Om ryggstöds- och sätesplattornas lutning kan ställas in ska dessa ställas in så att sätesindexpunkten befinner sig i sitt bakersta och högsta läge.

| 1.5.2.2 | Om sätet är försett med fjädring ska denna låsas i mittläge, om detta inte strider mot sätestillverkarens uttryckliga anvisningar. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Om sätet är försett med fjädring ska denna låsas i mittläge, om detta inte strider mot sätestillverkarens uttryckliga anvisningar.

| 1.5.2.3 | När sätet endast är inställningsbart i längsled eller höjdled ska den längdaxel som går genom sätesindexpunkten vara parallell med traktorns vertikala längdplan som går genom rattens centrum, med en tillåten avvikelse i sidled på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.3

När sätet endast är inställningsbart i längsled eller höjdled ska den längdaxel som går genom sätesindexpunkten vara parallell med traktorns vertikala längdplan som går genom rattens centrum, med en tillåten avvikelse i sidled på 100 mm.

1.6   Fritt utrymme

1.6.1   Vertikalt referensplan och referenslinje

Det fria utrymmet (figur 6.1) definieras med utgångspunkt i ett vertikalt referensplan och en referenslinje.

| 1.6.1.1 | Referensplanet är ett vertikalt plan, i stort sett följande traktorns längsriktning, som passerar genom sätesindexpunkten och rattens mittpunkt. Normalt sammanfaller referensplanet med traktorns längsgående mittplan. Referensplanet antas röra sig horisontellt med sätet och ratten under belastning men förbli vinkelrätt mot traktorn golv eller överrullningsskyddets golv. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Referensplanet är ett vertikalt plan, i stort sett följande traktorns längsriktning, som passerar genom sätesindexpunkten och rattens mittpunkt. Normalt sammanfaller referensplanet med traktorns längsgående mittplan. Referensplanet antas röra sig horisontellt med sätet och ratten under belastning men förbli vinkelrätt mot traktorn golv eller överrullningsskyddets golv.

| 1.6.1.2 | Referenslinjen är en linje i referensplanet som passerar genom en punkt belägen 140 + ah bakom och 90 – av nedanför sätesindexpunkten och den första punkt på rattens kant som den skär när den förs till horisontalplanet. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Referenslinjen är en linje i referensplanet som passerar genom en punkt belägen 140 + ah bakom och 90 – av nedanför sätesindexpunkten och den första punkt på rattens kant som den skär när den förs till horisontalplanet.

1.6.2   Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte

Det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte definieras i punkterna 1.6.2.1–1.6.2.11 och begränsas av följande plan när traktorn står på ett horisontellt underlag, sätet inställt i sitt bakersta och högsta läge om det är inställbart (3) och ratten, om denna är inställbar, inställd i mittläge för sittande körning:

| 1.6.2.1 | Två vertikala plan 250 mm på ömse sidor om referensplanet, som sträcker sig 300 mm uppåt från det plan som definieras i punkt 1.6.2.8 och minst 550 mm i längsled framför det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar (210 – ah) mm framför sätesindexpunkten. |
| --- | --- |

1.6.2.1

Två vertikala plan 250 mm på ömse sidor om referensplanet, som sträcker sig 300 mm uppåt från det plan som definieras i punkt 1.6.2.8 och minst 550 mm i längsled framför det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar (210 – ah) mm framför sätesindexpunkten.

| 1.6.2.2 | Två vertikala plan 200 mm på ömse sidor om referensplanet, som sträcker sig 300 mm uppåt från det plan som definieras i punkt 1.6.2.8 och i längsled framför den yta som definieras i punkt 1.6.2.11 till det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar (210 – ah) mm framför sätesindexpunkten. |
| --- | --- |

1.6.2.2

Två vertikala plan 200 mm på ömse sidor om referensplanet, som sträcker sig 300 mm uppåt från det plan som definieras i punkt 1.6.2.8 och i längsled framför den yta som definieras i punkt 1.6.2.11 till det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar (210 – ah) mm framför sätesindexpunkten.

| 1.6.2.3 | Ett lutande plan vinkelrätt mot referensplanet, parallellt med och 400 mm ovanför referenslinjen, som sträcker sig bakåt till den punkt där det skär det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar genom en punkt (140 + ah) mm bakom sätesindexpunkten. |
| --- | --- |

1.6.2.3

Ett lutande plan vinkelrätt mot referensplanet, parallellt med och 400 mm ovanför referenslinjen, som sträcker sig bakåt till den punkt där det skär det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar genom en punkt (140 + ah) mm bakom sätesindexpunkten.

| 1.6.2.4 | Ett lutande plan vinkelrätt mot referensplanet som möter det plan som definieras i punkt 1.6.2.3. i dennas bakersta rand och vilar på sätesryggstödets överkant. |
| --- | --- |

1.6.2.4

Ett lutande plan vinkelrätt mot referensplanet som möter det plan som definieras i punkt 1.6.2.3. i dennas bakersta rand och vilar på sätesryggstödets överkant.

| 1.6.2.5 | Ett vertikalplan vinkelrätt mot referensplanet som passerar minst 40 mm framför ratten och minst 760 – ah framför sätesindexpunkten. |
| --- | --- |

1.6.2.5

Ett vertikalplan vinkelrätt mot referensplanet som passerar minst 40 mm framför ratten och minst 760 – ah framför sätesindexpunkten.

| 1.6.2.6 | En cylindrisk yta med axeln vinkelrät mot referensplanet med en radie på 150 mm som är tangentiell mot de plan som definieras i punkterna 1.6.2.3 och 1.6.2.5. |
| --- | --- |

1.6.2.6

En cylindrisk yta med axeln vinkelrät mot referensplanet med en radie på 150 mm som är tangentiell mot de plan som definieras i punkterna 1.6.2.3 och 1.6.2.5.

| 1.6.2.7 | Två parallella lutande plan som passerar genom de övre kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.1 med det lutande planet på den sida där islaget påförs, inte närmare än 100 mm från referensplanet ovanför det fria utrymmet. |
| --- | --- |

1.6.2.7

Två parallella lutande plan som passerar genom de övre kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.1 med det lutande planet på den sida där islaget påförs, inte närmare än 100 mm från referensplanet ovanför det fria utrymmet.

| 1.6.2.8 | Ett horisontellt plan som passerar genom en punkt 90 – av nedanför sätesindexpunkten. |
| --- | --- |

1.6.2.8

Ett horisontellt plan som passerar genom en punkt 90 – av nedanför sätesindexpunkten.

| 1.6.2.9 | Två delar av det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar 210 – ah framför sätesindexpunkten, varvid bägge dessa plan förenas med de bakersta kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.1 respektive de främsta kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.2. |
| --- | --- |

1.6.2.9

Två delar av det vertikalplan som är vinkelrätt mot referensplanet och passerar 210 – ah framför sätesindexpunkten, varvid bägge dessa plan förenas med de bakersta kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.1 respektive de främsta kanterna på de plan som definieras i punkt 1.6.2.2.

| 1.6.2.10 | Två delar av det horisontalplan som passerar 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.8, varvid bägge dessa delar förenas med de översta kanterna på de vertikalplan som definieras i punkt 1.6.2.2 respektive de nedersta kanterna på de lutande plan som definieras i punkt 1.6.2.7. |
| --- | --- |

1.6.2.10

Två delar av det horisontalplan som passerar 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.8, varvid bägge dessa delar förenas med de översta kanterna på de vertikalplan som definieras i punkt 1.6.2.2 respektive de nedersta kanterna på de lutande plan som definieras i punkt 1.6.2.7.

| 1.6.2.11 | En yta, i förekommande fall krökt, vars konstruktionslinje är vinkelrät mot referensplanet och vilar på sätesryggstödets baksida. |
| --- | --- |

1.6.2.11

En yta, i förekommande fall krökt, vars konstruktionslinje är vinkelrät mot referensplanet och vilar på sätesryggstödets baksida.

1.6.3   Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med vändbart förarsäte

För traktorer med vändbar förarplats (vändbart säte och vändbar ratt) utgör det fria utrymmet enveloppen av de två fria utrymmen som definieras av rattens och sätets två olika lägen.

1.6.4   Tillvalssäten

| 1.6.4.1 | För traktorer som kan förses med tillvalssäten ska den envelopp som innesluter sätesindexpunkterna för alla erbjudna tillval användas under provningarna. Skyddet får inte intränga i det större fria utrymme som fastställts med beaktande av dessa olika sätesindexpunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1

För traktorer som kan förses med tillvalssäten ska den envelopp som innesluter sätesindexpunkterna för alla erbjudna tillval användas under provningarna. Skyddet får inte intränga i det större fria utrymme som fastställts med beaktande av dessa olika sätesindexpunkter.

| 1.6.4.2 | Om ett nytt tillvalssäte erbjuds efter det att provningen genomförts ska det bedömas om det fria utrymmet kring den nya sätesindexpunkten innesluts av den tidigare fastställda enveloppen. Om så inte är fallet måste en ny provning utföras. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Om ett nytt tillvalssäte erbjuds efter det att provningen genomförts ska det bedömas om det fria utrymmet kring den nya sätesindexpunkten innesluts av den tidigare fastställda enveloppen. Om så inte är fallet måste en ny provning utföras.

1.7   Tillåtna mättoleranser

| Linjära mått | : | ± 3 mm |
| --- | --- | --- |
| med undantag av följande | : | — | : | däckets avböjning | : | ± 1 mm |
| — | : | strukturens deformation vid horisontell belastning | : | ± 1 mm |
| — | : | pendelblockets fallhöjd | : | ± 1 mm |

Linjära mått

:

± 3 mm

med undantag av följande

:

—

:

däckets avböjning

:

± 1 mm

—

:

strukturens deformation vid horisontell belastning

:

± 1 mm

—

:

pendelblockets fallhöjd

:

± 1 mm

Massor

:

± 1 %

Krafter

:

± 2 %

Vinklar

:

± 2°

1.8   Symboler

| ah | (mm) | Hälften av horisontell sätesinställning |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Hälften av vertikal sätesinställning |
| B | (mm) | Traktorns minsta totalbredd |
| Bb | (mm) | Skyddets största yttre bredd |
| D | (mm) | Skyddets deformation vid islagspunkten (dynamisk provning) eller vid punkten för och i linje med belastningen (statisk provning) |
| D′ | (mm) | Skyddets deformation vid den nödvändiga beräknade energin |
| Ea | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid punkten när belastningen avlägsnas. Området under F–D-kurvan |
| Ei | (J) | Absorberad påkänningsenergi. Området under F–D-kurvan |
| E′i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid ytterligare belastning efter sprickbildning eller bristning |
| E′′i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid överbelastningsprovning för det fall belastningen avlägsnats innan överbelastningsprovningen inleddes. Området under F–D-kurvan |
| Eil | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i längsled |
| Eis | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i sidoled |
| F | (N) | Statisk belastning. |
| F′ | (N) | Belastning för beräknad nödvändig energi, motsvarande E'i |
| F-D | | Kraft/deformation-kurva |
| Fi | (N) | Kraft som påförs bakre hårt fäste. |
| Fmax | (N) | Högsta statiska belastning som uppträder under belastning, med undantag för överbelastning |
| Fv | (N) | Vertikal sammanpressningskraft |
| H | (mm) | Pendelblockets fallhöjd (dynamisk provning) |
| H′ | (mm) | Pendelblockets fallhöjd vid ytterligare provning (dynamisk provning) |
| I | (kgm2) | Traktorns referenströghetsmoment med avseende på bakhjulens mittlinje, oavsett bakhjulens massa |
| L | (mm) | Traktorns referenshjulbas |
| M | (kg) | Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovning enligt definition i avsnitt 3.2.1.4 i bilaga II |

ah

(mm)

Hälften av horisontell sätesinställning

av

(mm)

Hälften av vertikal sätesinställning

B

(mm)

Traktorns minsta totalbredd

Bb

(mm)

Skyddets största yttre bredd

D

(mm)

Skyddets deformation vid islagspunkten (dynamisk provning) eller vid punkten för och i linje med belastningen (statisk provning)

D′

(mm)

Skyddets deformation vid den nödvändiga beräknade energin

Ea

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid punkten när belastningen avlägsnas. Området under F–D-kurvan

Ei

(J)

Absorberad påkänningsenergi. Området under F–D-kurvan

E′i

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid ytterligare belastning efter sprickbildning eller bristning

E′′i

(J)

Absorberad påkänningsenergi vid överbelastningsprovning för det fall belastningen avlägsnats innan överbelastningsprovningen inleddes. Området under F–D-kurvan

Eil

(J)

Energi som ska tas upp vid belastning i längsled

Eis

(J)

Energi som ska tas upp vid belastning i sidoled

F

(N)

Statisk belastning.

F′

(N)

Belastning för beräknad nödvändig energi, motsvarande E'i

F-D

Kraft/deformation-kurva

Fi

(N)

Kraft som påförs bakre hårt fäste.

Fmax

(N)

Högsta statiska belastning som uppträder under belastning, med undantag för överbelastning

Fv

(N)

Vertikal sammanpressningskraft

H

(mm)

Pendelblockets fallhöjd (dynamisk provning)

H′

(mm)

Pendelblockets fallhöjd vid ytterligare provning (dynamisk provning)

I

(kgm2)

Traktorns referenströghetsmoment med avseende på bakhjulens mittlinje, oavsett bakhjulens massa

L

(mm)

Traktorns referenshjulbas

M

(kg)

Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovning enligt definition i avsnitt 3.2.1.4 i bilaga II

| 2. | Bilaga II ska ersättas med följande:

  ”BILAGA II

  Tekniska krav

  Tekniska krav för EG-typgodkännande av överrullningsskydd monterade framför förarsätet på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul ska vara de som anges i punkt 3 i kod 6 (4) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkterna 3.2.4 (Provningsprotokoll), 3.4.1 (Administrativa utökningar), 3.5 (Märkning) och 3.7 (Prestanda för förankring av bilbälten), med följande lydelse:

  ’3.   REGLER OCH ANVISNINGAR
  3.1   Förutsättningar för hållfasthetsprovning

  3.1.1   Genomgång av två preliminära provningar

  Skyddet får endast genomgå hållfasthetsprovning om provningen av stabilitet i sidled och provningen av icke-fortsatt vältning har fullgjorts med godkänt resultat (se flödesdiagram i figur 6.3).
  3.1.2   Förberedelser inför preliminär provning







  3.1.2.1 | Traktorn ska förses med skyddet i dettas säkerhetsläge. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

Tekniska krav

Tekniska krav för EG-typgodkännande av överrullningsskydd monterade framför förarsätet på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul ska vara de som anges i punkt 3 i kod 6 (4) i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkterna 3.2.4 (Provningsprotokoll), 3.4.1 (Administrativa utökningar), 3.5 (Märkning) och 3.7 (Prestanda för förankring av bilbälten), med följande lydelse:

’3.   REGLER OCH ANVISNINGAR

3.1   Förutsättningar för hållfasthetsprovning

3.1.1   Genomgång av två preliminära provningar

Skyddet får endast genomgå hållfasthetsprovning om provningen av stabilitet i sidled och provningen av icke-fortsatt vältning har fullgjorts med godkänt resultat (se flödesdiagram i figur 6.3).

3.1.2   Förberedelser inför preliminär provning

3.1.2.1

Traktorn ska förses med skyddet i dettas säkerhetsläge.

| 3.1.2.2 | Traktorn ska förses med hjul med den största diameter som tillverkaren anger och det minsta tvärsnittet för däck av den diametern. Däcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som rekommenderas för arbete på fältet. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Traktorn ska förses med hjul med den största diameter som tillverkaren anger och det minsta tvärsnittet för däck av den diametern. Däcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som rekommenderas för arbete på fältet.

| 3.1.2.3 | Bakhjulen ska ställas in på smalast möjliga spårvidd, medan framhjulen ska ställas in på en spårvidd som ligger så nära bakhjulens som möjligt. Om framhjulens spårvidd kan ställas in på två olika sätt som ligger lika långt från den smalaste bakre spårviddsinställningen, ska den bredare av dessa väljas. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Bakhjulen ska ställas in på smalast möjliga spårvidd, medan framhjulen ska ställas in på en spårvidd som ligger så nära bakhjulens som möjligt. Om framhjulens spårvidd kan ställas in på två olika sätt som ligger lika långt från den smalaste bakre spårviddsinställningen, ska den bredare av dessa väljas.

| 3.1.2.4 | Alla traktorns tankar ska fyllas eller vätskorna ersättas med likvärdiga massor i motsvarande läge. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Alla traktorns tankar ska fyllas eller vätskorna ersättas med likvärdiga massor i motsvarande läge.

| 3.1.2.5 | Alla tillbehör som används i serieproduktion ska fästas på traktorn i normalt läge. |
| --- | --- |

3.1.2.5

Alla tillbehör som används i serieproduktion ska fästas på traktorn i normalt läge.

3.1.3   Provning av stabilitet i sidled

| 3.1.3.1 | Traktorn, preparerad enligt ovanstående, placeras på en horisontell yta så att traktorns framaxelled, eller för ledade traktorer den horisontella leden mellan de två axlarna, kan röra sig fritt. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Traktorn, preparerad enligt ovanstående, placeras på en horisontell yta så att traktorns framaxelled, eller för ledade traktorer den horisontella leden mellan de två axlarna, kan röra sig fritt.

| 3.1.3.2 | Med hjälp av en domkraft eller vinsch lutas den del av traktorn som är stelt kopplad till den axel som bär mer än 50 % av traktorns tyngd, under det att lutningsvinkeln kontinuerligt mäts. Denna vinkel ska vara minst 38° i det ögonblick när traktorn vilar i instabil jämvikt på de hjul som berör marken. Provningen utförs en gång med ratten vriden helt åt höger och en gång med ratten vriden helt åt vänster. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Med hjälp av en domkraft eller vinsch lutas den del av traktorn som är stelt kopplad till den axel som bär mer än 50 % av traktorns tyngd, under det att lutningsvinkeln kontinuerligt mäts. Denna vinkel ska vara minst 38° i det ögonblick när traktorn vilar i instabil jämvikt på de hjul som berör marken. Provningen utförs en gång med ratten vriden helt åt höger och en gång med ratten vriden helt åt vänster.

3.1.4   Provning av icke-fortsatt vältning

3.1.4.1   Allmänna anmärkningar

Denna provning är avsedd att kontrollera om ett skydd monterat på traktorn för förarens säkerhet på ett tillfredsställande sätt kan förhindra fortsatt vältning av traktorn om denna välter i sidled i en backe med en lutning av 1 till 1,5 (figur 6.4).

Att vältningen inte fortsätter kan styrkas i enlighet med någon av de två metoderna i punkterna 3.1.4.2 eller 3.1.4.3.

3.1.4.2   Demonstration av icke-fortsatt vältning genom vältningsprovning

| 3.1.4.2.1 | Vältningsprovningen ska utföras på en provningsbacke som är minst 4 m lång (se figur 6.4). Ytan ska vara belagd med ett 18 cm lager av ett material som vid mätning enligt standarderna ASAE S313.3 FEB1999 och ASAE EP542 FEB1999 om markkonpenetrometer har ett konpenetrationsindex på:
  A = 235 ± 20
  eller
  B = 335 ± 20 |
| --- | --- |

3.1.4.2.1

Vältningsprovningen ska utföras på en provningsbacke som är minst 4 m lång (se figur 6.4). Ytan ska vara belagd med ett 18 cm lager av ett material som vid mätning enligt standarderna ASAE S313.3 FEB1999 och ASAE EP542 FEB1999 om markkonpenetrometer har ett konpenetrationsindex på:

A = 235 ± 20

eller

B = 335 ± 20

| 3.1.4.2.2 | Traktorn (preparerad enligt punkt 3.1.2) lutas i sidled med utgångshastigheten noll. För detta ändamål placeras den i början av provningsbacken så att hjulen på den lägre sidan vilar på sluttningen och traktorns mittplan är parallellt med höjdkurvorna. Efter det att traktorn slagit i provningsbackens yta får den lyfta sig upp från ytan genom rotation kring skyddets övre hörn, men den får inte välta över. Den måste falla tillbaka till den sida som den först slog i. |
| --- | --- |

3.1.4.2.2

Traktorn (preparerad enligt punkt 3.1.2) lutas i sidled med utgångshastigheten noll. För detta ändamål placeras den i början av provningsbacken så att hjulen på den lägre sidan vilar på sluttningen och traktorns mittplan är parallellt med höjdkurvorna. Efter det att traktorn slagit i provningsbackens yta får den lyfta sig upp från ytan genom rotation kring skyddets övre hörn, men den får inte välta över. Den måste falla tillbaka till den sida som den först slog i.

3.1.4.3   Demonstration av icke-fortsatt vältning genom beräkning

| 3.1.4.3.1 | För kontroll av icke-fortsatt vältning genom beräkning ska följande av traktorns karakteristiska egenskaper fastställas (se figur 6.5):







  B0 | (m) | Backdäckens bredd |
| --- | --- | --- | --- |
| B6 | (m) | Skyddets bredd mellan höger och vänster islagspunkt |
| B7 | (m) | Motorhuvens bredd |
| D0 | (rad) | Framaxelns rotationsvinkel från utgångspunkten till rotationens slut |
| D2 | (m) | Framdäckens höjd vid full axelbelastning |
| D3 | (m) | Bakdäckens höjd vid full axelbelastning |
| H0 | (m) | Höjd för framaxelns rotationspunkt |
| H1 | (m) | Tyngdpunktens höjd |
| H6 | (m) | Höjd vid islagspunkten. |
| H7 | (m) | Motorhuvens höjd |
| L2 | (m) | Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och framaxeln |
| L3 | (m) | Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och bakaxeln |
| L6 | (m) | Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och den främre skärningspunkten med skyddet (ska föregås av minustecken om denna punkt ligger framför tyngdpunktens plan) |
| L7 | (m) | Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och motorhuvens främre hörn |
| Mc | (kg) | Traktorns massa vid beräkningen |
| Q | (kgm2) | Tröghetsmoment med avseende på den längsgående axeln genom tyngdpunkten |
| S | (m) | Bakre spårvidd |

3.1.4.3.1

För kontroll av icke-fortsatt vältning genom beräkning ska följande av traktorns karakteristiska egenskaper fastställas (se figur 6.5):

B0

(m)

Backdäckens bredd

B6

(m)

Skyddets bredd mellan höger och vänster islagspunkt

B7

(m)

Motorhuvens bredd

D0

(rad)

Framaxelns rotationsvinkel från utgångspunkten till rotationens slut

D2

(m)

Framdäckens höjd vid full axelbelastning

D3

(m)

Bakdäckens höjd vid full axelbelastning

H0

(m)

Höjd för framaxelns rotationspunkt

H1

(m)

Tyngdpunktens höjd

H6

(m)

Höjd vid islagspunkten.

H7

(m)

Motorhuvens höjd

L2

(m)

Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och framaxeln

L3

(m)

Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och bakaxeln

L6

(m)

Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och den främre skärningspunkten med skyddet (ska föregås av minustecken om denna punkt ligger framför tyngdpunktens plan)

L7

(m)

Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och motorhuvens främre hörn

Mc

(kg)

Traktorns massa vid beräkningen

Q

(kgm2)

Tröghetsmoment med avseende på den längsgående axeln genom tyngdpunkten

S

(m)

Bakre spårvidd

Summan av spårvidden (S) och däckbredden (B0) måste vara större än skyddets bredd B6.

| 3.1.4.3.2 | Vid beräkningen får följande förenklande antaganden göras:






  3.1.4.3.2.1 | Den stillastående traktorn välter i en backe med lutningen 1:1,5 med balanserad framaxel så snart som tyngdpunkten är belägen vertikalt ovanför rotationsaxeln. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Vid beräkningen får följande förenklande antaganden göras:

3.1.4.3.2.1

Den stillastående traktorn välter i en backe med lutningen 1:1,5 med balanserad framaxel så snart som tyngdpunkten är belägen vertikalt ovanför rotationsaxeln.

| 3.1.4.3.2.2 | Rotationsaxeln är parallell med traktorns längsgående axel och passerar genom mittpunkten av kontaktytorna på det bakhjul och framhjul som ligger längre ned i backen. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.2

Rotationsaxeln är parallell med traktorns längsgående axel och passerar genom mittpunkten av kontaktytorna på det bakhjul och framhjul som ligger längre ned i backen.

| 3.1.4.3.2.3 | Traktorn glider inte nedför. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.3

Traktorn glider inte nedför.

| 3.1.4.3.2.4 | Islaget i backen är delvis elastiskt med en elasticitetskoefficient
  U = 0,2 |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.4

Islaget i backen är delvis elastiskt med en elasticitetskoefficient

U = 0,2

| 3.1.4.3.2.5 | Penetrationsdjupet i backen och skyddets deformation uppgår sammantaget till
  T = 0,2 m |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.5

Penetrationsdjupet i backen och skyddets deformation uppgår sammantaget till

T = 0,2 m

| 3.1.4.3.2.6 | Inga andra delar av traktorn penetrerar backen. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.6

Inga andra delar av traktorn penetrerar backen.

| 3.1.4.3.3 | Datorprogrammet (Basic (5)) för bestämning av fortsatt eller icke-fortsatt vältning för en i sidled vältande smalspårig traktor med frontmonterat överrullningsskydd ingår i denna kod med exemplen 6.1–6.11. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

Datorprogrammet (Basic (5)) för bestämning av fortsatt eller icke-fortsatt vältning för en i sidled vältande smalspårig traktor med frontmonterat överrullningsskydd ingår i denna kod med exemplen 6.1–6.11.

3.1.5   Mätmetoder

3.1.5.1   Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkt och bakaxel (L3) eller framaxel (L2)

Avståndet mellan bakaxel och framaxel på bägge sidor av traktorn ska mätas för att kontrollera att inget rattutslag föreligger.

Avstånden mellan tyngdpunkten och bakaxeln (L3) eller framaxeln (L2) ska beräknas ur traktorns massfördelning mellan bak- och framhjulen.

3.1.5.2   Höjd på bakdäck (D3) och framdäck (D2)

Avståndet från däckets högsta punkt till markplanet ska mätas (figur 6.5), varvid samma metod ska användas för framdäcken och bakdäcken.

3.1.5.3   Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkt och skyddets främre skärningspunkt (L6)

Avståndet mellan tyngdpunkten och skyddets främre skärningspunkt ska mätas (figurerna 6.6.a, 6.6.b och 6.6.c). Om skyddet ligger framför tyngdpunktens plan ska det antecknade mätvärdet föregås av ett minustecken (-L6).

3.1.5.4   Skyddets bredd (B6)

Avståndet mellan höger och vänster islagspunkt på skyddets två vertikala pelare ska mätas.

Islagspunkten definieras genom den plana tangenten till skyddet som passerar genom den linje som beskrivs av de högsta yttre punkterna på framdäcken och bakdäcken (figur 6.7).

3.1.5.5   Skyddets höjd (H6)

Det vertikala avståndet från skyddets islagspunkt till markplanet ska mätas.

3.1.5.6   Motorhuvens höjd (H7)

Det vertikala avståndet från motorhuvens islagspunkt till markplanet ska mätas.

Islagspunkten definieras genom den plana tangenten till motorhuven och skyddet som passerar genom de högsta yttre punkterna på framdäcket (figur 6.7). Mätningen ska utföras på bägge sidor av motorhuven.

3.1.5.7   Motorhuvens bredd (B7)

Avståndet mellan motorhuvens två islagspunkter, enligt ovanstående definition, ska mätas.

3.1.5.8   Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkten och motorhuvens främre hörn (L7)

Avståndet mellan motorhuvens islagspunkt, enligt ovanstående definition, och tyngdpunkten ska mätas.

3.1.5.9   Höjd för framaxelns rotationspunkt (H0)

Det vertikala avståndet mellan mitten av framaxelns rotationspunkt och mitten av framdäckens axel (H01) ska anges i tillverkarens tekniska protokoll och ska kontrolleras.

Det vertikala avståndet från framaxelns mittpunkt till markplanet (H02) ska mätas (figur 6.8).

Höjden för framaxelns rotationspunkt (H0) är summan av dessa två värden.

3.1.5.10   Bakre spårvidd (S)

Minsta bakre spårvidd, när däck av största storlek enligt tillverkarens anvisningar är monterade, ska mätas (figur 6.9).

3.1.5.11   Backdäckens bredd (B0)

Avståndet mellan ett bakdäcks yttre och inre vertikalplan i dettas över del ska mätas (figur 6.9).

3.1.5.12   Framaxelns rotationsvinkel (D0)

Den största vinkel som beskrivs av framaxelns rotation från horisontellt läge till största avvikelse ska mätas på bägge sidor om axeln, med beaktande av eventuella stötdämpare för ändläge. Den största uppmätta vinkeln ska användas.

3.1.5.13   Traktorns massa (M)

Traktorns massa ska fastställas enligt villkoren i punkt 3.2.1.4.

3.2   Villkor för provning av hållfasthet av skydd och deras fastsättning på traktorer

3.2.1   Allmänna krav

3.2.1.1   Provningens syfte

Provning utförs med särskilda riggar och har till uppgift att simulera de belastningar som ett skydd utsätts för när traktorn välter. Dessa provningar gör det möjligt att bedöma hållfastheten hos skyddet och eventuella fästen med vilka det är monterat på traktorn samt eventuella delar på traktorn som överför provningsbelastningen.

3.2.1.2   Provningsmetoder

Provning får utföras enligt det dynamiska förfarandet eller det statiska förfarandet. De två metoderna betraktas som likvärdiga.

3.2.1.3   Allmänna regler om förberedelser inför provning

| 3.2.1.3.1 | Skyddet ska överensstämma med specifikationerna för serieproduktionen. Det ska vara monterat i överensstämmelse med den av tillverkaren rekommenderade metoden på en av de traktorer för vilken det är avsett.

  Anmärkning: En komplett traktor är inte nödvändig för den statiska hållfasthetsprovningen, men skyddet och de delar av traktorn det är monterat på ska vara representativa för en fungerande installation, nedan kallad enheten. |
| --- | --- |

3.2.1.3.1

Skyddet ska överensstämma med specifikationerna för serieproduktionen. Det ska vara monterat i överensstämmelse med den av tillverkaren rekommenderade metoden på en av de traktorer för vilken det är avsett.

Anmärkning: En komplett traktor är inte nödvändig för den statiska hållfasthetsprovningen, men skyddet och de delar av traktorn det är monterat på ska vara representativa för en fungerande installation, nedan kallad enheten.

| 3.2.1.3.2 | För både statisk provning och dynamisk provning ska den monterade traktorn (eller enheten) vara försedd med alla serieproduktionskomponenter som kan påverka skyddets hållfasthet eller som kan vara nödvändiga för hållfasthetsprovningen.
  Delar som kan förorsaka risker i det fria utrymmet måste också vara monterade på traktorn (eller enheten) så att det kan undersökas om kraven för godkännande i punkt 3.2.3 är uppfyllda.
  Alla traktorns eller skyddets delar, inbegripet väderskydd, ska tillhandahållas eller beskrivas på ritningar. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

För både statisk provning och dynamisk provning ska den monterade traktorn (eller enheten) vara försedd med alla serieproduktionskomponenter som kan påverka skyddets hållfasthet eller som kan vara nödvändiga för hållfasthetsprovningen.

Delar som kan förorsaka risker i det fria utrymmet måste också vara monterade på traktorn (eller enheten) så att det kan undersökas om kraven för godkännande i punkt 3.2.3 är uppfyllda.

Alla traktorns eller skyddets delar, inbegripet väderskydd, ska tillhandahållas eller beskrivas på ritningar.

| 3.2.1.3.3 | Vid hållfasthetsprovningen ska alla paneler och löstagbara icke-strukturella delar avlägsnas, så att de inte bidrar till skyddets hållfasthet. |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Vid hållfasthetsprovningen ska alla paneler och löstagbara icke-strukturella delar avlägsnas, så att de inte bidrar till skyddets hållfasthet.

| 3.2.1.3.4 | Spårvidden ska ställas in så att skyddet i möjligaste mån inte stöds av däcken under hållfasthetsprovningen. Om provningarna utförs enligt det statiska förfarandet får hjulen avlägsnas. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Spårvidden ska ställas in så att skyddet i möjligaste mån inte stöds av däcken under hållfasthetsprovningen. Om provningarna utförs enligt det statiska förfarandet får hjulen avlägsnas.

3.2.1.4   Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovningen

Referensmassan M, som används i formlerna för beräkning av pendelns fallhöjd, belastningsenergi och sammanpressningskraft, ska vara åtminstone traktorns massa exklusive tillvalsutrustning men inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg samt skyddet. Här ingår inte extravikter fram- och baktill, vätskefyllning i däck, monterade redskap, monterad utrustning eller andra specialdelar.

3.2.2   Provningar

3.2.2.1   Provningsföljd

Provningsföljden, med förbehåll för de ytterligare provningar som nämns i punkterna 3.3.1.1.6, 3.3.1.1.7, 3.3.2.1.6 and 3.3.2.1.7, ska vara följande:

| 1. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets bakre del,
  (se punkterna 3.3.1.1.1 och 3.3.2.1.1), |
| --- | --- |

1.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets bakre del,

(se punkterna 3.3.1.1.1 och 3.3.2.1.1),

| 2. | bakre sammanpressningsprovning (dynamisk eller statisk provning)
  (se punkterna 3.3.1.1.4 och 3.3.2.1.4), |
| --- | --- |

2.

bakre sammanpressningsprovning (dynamisk eller statisk provning)

(se punkterna 3.3.1.1.4 och 3.3.2.1.4),

| 3. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets främre del,
  (se punkterna 3.3.1.1.2 och 3.3.2.1.2), |
| --- | --- |

3.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets främre del,

(se punkterna 3.3.1.1.2 och 3.3.2.1.2),

| 4. | islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets sida,
  (se punkterna 3.3.1.1.3 och 3.3.2.1.3), |
| --- | --- |

4.

islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets sida,

(se punkterna 3.3.1.1.3 och 3.3.2.1.3),

| 5. | sammanpressning av skyddets främre del (dynamisk eller statisk provning)
  (se punkterna 3.3.1.1.5 och 3.3.2.1.5). |
| --- | --- |

5.

sammanpressning av skyddets främre del (dynamisk eller statisk provning)

(se punkterna 3.3.1.1.5 och 3.3.2.1.5).

3.2.2.2   Allmänna krav

| 3.2.2.2.1 | Om någon del av förankringarna går av eller förskjuts under provningen ska provningen göras om. |
| --- | --- |

3.2.2.2.1

Om någon del av förankringarna går av eller förskjuts under provningen ska provningen göras om.

| 3.2.2.2.2 | Traktorn eller skyddet får varken repareras eller justeras under pågående provningar. |
| --- | --- |

3.2.2.2.2

Traktorn eller skyddet får varken repareras eller justeras under pågående provningar.

| 3.2.2.2.3 | Under provningen ska traktorns växellåda vara i neutralläge och traktorn vara obromsad. |
| --- | --- |

3.2.2.2.3

Under provningen ska traktorns växellåda vara i neutralläge och traktorn vara obromsad.

| 3.2.2.2.4 | Om traktorn är försedd med ett upphängningssystem mellan chassi och hjul ska detta blockeras under provningen. |
| --- | --- |

3.2.2.2.4

Om traktorn är försedd med ett upphängningssystem mellan chassi och hjul ska detta blockeras under provningen.

| 3.2.2.2.5 | Den sida som valts för anbringande av den första islagsprovningen (dynamisk provning) eller den första belastningen (statisk provning) på skyddets bakre del ska vara den sida som enligt provningsmyndighetens uppfattning innebär att islagen eller belastningarna anbringas på de för skyddet mest ogynnsamma villkoren. Islag eller belastning på sidan samt islag och belastning bakifrån ska anbringas på bägge sidor av skyddets längsgående mittplan. Islag eller belastning framifrån ska anbringas på samma sida av skyddets längsgående mittplan som islag eller belastning från sidan. |
| --- | --- |

3.2.2.2.5

Den sida som valts för anbringande av den första islagsprovningen (dynamisk provning) eller den första belastningen (statisk provning) på skyddets bakre del ska vara den sida som enligt provningsmyndighetens uppfattning innebär att islagen eller belastningarna anbringas på de för skyddet mest ogynnsamma villkoren. Islag eller belastning på sidan samt islag och belastning bakifrån ska anbringas på bägge sidor av skyddets längsgående mittplan. Islag eller belastning framifrån ska anbringas på samma sida av skyddets längsgående mittplan som islag eller belastning från sidan.

3.2.3   Villkor för godkännande

| 3.2.3.1 | Ett skydd ska anses ha tillfredsställt hållfasthetskraven om det uppfyller följande krav:






  3.2.3.1.1 | Efter varje delprovning måste det vara fritt från sprickor eller brott i den mening som avses i punkt 3.3.1.2.1 eller punkt 3.2.3.1.2. Om beaktansvärda sprickor eller brott uppträder under någon provning måste en ytterligare provning i enlighet med det dynamiska eller statiska förfarandet genomföras omedelbart efter det islag eller den sammanpressning som förorsakade sprickorna eller brotten. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Ett skydd ska anses ha tillfredsställt hållfasthetskraven om det uppfyller följande krav:

3.2.3.1.1

Efter varje delprovning måste det vara fritt från sprickor eller brott i den mening som avses i punkt 3.3.1.2.1 eller punkt 3.2.3.1.2. Om beaktansvärda sprickor eller brott uppträder under någon provning måste en ytterligare provning i enlighet med det dynamiska eller statiska förfarandet genomföras omedelbart efter det islag eller den sammanpressning som förorsakade sprickorna eller brotten.

| 3.2.3.1.2 | Under andra provningar än överbelastningsprovningen får ingen del av skyddet tränga in i det fria utrymme som definieras i punkt 1.6 i bilaga I. |
| --- | --- |

3.2.3.1.2

Under andra provningar än överbelastningsprovningen får ingen del av skyddet tränga in i det fria utrymme som definieras i punkt 1.6 i bilaga I.

| 3.2.3.1.3 | Under andra provningar än överbelastningsprovningen ska alla delar av det fria utrymmet skyddas av skyddet i enlighet med punkterna 3.3.1.2.2 och 3.3.2.2.2. |
| --- | --- |

3.2.3.1.3

Under andra provningar än överbelastningsprovningen ska alla delar av det fria utrymmet skyddas av skyddet i enlighet med punkterna 3.3.1.2.2 och 3.3.2.2.2.

| 3.2.3.1.4 | Skyddet får under provningarna inte påverka sätets stomme. |
| --- | --- |

3.2.3.1.4

Skyddet får under provningarna inte påverka sätets stomme.

| 3.2.3.1.5 | Den elastiska deformationen, uppmätt enligt punkterna 3.3.1.2.3 och 3.3.2.2.3 ska vara mindre än 250 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.1.5

Den elastiska deformationen, uppmätt enligt punkterna 3.3.1.2.3 och 3.3.2.2.3 ska vara mindre än 250 mm.

| 3.2.3.2 | Det får inte förekomma några tillbehör som utgör en fara för föraren. Det får inte förekomma några utskjutande delar eller tillbehör som kan skada föraren om traktorn välter, och inte heller några tillbehör eller delar som kan innestänga föraren, t.ex. genom att hålla fast i ett ben eller en fot, till följd av skyddets deformation. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Det får inte förekomma några tillbehör som utgör en fara för föraren. Det får inte förekomma några utskjutande delar eller tillbehör som kan skada föraren om traktorn välter, och inte heller några tillbehör eller delar som kan innestänga föraren, t.ex. genom att hålla fast i ett ben eller en fot, till följd av skyddets deformation.

3.2.4   [ej tillämpligt]

3.2.5   Apparatur och utrustning för dynamisk provning

3.2.5.1   Pendelblock

| 3.2.5.1.1 | Ett block som fungerar som pendel ska vara upphängt i två kedjor eller vajrar i vridningspunkter belägna minst 6 meter över marken. Det måste finnas ett sätt att oberoende av varandra ställa in det upphängda blockets höjd och vinkeln mellan blocket och kedjorna eller vajrarna. |
| --- | --- |

3.2.5.1.1

Ett block som fungerar som pendel ska vara upphängt i två kedjor eller vajrar i vridningspunkter belägna minst 6 meter över marken. Det måste finnas ett sätt att oberoende av varandra ställa in det upphängda blockets höjd och vinkeln mellan blocket och kedjorna eller vajrarna.

| 3.2.5.1.2 | Pendelns massa ska vara 2 000 ± 20 kg exklusive kedjornas eller vajrarnas massa, som inte får överskrida 100 kg. Islagssidans sidolängder ska vara 680 ± 20 mm (se figur 6.10). Pendelblocket ska vara fyllt så att dess tyngdpunkt har ett fast läge som sammanfaller med parallelepipedens geometriska mittpunkt. |
| --- | --- |

3.2.5.1.2

Pendelns massa ska vara 2 000 ± 20 kg exklusive kedjornas eller vajrarnas massa, som inte får överskrida 100 kg. Islagssidans sidolängder ska vara 680 ± 20 mm (se figur 6.10). Pendelblocket ska vara fyllt så att dess tyngdpunkt har ett fast läge som sammanfaller med parallelepipedens geometriska mittpunkt.

| 3.2.5.1.3 | Parallelepipeden ska vara ansluten till det system som drar den bakåt med en mekanism för ögonblicklig frikoppling som är så konstruerad och belägen att pendelblocket kan frisläppas utan att parallelepipeden oscillerar kring sin horisontalaxel som går vinkelrätt mot pendelns svängningsplan. |
| --- | --- |

3.2.5.1.3

Parallelepipeden ska vara ansluten till det system som drar den bakåt med en mekanism för ögonblicklig frikoppling som är så konstruerad och belägen att pendelblocket kan frisläppas utan att parallelepipeden oscillerar kring sin horisontalaxel som går vinkelrätt mot pendelns svängningsplan.

3.2.5.2   Pendelupphängning

Pendelns vridningspunkter ska vara stelt förankrade så att deras förskjutning i någon riktning inte överstiger 1 % av fallhöjden.

3.2.5.3   Fastsurrningar

| 3.2.5.3.1 | Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall (se figurerna 6.11, 6.12 och 6.13) ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund under pendeln. |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall (se figurerna 6.11, 6.12 och 6.13) ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund under pendeln.

| 3.2.5.3.2 | Traktorn ska surras vid rälerna med vajrar med runda kardeler och fiberkärna, konstruktion 6 x 19 i enlighet med ISO 2408:2004 och en nominell diameter på 13 mm. Metallkardelerna ska ha en brottgräns på 1 770 MPa. |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Traktorn ska surras vid rälerna med vajrar med runda kardeler och fiberkärna, konstruktion 6 x 19 i enlighet med ISO 2408:2004 och en nominell diameter på 13 mm. Metallkardelerna ska ha en brottgräns på 1 770 MPa.

| 3.2.5.3.3 | Centralleden för en ledtraktor ska stödjas och surras fast på lämpligt sätt vid alla provningar. För islagsprovning från sidan ska leden stödjas från sidan mittemot islaget. Fram- och bakhjulen behöver inte ligga i linje med varandra, om detta underlättar fastgörning av vajrar på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.2.5.3.3

Centralleden för en ledtraktor ska stödjas och surras fast på lämpligt sätt vid alla provningar. För islagsprovning från sidan ska leden stödjas från sidan mittemot islaget. Fram- och bakhjulen behöver inte ligga i linje med varandra, om detta underlättar fastgörning av vajrar på lämpligt sätt.

3.2.5.4   Hjulstöd och balk

| 3.2.5.4.1 | En balk av barrvirke 150 mm i fyrkant ska används som stöd för hjulen under islagsprovningen (se figurerna 6.11, 6.12 och 6.13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.1

En balk av barrvirke 150 mm i fyrkant ska används som stöd för hjulen under islagsprovningen (se figurerna 6.11, 6.12 och 6.13).

| 3.2.5.4.2 | Under islagsprovning från sidan ska en barrträdsbalk tvingas fast vid golvet för att hålla emot hjulet på motsatt sida från islaget (se figur 6.13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.2

Under islagsprovning från sidan ska en barrträdsbalk tvingas fast vid golvet för att hålla emot hjulet på motsatt sida från islaget (se figur 6.13).

3.2.5.5   Stöd och förankringar av ledstyrda traktorer

| 3.2.5.5.1 | För ledade traktorer ska ytterligare stöd och förankringar användas. Syftet med dessa är att säkerställa att den del av traktorn på vilken skyddet är monterat är lika stel som på en icke-ledad traktor. |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

För ledade traktorer ska ytterligare stöd och förankringar användas. Syftet med dessa är att säkerställa att den del av traktorn på vilken skyddet är monterat är lika stel som på en icke-ledad traktor.

| 3.2.5.5.2 | Ytterligare särskilda uppgifter ges i punkt 3.3.1.1 för islags- och sammanpressningsprovning. |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

Ytterligare särskilda uppgifter ges i punkt 3.3.1.1 för islags- och sammanpressningsprovning.

3.2.5.6   Däcktryck och nedtryckning

| 3.2.5.6.1 | Traktordäcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som tillverkaren anger för arbete på fältet. |
| --- | --- |

3.2.5.6.1

Traktordäcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som tillverkaren anger för arbete på fältet.

| 3.2.5.6.2 | Surrningarna ska spännas i varje enskilt fall så att däcken utsättas för en nedtryckning på 12 % av däckets sidohöjd (avståndet mellan marken och fälgens lägsta punkt) före spänningssättningen. |
| --- | --- |

3.2.5.6.2

Surrningarna ska spännas i varje enskilt fall så att däcken utsättas för en nedtryckning på 12 % av däckets sidohöjd (avståndet mellan marken och fälgens lägsta punkt) före spänningssättningen.

3.2.5.7   Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 6.14 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.2.5.8   Mätutrustning

Följande mätutrustning fordras:

| 3.2.5.8.1 | Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 6.15). |
| --- | --- |

3.2.5.8.1

Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 6.15).

| 3.2.5.8.2 | Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.2.5.8.2

Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2).

3.2.6   Apparatur och utrustning för statisk provning

3.2.6.1   Rigg för statisk provning

| 3.2.6.1.1 | Riggen för statisk provning ska vara så konstruerad att krafter och belastningar kan anbringas på skyddet. |
| --- | --- |

3.2.6.1.1

Riggen för statisk provning ska vara så konstruerad att krafter och belastningar kan anbringas på skyddet.

| 3.2.6.1.2 | Det ska vara möjligt att fördela belastningen jämnt vinkelrätt mot belastningsriktningen och längs en fläns med en längd som är en exakt multipel av 50 mellan 250 mm och 700 mm. Den stela stången ska ha en vertikalt ändsidolängd på 150 mm. De av stångens kanter som kommer i kontakt med skyddet ska vara avrundade med en största radie på 50 mm. |
| --- | --- |

3.2.6.1.2

Det ska vara möjligt att fördela belastningen jämnt vinkelrätt mot belastningsriktningen och längs en fläns med en längd som är en exakt multipel av 50 mellan 250 mm och 700 mm. Den stela stången ska ha en vertikalt ändsidolängd på 150 mm. De av stångens kanter som kommer i kontakt med skyddet ska vara avrundade med en största radie på 50 mm.

| 3.2.6.1.3 | Plattan ska kunna ställas in i vilken vinkel som helst med avseende på belastningsriktningen, så att den kan följa vinkelvariationer hos skyddets belastade yta när skyddet deformeras. |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Plattan ska kunna ställas in i vilken vinkel som helst med avseende på belastningsriktningen, så att den kan följa vinkelvariationer hos skyddets belastade yta när skyddet deformeras.

| 3.2.6.1.4 | Kraftens riktning (avvikelse från horisontal- och vertikalplanet):






  — | vid provningens början under nollbelastning: ± 2° |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1.4

Kraftens riktning (avvikelse från horisontal- och vertikalplanet):

—

vid provningens början under nollbelastning: ± 2°

| — | under provning, under belastning: 10° över och 20° under horisontalplanet. Dessa variationer ska hållas så små som möjligt. |
| --- | --- |

—

under provning, under belastning: 10° över och 20° under horisontalplanet. Dessa variationer ska hållas så små som möjligt.

| 3.2.6.1.5 | Deformationshastigheten ska vara tillräckligt låg, mindre än 5 mm/s, så att belastningen i varje ögonblick kan betraktas som statisk. |
| --- | --- |

3.2.6.1.5

Deformationshastigheten ska vara tillräckligt låg, mindre än 5 mm/s, så att belastningen i varje ögonblick kan betraktas som statisk.

3.2.6.2   Utrustning för mätning av energi absorberad av skyddet

| 3.2.6.2.1 | Kraft-deformationskurvan ska ritas upp så att den energi som skyddet absorberat kan bestämmas. Det är inte nödvändigt att mäta kraft och deformation i den punkt där belastningen anbringas på skyddet, men kraften och deformationen ska mätas samtidigt och kolinjärt. |
| --- | --- |

3.2.6.2.1

Kraft-deformationskurvan ska ritas upp så att den energi som skyddet absorberat kan bestämmas. Det är inte nödvändigt att mäta kraft och deformation i den punkt där belastningen anbringas på skyddet, men kraften och deformationen ska mätas samtidigt och kolinjärt.

| 3.2.6.2.2 | Utgångspunkten för deformationsmätningarna ska väljas så att hänsyn tas endast till den energi som absorberas av skyddet och/eller genom deformation av vissa traktordelar. Energi som absorberas av fastsurrningens deformation och/eller glidning ska inte beaktas. |
| --- | --- |

3.2.6.2.2

Utgångspunkten för deformationsmätningarna ska väljas så att hänsyn tas endast till den energi som absorberas av skyddet och/eller genom deformation av vissa traktordelar. Energi som absorberas av fastsurrningens deformation och/eller glidning ska inte beaktas.

3.2.6.3   Sätt att fästa traktorn vid underlaget

| 3.2.6.3.1 | Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund nära provningsriggen. |
| --- | --- |

3.2.6.3.1

Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund nära provningsriggen.

| 3.2.6.3.2 | Traktorn ska fästas vid rälerna på lämpligt sätt (plattor, kilar, vajrar, domkrafter osv.) Detta krav ska kontrolleras under provningen med hjälp av sedvanliga längdmätningsanordningar.
  Om traktorn rör sig ska hela provningen göras om, om inte det system för deformationsmätning som används för att rita upp kraft-deformationskurvan är anslutet till traktorn. |
| --- | --- |

3.2.6.3.2

Traktorn ska fästas vid rälerna på lämpligt sätt (plattor, kilar, vajrar, domkrafter osv.) Detta krav ska kontrolleras under provningen med hjälp av sedvanliga längdmätningsanordningar.

Om traktorn rör sig ska hela provningen göras om, om inte det system för deformationsmätning som används för att rita upp kraft-deformationskurvan är anslutet till traktorn.

3.2.6.4   Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 6.14 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.2.6.5   Annan mätutrustning

Följande mätutrustning fordras också:

| 3.2.6.5.1 | Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 6.15). |
| --- | --- |

3.2.6.5.1

Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 6.15).

| 3.2.6.5.2 | Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.2.6.5.2

Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2).

3.3   Provningsförfaranden

3.3.1   Dynamisk provning

3.3.1.1   Islagsprovning och sammanpressningsprovning

3.3.1.1.1   
  Islagsprovning bakifrån

| 3.3.1.1.1.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.
  Blockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.
  Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter bakåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Blockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter bakåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.3.1.1.1.2 | Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 6.11. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.
  Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.2.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras framför, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.2

Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 6.11. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.2.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras framför, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

| 3.3.1.1.1.3 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.3

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

| 3.3.1.1.1.4 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:
  H = 25 + 0,07 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,02 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.
  Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.4

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

| 3.3.1.1.1.5 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska samma formler tillämpas. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.5

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska samma formler tillämpas.

3.3.1.1.2   
  Islag framifrån

| 3.3.1.1.2.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.
  Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.
  Islagspunkten ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

Islagspunkten ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.3.1.1.2.2 | Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 6.12. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.
  Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.2.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras bakom, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.2

Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 6.12. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.2.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras bakom, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

| 3.3.1.1.2.3 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.3

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

| 3.3.1.1.2.4 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:
  H = 25 + 0,07 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,02 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.
  Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.4

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

| 3.3.1.1.2.5 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller något av följande:
  H = 2,165 x 10-8 M x L2

  eller
  H = 5,73 x 10-2I |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.5

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller något av följande:

H = 2,165 x 10-8 M x L2

eller

H = 5,73 x 10-2I

3.3.1.1.3   
  Islagsprovning på sidan

| 3.3.1.1.3.1 | Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna är vertikala, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en vinkel på mindre än 20° med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir vertikala.
  Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.
  Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter i sidled. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.1

Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna är vertikala, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en vinkel på mindre än 20° med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir vertikala.

Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter i sidled.

| 3.3.1.1.3.2 | Traktorhjulen på den sida som tar emot anslaget ska surras vid fundamentet med hjälp av vajrar över motsvarande ändar av fram- och bakaxlarna. Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned till de värden som anges i punkt 3.2.5.6.2.
  När vajrarna spänts ska kilbalken placeras på marken, dikt an mot däcken på den sida som ligger mittemot sidan som tar emot islaget, och sedan göras fast i marken. Det kan vara nödvändigt att använda två balkar eller kilar om utsidan av fram- och bakdäcken inte ligger i samma vertikalplan. Stödet ska därefter placeras på det sätt som visas i figur 6.13 mot fälgen på det mest belastade hjulet på sidan motsatt islaget, tryckas fast ordentligt mot fälgen och sedan spännas fast vid fundamentet. Stödets längd ska vara sådan att den bildar en vinkel på 30 ±3° med fundamentet när det är i kontakt med fälgen. Dess tjocklek ska i möjligaste mån vara 20–25 gånger mindre än dess längd och 2–3 gånger mindre än dess bredd. Stöden ska i bägge ändar vara formade på det sätt som visas infällt i figur 6.13. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.2

Traktorhjulen på den sida som tar emot anslaget ska surras vid fundamentet med hjälp av vajrar över motsvarande ändar av fram- och bakaxlarna. Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned till de värden som anges i punkt 3.2.5.6.2.

När vajrarna spänts ska kilbalken placeras på marken, dikt an mot däcken på den sida som ligger mittemot sidan som tar emot islaget, och sedan göras fast i marken. Det kan vara nödvändigt att använda två balkar eller kilar om utsidan av fram- och bakdäcken inte ligger i samma vertikalplan. Stödet ska därefter placeras på det sätt som visas i figur 6.13 mot fälgen på det mest belastade hjulet på sidan motsatt islaget, tryckas fast ordentligt mot fälgen och sedan spännas fast vid fundamentet. Stödets längd ska vara sådan att den bildar en vinkel på 30 ±3° med fundamentet när det är i kontakt med fälgen. Dess tjocklek ska i möjligaste mån vara 20–25 gånger mindre än dess längd och 2–3 gånger mindre än dess bredd. Stöden ska i bägge ändar vara formade på det sätt som visas infällt i figur 6.13.

| 3.3.1.1.3.3 | Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och stöttas i sidled av en anordning liknande stödet som placeras mot bakhjulet såsom i punkt 3.3.1.1.3.2. Leden ska sedan surras fast mot fundamentet. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.3

Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och stöttas i sidled av en anordning liknande stödet som placeras mot bakhjulet såsom i punkt 3.3.1.1.3.2. Leden ska sedan surras fast mot fundamentet.

| 3.3.1.1.3.4 | Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:
  H = (25 + 0,20 M) (B6+B) / 2B
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = (125 + 0,15 M) (B6+B) / 2B
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.4

Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = (25 + 0,20 M) (B6+B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = (125 + 0,15 M) (B6+B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

| 3.3.1.1.3.5 | För vändbara traktorer ska höjden vara det värde som är störst av värdena enligt ovanstående eller nedanstående formler:
  H = 25 + 0,2 M
  för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,
  H = 125 + 0,15 M
  för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.
  Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.5

För vändbara traktorer ska höjden vara det värde som är störst av värdena enligt ovanstående eller nedanstående formler:

H = 25 + 0,2 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,15 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.3.1.1.4   
  Sammanpressningsprovning bakifrån

Balken ska placeras tvärs över skyddets främre översta del och resultanten av belastningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras där

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den bakre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns bakända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.3.1.1.5   
  Sammanpressning framtill

Balken ska placeras tvärs över skyddets främre översta del och resultanten av belastningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras där

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den främre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns framända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.3.1.1.6   
  Ytterligare islagsprovningar

Om sprickor eller brott uppträder som inte kan anses försumbara under islagsprovningen, ska en andra liknande provning utföras med fallhöjden:

H′ = (H x 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a )-1

Provningen ska utföras omedelbart efter de islagsprovningar som orsakat sprickorna eller bristningarna, och a är förhållandet mellan plastisk deformation (Dp) och elastisk deformation (De):

a = Dp / De

uppmätt vid islagspunkten. Den ytterligare bestående deformationen till följd av det andra islaget får inte överskrida 30 % av den bestående deformationen till följd av det första islaget.

För att de ytterligare provningarna ska kunna utföras måste den elastiska deformationen mätas under alla islagsprovningar.

3.3.1.1.7   
  Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår beaktansvärda sprickor eller brott ska en ny, liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, omedelbart efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.3.1.2   Mätningar

3.3.1.2.1   
  Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men inget avseende ska fästas vid små sprickor i oviktiga delar.

Inget avseende ska fästas vid skador som orsakas av pendelblockets kanter.

3.3.1.2.2   
  Fritt utrymme

3.3.1.2.2.1   Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av det har trängt in i det fria utrymmet omkring förarsätet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare får det fria utrymmet inte sträcka sig utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget anbringas. Vid skattning av detta ska fram- och bakdäckens och spårviddens inställning vara den minsta standardinställning som tillverkaren anger.

3.3.1.2.2.2   Provning av bakre hårda delar

Om traktorn är försedd med en stel sektion, en huv eller någon annan hård del belägen bakom förarsätet, ska denna del betraktas som en skyddande punkt vid vältning i sidled eller bakåt. Denna hårda del bakom förarsätet ska utan att knäckas eller intränga i det fria utrymmet kunna stå emot en nedåtriktad kraft Fi där

Fi = 15 M

anbringad vinkelrätt på ramens övre kant i traktorns centrala plan. Kraften ska inledningsvis påföras i en vinkel av 40° från en parallell linje till marken, enligt figur 6.16. Denna stela sektion ska ha en minsta bredd om 500 mm (se figur 6.17).

Den ska dessutom vara tillräckligt stel och fast förankrad baktill på traktorn.

3.3.1.2.3   
  Elastisk deformation (vid sidoislag)

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan som passerar den punkt i vilken islaget sker. För denna mätning ska varje utrustning som liknar den som anges i figur 6.15 användas.

3.3.1.2.4   
  Kvarstående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål används läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

3.3.2   Statisk provning

3.3.2.1   Belastningsprovning och sammanpressningsprovning

3.3.2.1.1   
  Belastning bakifrån

| 3.3.2.1.1.1 | Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan.
  Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka bakåt, normalt den övre kanten. Vertikalplanet som belastningen ska påföras i ska vara belägen på ett avstånd från mittplanet av 1/3 av ytterbredden hos skyddets överdel.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.1

Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan.

Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka bakåt, normalt den övre kanten. Vertikalplanet som belastningen ska påföras i ska vara belägen på ett avstånd från mittplanet av 1/3 av ytterbredden hos skyddets överdel.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.3.2.1.1.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.1.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.3.2.1.1.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska samma formel tillämpas. |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska samma formel tillämpas.

3.3.2.1.2   
  Belastning framifrån

| 3.3.2.1.2.1 | Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan som är parallellt med traktorns mittplan och beläget på ett avstånd av 1/3 av ytterbredden hos skyddets överdel.
  Punkten för påförande ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten.
  Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.1

Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan som är parallellt med traktorns mittplan och beläget på ett avstånd av 1/3 av ytterbredden hos skyddets överdel.

Punkten för påförande ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

| 3.3.2.1.2.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.2.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eil = 500 + 0,5 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 500 + 0,5 M

| 3.3.2.1.2.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska energin vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:
  Eil = 2,165 × 10–7 M × L2

  eller
  Eil = 0,574 I |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska energin vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:

Eil = 2,165 × 10–7 M × L2

eller

Eil = 0,574 I

3.3.2.1.3   
  Belastning från sidan

| 3.3.2.1.3.1 | Belastningen från sidan ska påföras horisontellt i ett vertikalplan vinkelrätt mot traktorns mittplan. Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka i sidled, normalt den övre kanten. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.1

Belastningen från sidan ska påföras horisontellt i ett vertikalplan vinkelrätt mot traktorns mittplan. Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka i sidled, normalt den övre kanten.

| 3.3.2.1.3.2 | Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.2

Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.2.6.3.

| 3.3.2.1.3.3 | Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:
  Eis = 1,75 M (B6+B) / 2B |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.3

Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eis = 1,75 M (B6+B) / 2B

| 3.3.2.1.3.4 | För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska energin vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:
  Eis = 1,75 M |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.4

För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska energin vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:

Eis = 1,75 M

3.3.2.1.4   
  Sammanpressningsprovning baktill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.3.1.1.4.

3.3.2.1.5   
  Sammanpressning framtill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.3.1.1.5.

3.3.2.1.6   
  Ytterligare överbelastningsprovning (figurerna 6.18–6.20)

Överbelastningsprovning ska utföras i samtliga fall där kraften minskar med mer än 3 % under de sista 5 % av deformationen, när den nödvändiga energin tas upp av strukturen (se figur 6.19).

Vid överbelastningsprovningen ska den horisontella lasten ökas gradvis i steg om 5 % av den från starten nödvändiga energin upp till högst 20 % av tillförd energi (se figur 6.20).

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter ökning med 5, 10 eller 15 % av nödvändig energi, avtar med mindre än 3 % för en 5 % ökning och förblir större än 0,8 Fmax.

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter det att skyddet har tagit upp 20 % av tillförd energi, överstiger 0,8 Fmax.

Ytterligare brott eller sprickor och/eller inträngning i eller brist på skydd av det fria utrymmet på grund av elastisk deformation kan tillåtas under överbelastningsprovningen. När lasten avlägsnas får skyddet dock inte tränga in i det fria utrymmet som ska vara fullständigt skyddat.

3.3.2.1.7   
  Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår sprickor eller brott som inte kan anses som oväsentliga ska en ytterligare liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, direkt efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.3.2.2   Mätningar

3.3.2.2.1   
  Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men små sprickor i oviktiga delar ska inte beaktas.

3.3.2.2.2   
  Fritt utrymme

3.3.2.2.2.1   Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av det har trängt in i det fria utrymmet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare får det fria utrymmet inte sträcka sig utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget anbringas. Vid skattning av detta ska fram- och bakdäckens och spårviddens inställning vara den minsta standardinställning som tillverkaren anger.

3.3.2.2.2.2   Provning av bakre hårda fästen

Om traktorn är försedd med en stel sektion, en huv eller någon annan hård del belägen bakom förarsätet, ska denna del betraktas som en skyddande punkt vid vältning i sidled eller bakåt. Denna hårda del bakom förarsätet ska utan att knäckas eller intränga i det fria utrymmet kunna stå emot en nedåtriktad kraft Fi där

Fi = 15 M

anbringad vinkelrätt på ramens övre kant i traktorns centrala plan. Kraften ska inledningsvis påföras i en vinkel av 40° från en parallell linje till marken, enligt figur 6.16. Denna stela sektion ska ha en minsta bredd om 500 mm (se figur 6.17).

Den ska dessutom vara tillräckligt stel och fast förankrad baktill på traktorn.

3.3.2.2.3   
  Elastisk deformation vid sidobelastning

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan i vilket belastningen påförs. För denna mätning ska varje utrustning som liknar den som anges i figur 6.15 användas.

3.3.2.2.4   
  Kvarstående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål antecknas läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

3.4   Utökning till andra traktormodeller

3.4.1   [ej tillämpligt]

3.4.2   Teknisk utökning

När traktorn, skyddet eller metoden för fastsättning av skyddet på traktorn ändras tekniskt, kan den provningsenhet som utförde den ursprungliga provningen, om traktorn och skyddet godkänts i preliminära provningar av stabilitet i sidled och icke-fortsatt vältning enligt definitionerna i punkterna 3.1.3 och 3.1.4 och om den hårda sektionen baktill enligt punkt 3.3.1.2.2.2, om sådan finns, har provats i enlighet med förfarandet i denna punkt (utom punkt 3.4.2.2.4), utfärda ett protokoll om teknisk utökning i följande fall:

3.4.2.1   Utökning av provningsresultat för skyddet till andra traktormodeller

Islags- eller belastnings- och sammanpressningsprovningarna måste inte utföras på varje traktormodell, förutsatt att skyddet och traktorn uppfyller villkoren i punkterna 3.4.2.1.1–3.4.2.1.5.

| 3.4.2.1.1 | Skyddet (inklusive den hårda sektionen baktill) ska vara identiskt med det provade skyddet. |
| --- | --- |

3.4.2.1.1

Skyddet (inklusive den hårda sektionen baktill) ska vara identiskt med det provade skyddet.

| 3.4.2.1.2 | Erforderlig energi får inte överskrida den energi som beräknades för den ursprungliga provningen med mer än 5 %. |
| --- | --- |

3.4.2.1.2

Erforderlig energi får inte överskrida den energi som beräknades för den ursprungliga provningen med mer än 5 %.

| 3.4.2.1.3 | Fastsättningsmetoden och de delar av traktorn som det sätts fast på ska vara identiska. |
| --- | --- |

3.4.2.1.3

Fastsättningsmetoden och de delar av traktorn som det sätts fast på ska vara identiska.

| 3.4.2.1.4 | Alla delar som stänkskärmar och motorhuv som kan avlasta skyddet ska vara identiska. |
| --- | --- |

3.4.2.1.4

Alla delar som stänkskärmar och motorhuv som kan avlasta skyddet ska vara identiska.

| 3.4.2.1.5 | Sätets läge och kritiska mått i skyddet och skyddets relativa läge på traktorn ska vara sådana att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar (detta ska kontrolleras med hjälp av samma referenser för det fria utrymmet som i det ursprungliga provningsprotokollet, sätesreferenspunkten [SRP] respektive sätesindexpunkten [SIP]). |
| --- | --- |

3.4.2.1.5

Sätets läge och kritiska mått i skyddet och skyddets relativa läge på traktorn ska vara sådana att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar (detta ska kontrolleras med hjälp av samma referenser för det fria utrymmet som i det ursprungliga provningsprotokollet, sätesreferenspunkten [SRP] respektive sätesindexpunkten [SIP]).

3.4.2.2   Utökning av provningsresultat för skyddet till ändrade skyddsmodeller

Detta förfarande ska följas när villkoren i punkt 3.4.2.1 inte är uppfyllda, men det får inte följas när principen i metoden för fastsättning av skyddet på traktorn ändras (t.ex. gummistöd ersätts med en upphängningsanordning):

| 3.4.2.2.1 | Ändringar som inte påverkar den ursprungliga provningens resultat (t.ex. svetsfog för underlaget till ett tillbehör i ett icke-kritiskt läge på skyddet), tillägg av säten med olika lägen för sätesindexpunkten innanför skyddet (måste kontrolleras att det eller de nya fria utrymmena förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar). |
| --- | --- |

3.4.2.2.1

Ändringar som inte påverkar den ursprungliga provningens resultat (t.ex. svetsfog för underlaget till ett tillbehör i ett icke-kritiskt läge på skyddet), tillägg av säten med olika lägen för sätesindexpunkten innanför skyddet (måste kontrolleras att det eller de nya fria utrymmena förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar).

| 3.4.2.2.2 | Ändringar som kan påverka den ursprungliga provningens resultat utan att skyddets godtagbarhet ifrågasätts (t.ex. ändring av strukturell del, ändring av metoden för fastsättning av skyddet på traktorn). En kontrollprovning kan utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.
  Följande gränser ska gälla för denna typ av utökningar:






  3.4.2.2.2.1 | Högst 5 utökningar får godkännas utan en kontrollprovning. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2

Ändringar som kan påverka den ursprungliga provningens resultat utan att skyddets godtagbarhet ifrågasätts (t.ex. ändring av strukturell del, ändring av metoden för fastsättning av skyddet på traktorn). En kontrollprovning kan utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.

Följande gränser ska gälla för denna typ av utökningar:

3.4.2.2.2.1

Högst 5 utökningar får godkännas utan en kontrollprovning.

| 3.4.2.2.2.2 | Kontrollprovningens resultat godtas som skäl för utökning om alla villkor för godkännande i koden är uppfyllda.






  — | För dynamisk provning: den deformation som uppmäts efter varje islagsprovning får inte avvika från den deformation som uppmätts efter varje islagsprovning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2.2

Kontrollprovningens resultat godtas som skäl för utökning om alla villkor för godkännande i koden är uppfyllda.

—

För dynamisk provning: den deformation som uppmäts efter varje islagsprovning får inte avvika från den deformation som uppmätts efter varje islagsprovning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

| — | För statisk provning: den kraft som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den kraft som uppmätts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 % och den deformation (6) som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den deformation som uppmätts när den erforderliga energin uppnåtts under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %. |
| --- | --- |

—

För statisk provning: den kraft som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den kraft som uppmätts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 % och den deformation (6) som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den deformation som uppmätts när den erforderliga energin uppnåtts under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

| 3.4.2.2.2.3 | Mer än en ändring av skydd får tas med i samma utökningsprotokoll om de utgör olika alternativ av samma skydd, men bara en kontrollprovning får godkännas i samma utökningsprotokoll. De alternativ som inte provats ska beskrivas i ett särskilt avsnitt av utökningsprotokollet. |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.3

Mer än en ändring av skydd får tas med i samma utökningsprotokoll om de utgör olika alternativ av samma skydd, men bara en kontrollprovning får godkännas i samma utökningsprotokoll. De alternativ som inte provats ska beskrivas i ett särskilt avsnitt av utökningsprotokollet.

| 3.4.2.2.3 | Ökning av den av tillverkaren angivna referensmassan för ett redan provat skydd. Om tillverkaren vill behålla samma godkännandenummer är det möjligt att utfärda ett utökningsprotokoll efter genomförd kontrollprovning (toleransen på ±7 % enligt punkt 3.4.2.2.2.2 är inte tillämplig i sådana fall). |
| --- | --- |

3.4.2.2.3

Ökning av den av tillverkaren angivna referensmassan för ett redan provat skydd. Om tillverkaren vill behålla samma godkännandenummer är det möjligt att utfärda ett utökningsprotokoll efter genomförd kontrollprovning (toleransen på ±7 % enligt punkt 3.4.2.2.2.2 är inte tillämplig i sådana fall).

| 3.4.2.2.4 | Ändring av den hårda sektionen baktill eller montering av en ny hård sektion. Det måste kontrolleras att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under alla provningar, med beaktande av en ny eller ändrad hård sektion baktill. En kontroll av den hårda sektionen baktill bestående av provning enligt punkt 3.3.1.2.2.2 eller 3.3.2.2.2.2 ska utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet. |
| --- | --- |

3.4.2.2.4

Ändring av den hårda sektionen baktill eller montering av en ny hård sektion. Det måste kontrolleras att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under alla provningar, med beaktande av en ny eller ändrad hård sektion baktill. En kontroll av den hårda sektionen baktill bestående av provning enligt punkt 3.3.1.2.2.2 eller 3.3.2.2.2.2 ska utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.

3.5   [ej tillämpligt]

3.6   Skydds kallvädersprestanda

3.6.1   Om det påstås att skyddet har egenskaper som motstår kallvädersförsprödning ska tillverkaren lämna upplysningar som ska tas med i protokollet.

3.6.2   Följande krav och förfaranden är avsedda att visa styrka och motståndskraft mot sprödbrott vid låga temperaturer. Förslagsvis bör följande minsta materialkrav uppfyllas vid bedömningen av skyddets lämplighet för användning vid låga temperaturer i de länder där detta kompletterande driftsskydd krävs.

| 3.6.2.1 | Bultar och muttrar som används för fästning av skyddet på traktorn och för förbindelse mellan skyddets strukturella delar ska ha lämpliga egenskaper för kontrollerad minskning av seghet vid låga temperaturer. |
| --- | --- |

3.6.2.1

Bultar och muttrar som används för fästning av skyddet på traktorn och för förbindelse mellan skyddets strukturella delar ska ha lämpliga egenskaper för kontrollerad minskning av seghet vid låga temperaturer.

| 3.6.2.2 | Alla svetselektroder som används vid tillverkning av strukturella delar och fästen ska vara förenliga med de skyddsmaterial som anges i punkt 3.6.2.3. |
| --- | --- |

3.6.2.2

Alla svetselektroder som används vid tillverkning av strukturella delar och fästen ska vara förenliga med de skyddsmaterial som anges i punkt 3.6.2.3.

| 3.6.2.3 | Stålmaterial för skyddets strukturella delar ska vara material med kontrollerad seghet som uppfyller minimikraven vid Charpys V-slagprovning enligt tabell 6.1. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995.
  Stål med en tjocklek efter valsning på mindre än 2,5 mm och en kolhalt på mindre än 0,2 % anses uppfylla detta krav.
  Strukturella delar av skyddet som tillverkats av annat material än stål ska ha likvärdig slaghållfasthet vid låga temperaturer. |
| --- | --- |

3.6.2.3

Stålmaterial för skyddets strukturella delar ska vara material med kontrollerad seghet som uppfyller minimikraven vid Charpys V-slagprovning enligt tabell 6.1. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995.

Stål med en tjocklek efter valsning på mindre än 2,5 mm och en kolhalt på mindre än 0,2 % anses uppfylla detta krav.

Strukturella delar av skyddet som tillverkats av annat material än stål ska ha likvärdig slaghållfasthet vid låga temperaturer.

| 3.6.2.4 | Vid provning enligt Charpys V-slagprovning ska provstavens storlek vara minst den största av de storlekar i tabell 6.1 som materialet medger. |
| --- | --- |

3.6.2.4

Vid provning enligt Charpys V-slagprovning ska provstavens storlek vara minst den största av de storlekar i tabell 6.1 som materialet medger.

| 3.6.2.5 | Charpys V-slagprovning ska utföras i enlighet med förfarandet i ASTM A 370-1979, förutom att provstavarnas storlek ska överensstämma med måtten i tabell 7.1. |
| --- | --- |

3.6.2.5

Charpys V-slagprovning ska utföras i enlighet med förfarandet i ASTM A 370-1979, förutom att provstavarnas storlek ska överensstämma med måtten i tabell 7.1.

| 3.6.2.6 | Som alternativ till detta förfarande får tätat eller halvtätat stål används, varvid lämpliga specifikationer ska lämnas. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995, ändring 1:2003. |
| --- | --- |

3.6.2.6

Som alternativ till detta förfarande får tätat eller halvtätat stål används, varvid lämpliga specifikationer ska lämnas. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995, ändring 1:2003.

| 3.6.2.7 | Prov ska vara stavformade och tas från platta ämnen, rör eller strukturdelar före formning eller svetsning för användning i skyddet. Prov från rör eller strukturdelar ska tas från mitten på den sida som har störst mått och får inte innehålla svetsfogar.

  Tabell 6.1


  Minsta islagsenergi för Charpy V-slagprovning








  Provstavens storlek | Energi vid | Energi vid |
| --- | --- | --- | --- |
| | –30 °C | –20 °C |
| mm | J | J (8) |
| 10 × 10 (7) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (7) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (7) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (7) | 5,5 | 14 |

3.6.2.7

Prov ska vara stavformade och tas från platta ämnen, rör eller strukturdelar före formning eller svetsning för användning i skyddet. Prov från rör eller strukturdelar ska tas från mitten på den sida som har störst mått och får inte innehålla svetsfogar.

Tabell 6.1

Minsta islagsenergi för Charpy V-slagprovning

Provstavens storlek

Energi vid

Energi vid

–30 °C

–20 °C

mm

J

J (8)

10 × 10 (7)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (7)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (7)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (7)

5,5

14

3.7   [ej tillämpligt]

Figur 6.1

Det fria utrymmet

| Figur 6.1.a


  Sidovy


  Sektion genom referensplanet | Figur 6.1.b


  Vy bakifrån |
| --- | --- |

Figur 6.1.a

Sidovy

Sektion genom referensplanet

Image

Figur 6.1.b

Vy bakifrån

Image

Figur 6.1.c

Vy ovanifrån

Image

| 1 – | Referenslinje |
| --- | --- |

1 –

Referenslinje

| 2 – | Sätesindexpunkt |
| --- | --- |

2 –

Sätesindexpunkt

| 3 – | Referensplan |
| --- | --- |

3 –

Referensplan

Figur 6.2

Fritt utrymme för traktorer med vändbart säte och vändbar ratt

Image

Figur 6.3

Flödesschema för bestämning av fortsatt vältning för en i sidled vältande traktor med ett överrullningsskydd monterat framtill

Image

Figur 6.4

Rigg för provning av antivältningsegenskaper i en lutning av 1/ 1,5

Image

Figur 6.5

Uppgifter som krävs för beräkning av vältning för en traktormed vältningsbeteende kring tre axlar

Image

Figur 6.6.a, 6.6.b, 6.6.c

Horisontellt avstånd mellan tyngdpunkt ochskyddets främre skärningspunkt (L6)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

Figur 6.7

Bestämning av islagspunkter för mätning av skyddets vikt (B6) och motorhuvens höjd (H7)

| | |
| --- | --- |
| |

Image

Image

Image

Image

Figur 6.8

Höjd för framaxelns upphängningspunkt (H0)

Image

Figur 6.9

Bakre spårvidd (S) och bakdäckens bredd (B0)

Image

Figur 6.10

Pendelblock med upphängningskedjor eller vajrar

Image

Figur 6.11

Exempel på surrning av traktor (islag bakifrån)

Image

Figur 6.12

Exempel på surrning av traktor (islag framifrån)

Image

Figur 6.13

Exempel på surrning av traktor (islag från sidan)

Image

Figur 6.14

Exempel på sammanpressningsrigg för traktor

Image

Figur 6.15

Exempel på utrustning för mätning av elastisk deformation

Image

Figur 6.16

Simulerad marklinje

Image

Figur 6.17

Den bakre stela sektionens minsta bredd

Image

Figur 6.18

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning krävs inte

Image

Figur 6.19

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning krävs

Image

Figur 6.20

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning ska fortsätta

Image

---

(1)  OECD:s standardkod om framtill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul.

1

(2)  För utökningsprovningar enligt provningsprotokoll där sätesreferenspunkt användes ursprungligen, ska erforderliga mätningar utföras med avseende på sätesreferenspunkt istället för sätesindexpunkt; det ska anges tydligt att sätesreferenspunkten har använts (se bilaga 1).

2

(3)  Användarna erinras om att sätesindexpunkten bestäms i enlighet med ISO 5353 och är en fast punkt med avseende på traktorn som inte rör sig när sätet inställs i ett annat läge än mittläget. Vid bestämning av det fria utrymmet ska sätet ställas in i sitt bakersta, högsta läge.’ ”

3

(4)  OECD:s standardkod om framtill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul.

4

(5)  Programmet och exemplen finns tillgängliga på OECD:s webbplats.

5

(6)  Bestående + elastisk deformation uppmätt när den erforderliga energin har uppnåtts.’ ”

6

(7)  Anger lämplig storlek. Provstavens storlek får inte underskrida den största lämpliga storlek som materialet medger.

7

(8)  Den energi som krävs vid - 20 oC är 2,5 gånger värdet för - 30 oC. Andra faktorer påverkar hållfastheten vid islag, såsom valsningsriktning, brottgräns, kornriktning och svetsning. Dessa faktorer ska beaktas när stålsorten väljs och används.

8

o

o

---

BILAGA V

Ändringar av direktiv 2000/25/EG

I bilaga I till direktiv 2000/25/EG ska tillägg 4 punkt 1 grupp 2 ersättas med följande text:

| ”Grupp 2 | Grunddirektivets nummer, följt av bokstaven A för steg I, bokstaven B för steg II, bokstaven C för steg IIIA, bokstaven D för steg IIIB och bokstaven E för steg IV.” |
| --- | --- |

”Grupp 2

Grunddirektivets nummer, följt av bokstaven A för steg I, bokstaven B för steg II, bokstaven C för steg IIIA, bokstaven D för steg IIIB och bokstaven E för steg IV.”

---

BILAGA VI

Ändringar av direktiv 2003/37/EG

Direktiv 2003/37/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska mall A ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.4 ska ersättas med följande:






  ”2.4 | Högsta tekniskt tillåtna dragvikt (beroende på kopplingstyp)






  2.4.1 | Obromsad bogseringsvikt: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga I ska mall A ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.4 ska ersättas med följande:

”2.4

Högsta tekniskt tillåtna dragvikt (beroende på kopplingstyp)

2.4.1

Obromsad bogseringsvikt: ...

| 2.4.2 | Bogseringsvikt vid separat bromsanordning: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Bogseringsvikt vid separat bromsanordning: ...

| 2.4.3 | Bogseringsvikt vid tröghetsbromsning: ... |
| --- | --- |

2.4.3

Bogseringsvikt vid tröghetsbromsning: ...

| 2.4.4 | Bogseringsvikt vid servobromsning (hydraulisk eller luft): ... |
| --- | --- |

2.4.4

Bogseringsvikt vid servobromsning (hydraulisk eller luft): ...

| 2.4.5 | Högsta tekniskt tillåtna vikt för traktor och släp för varje typ av bromskonfiguration: ... |
| --- | --- |

2.4.5

Högsta tekniskt tillåtna vikt för traktor och släp för varje typ av bromskonfiguration: ...

| 2.4.6 | Kopplingspunktens läge:






  2.4.6.1 | Höjd ovan marken






  2.4.6.1.1 | högsta höjd: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.6

Kopplingspunktens läge:

2.4.6.1

Höjd ovan marken

2.4.6.1.1

högsta höjd: ...

| 2.4.6.1.2 | lägsta höjd: ... |
| --- | --- |

2.4.6.1.2

lägsta höjd: ...

| 2.4.6.2 | Avstånd i förhållande till vertikalplanet genom bakaxelns centrum:






  2.4.6.2.1 | största avstånd: ... |
| --- | --- | --- |

2.4.6.2

Avstånd i förhållande till vertikalplanet genom bakaxelns centrum:

2.4.6.2.1

största avstånd: ...

| 2.4.6.2.2 | minsta avstånd: ... |
| --- | --- |

2.4.6.2.2

minsta avstånd: ...

| 2.4.6.3 | Högsta tekniskt tillåtna vikt/statiska vertikala belastning på kopplingspunkten






  2.4.6.3.1 | — | för traktor: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.6.3

Högsta tekniskt tillåtna vikt/statiska vertikala belastning på kopplingspunkten

2.4.6.3.1

—

för traktor: ...

| 2.4.6.3.2 | — | för påhängsvagn (utbytbar dragen maskin) eller släpkärra (utbytbar dragen maskin): ...” |
| --- | --- | --- |

2.4.6.3.2

—

för påhängsvagn (utbytbar dragen maskin) eller släpkärra (utbytbar dragen maskin): ...”

| b) | Punkt 2.7.2 ska ersättas med följande:






  ”2.7.2 | Fordonets mått med kopplingsanordning






  2.7.2.1 | Längd vid framförande på väg (10): | största längd: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.7.2 ska ersättas med följande:

”2.7.2

Fordonets mått med kopplingsanordning

2.7.2.1

Längd vid framförande på väg (10):

största längd: ...

| | minsta längd: ... |
| --- | --- |

minsta längd: ...

| 2.7.2.2 | Bredd vid framförande på väg (11): | största bredd: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.2

Bredd vid framförande på väg (11):

största bredd: ...

| | minsta bredd: ... |
| --- | --- |

minsta bredd: ...

| 2.7.2.3 | Höjd vid användning på väg (12): | högsta höjd: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.3

Höjd vid användning på väg (12):

högsta höjd: ...

| | lägsta höjd: ... |
| --- | --- |

lägsta höjd: ...

| 2.7.2.4 | Främre överhäng (13): | största överhäng: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.4

Främre överhäng (13):

största överhäng: ...

| | minsta överhäng: ... |
| --- | --- |

minsta överhäng: ...

| 2.7.2.5 | Bakre överhäng (14): | största överhäng: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.5

Bakre överhäng (14):

största överhäng: ...

| | minsta överhäng: ... |
| --- | --- |

minsta överhäng: ...

| 2.7.2.6 | Markfrigång (15): | största markfrigång: ... |
| --- | --- | --- |

2.7.2.6

Markfrigång (15):

största markfrigång: ...

| | minsta markfrigång: ...” |
| --- | --- |

minsta markfrigång: ...”

| 2. | I bilaga I mall A ska fotnot 15 lyda på följande sätt: ”ISO-standard 612/-6.8:1978”. |
| --- | --- |

2.

I bilaga I mall A ska fotnot 15 lyda på följande sätt: ”ISO-standard 612/-6.8:1978”.

| 3. | I bilaga II ska kapitel B del II.C ändras på följande sätt:






  a) | [rör endast den engelska versionen].
  (concerns only the English version) |
| --- | --- | --- |

3.

I bilaga II ska kapitel B del II.C ändras på följande sätt:

a)

[rör endast den engelska versionen].

(concerns only the English version)

| b) | Fotnoten * ska ersättas med följande:






  ”(*) | Provningsprotokollen ska överensstämma med OECD-rådets beslut K(2008) 128 från oktober 2008. För förankringar av bilbälten kan provningsprotokollen betraktas som likvärdiga endast om förankringarna har provats. Provningsprotokoll som överensstämmer med koderna enligt OECD-rådets beslut K(2000) 59, i dess ändrade lydelse enligt beslut K(2005) 1, ska fortfarande vara giltiga. Från och med dagen för införlivandet av detta direktiv ska provningsprotokollen grundas på den nya versionen av koderna.” |
| --- | --- | --- |

b)

Fotnoten * ska ersättas med följande:

”(*)

Provningsprotokollen ska överensstämma med OECD-rådets beslut K(2008) 128 från oktober 2008. För förankringar av bilbälten kan provningsprotokollen betraktas som likvärdiga endast om förankringarna har provats. Provningsprotokoll som överensstämmer med koderna enligt OECD-rådets beslut K(2000) 59, i dess ändrade lydelse enligt beslut K(2005) 1, ska fortfarande vara giltiga. Från och med dagen för införlivandet av detta direktiv ska provningsprotokollen grundas på den nya versionen av koderna.”

---