# Europos Sąjungos L 134/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.134.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 134 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. birželio 1d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.134.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 134

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. birželio 1d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 471/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamente (EB) Nr. 1235/2008 pateiktas trečiųjų šalių, iš kurių turi būti kilę tam tikri ekologiškai pagaminti žemės ūkio produktai, kad jais būtų galima prekiauti Sąjungoje, sąrašas (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 472/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 4 |
| | * | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 473/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas | 25 |
| | | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 474/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 59 |
| | | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 475/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 61 |
| | | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 476/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. birželio 1 d. | 63 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 2010/32/ES, kuria įgyvendinamas Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacijos ir Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacijos bendrasis susitarimas dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje (
  1
  ) | 66 |
| | * | 2010 m. gegužės 31 d. Komisijos direktyva 2010/34/ES, kuria dėl veikliosios medžiagos penkonazolo naudojimo srities išplėtimo iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedas (
  1
  ) | 73 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/305/ES |
| | * | 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujančio nario skyrimo | 75 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 471/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamente (EB) Nr. 1235/2008 pateiktas trečiųjų šalių, iš kurių turi būti kilę tam tikri ekologiškai pagaminti žemės ūkio produktai, kad jais būtų galima prekiauti Sąjungoje, sąrašas (
  1
  )

1

1

*

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 472/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

4

*

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 473/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

25

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 474/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

59

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 475/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

61

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 476/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. birželio 1 d.

63

DIREKTYVOS

*

2010 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 2010/32/ES, kuria įgyvendinamas Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacijos ir Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacijos bendrasis susitarimas dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje (
  1
  )

1

66

*

2010 m. gegužės 31 d. Komisijos direktyva 2010/34/ES, kuria dėl veikliosios medžiagos penkonazolo naudojimo srities išplėtimo iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedas (
  1
  )

1

73

SPRENDIMAI

2010/305/ES

*

2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujančio nario skyrimo

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 471/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamente (EB) Nr. 1235/2008 pateiktas trečiųjų šalių, iš kurių turi būti kilę tam tikri ekologiškai pagaminti žemės ūkio produktai, kad jais būtų galima prekiauti Sąjungoje, sąrašas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalį 2008 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1235/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės dėl ekologiškų produktų importo iš trečiųjų šalių (2), III priede pateikiamas trečiųjų šalių, kurių ekologinės žemės ūkio produktų gamybos sistema ir kontrolės priemonės pripažintos lygiavertėmis tame reglamente nurodytai gamybos sistemai ir kontrolės priemonėms, sąrašas. Atsižvelgiant į naują paraišką ir informaciją, kurias nuo paskutinio sąrašo paskelbimo Komisija gavo iš trečiųjų šalių, reikėtų apsvarstyti kai kuriuos pakeitimus ir jais papildyti arba juos įtraukti į sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalį 2008 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1235/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės dėl ekologiškų produktų importo iš trečiųjų šalių (2), III priede pateikiamas trečiųjų šalių, kurių ekologinės žemės ūkio produktų gamybos sistema ir kontrolės priemonės pripažintos lygiavertėmis tame reglamente nurodytai gamybos sistemai ir kontrolės priemonėms, sąrašas. Atsižvelgiant į naują paraišką ir informaciją, kurias nuo paskutinio sąrašo paskelbimo Komisija gavo iš trečiųjų šalių, reikėtų apsvarstyti kai kuriuos pakeitimus ir jais papildyti arba juos įtraukti į sąrašą.

| (2) | Australijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie vienos kontrolės įstaigos reorganizaciją ir pavadinimo pakeitimą. Australijos valdžios institucijos pateikė Komisijai būtinas garantijas, skirtas užtikrinti, kad reorganizuota kontrolės įstaiga atitinka Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 8 straipsnio 2 dalyje iš anksto nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(2)

Australijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie vienos kontrolės įstaigos reorganizaciją ir pavadinimo pakeitimą. Australijos valdžios institucijos pateikė Komisijai būtinas garantijas, skirtas užtikrinti, kad reorganizuota kontrolės įstaiga atitinka Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 8 straipsnio 2 dalyje iš anksto nustatytas sąlygas.

| (3) | Tam tikrais iš Japonijos importuotais žemės ūkio produktais šiuo metu Sąjungoje prekiaujama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 19 straipsnyje numatytomis pereinamojo laikotarpio taisyklėmis. Japonija pateikė Komisijai prašymą įtraukti ją į to reglamento III priede numatytą sąrašą ir pateikė pagal to reglamento 7 ir 8 straipsnius reikalaujamą informaciją. Išnagrinėjus minėtą informaciją ir po to surengus diskusijas su Japonijos valdžios institucijomis padaryta išvada, kad toje šalyje galiojančios ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir kontrolės taisyklės lygiavertės Reglamente (EB) Nr. 834/2007 nustatytoms taisyklėms. Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalimi, Komisija patikrino vietoje, kaip Japonijoje faktiškai taikomos gamybos taisyklės ir kontrolės priemonės. Taigi, Komisija turėtų įtraukti Japoniją į Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 III priedo sąrašą. |
| --- | --- |

(3)

Tam tikrais iš Japonijos importuotais žemės ūkio produktais šiuo metu Sąjungoje prekiaujama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 19 straipsnyje numatytomis pereinamojo laikotarpio taisyklėmis. Japonija pateikė Komisijai prašymą įtraukti ją į to reglamento III priede numatytą sąrašą ir pateikė pagal to reglamento 7 ir 8 straipsnius reikalaujamą informaciją. Išnagrinėjus minėtą informaciją ir po to surengus diskusijas su Japonijos valdžios institucijomis padaryta išvada, kad toje šalyje galiojančios ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir kontrolės taisyklės lygiavertės Reglamente (EB) Nr. 834/2007 nustatytoms taisyklėms. Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 834/2007 33 straipsnio 2 dalimi, Komisija patikrino vietoje, kaip Japonijoje faktiškai taikomos gamybos taisyklės ir kontrolės priemonės. Taigi, Komisija turėtų įtraukti Japoniją į Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 III priedo sąrašą.

| (4) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1235/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1235/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 189, 2007 7 20, p. 1.

1

(2)  OL L 334, 2008 12 12, p. 25.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1235/2008 III priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Teksto, susijusio su Australija, 5 punkto ketvirta įtrauka pakeičiama taip:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“; |
| --- | --- | --- |

1)

Teksto, susijusio su Australija, 5 punkto ketvirta įtrauka pakeičiama taip:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“;

| 2) | Po teksto, susijusio su Izraeliu, įterpiamas šis tekstas:
  „JAPONIJA
  1.   Produkto kategorijos:






  a) | neperdirbti augalininkystės produktai ir augalinė dauginamoji medžiaga bei auginti skirtos sėklos; |
| --- | --- | --- |

2)

Po teksto, susijusio su Izraeliu, įterpiamas šis tekstas:

„JAPONIJA

1.   Produkto kategorijos:

a)

neperdirbti augalininkystės produktai ir augalinė dauginamoji medžiaga bei auginti skirtos sėklos;

| b) | maistui skirti perdirbti žemės ūkio produktai, kurių sudėtyje iš esmės yra viena ar daugiau augalinės kilmės sudedamųjų dalių. |
| --- | --- |

b)

maistui skirti perdirbti žemės ūkio produktai, kurių sudėtyje iš esmės yra viena ar daugiau augalinės kilmės sudedamųjų dalių.

2.   Kilmė: Japonijoje išauginti 1 punkto a papunktyje nurodytos kategorijos produktai ir 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos produktuose esančios ekologiškos sudedamosios dalys.

3.   Gamybos standartai: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (Notification No. 1605 of the MAFF of October 27, 2005), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (Notification No. 1606 of MAFF of October 27, 2005).

4.   Kompetentingos institucijos: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html and Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Kontrolės įstaigos:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Sertifikatus išduodančios institucijos: kaip nurodyta 5 punkte.

7.   Įtraukimo laikotarpis: iki 2013 m. birželio 30 d.“

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 472/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams, eksportuojantiems gamintojams ir susijusių eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams, eksportuojantiems gamintojams ir susijusių eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (4) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (6) | Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurių pardavimo apimtis sudaro 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(6)

Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurių pardavimo apimtis sudaro 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties.

| (7) | Aštuoni importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių importuotojų gauta informacija Komisija atrinko du importuotojus, kurių importo apimtis sudaro 83 % visų bendradarbiaujančių importuotojų importo apimties ir 48 % viso importo iš Jungtinių Arabų Emyratų, Irano ir Pakistano apimties. |
| --- | --- |

(7)

Aštuoni importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių importuotojų gauta informacija Komisija atrinko du importuotojus, kurių importo apimtis sudaro 83 % visų bendradarbiaujančių importuotojų importo apimties ir 48 % viso importo iš Jungtinių Arabų Emyratų, Irano ir Pakistano apimties.

| (8) | Komisija klausimynus nusiuntė eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pranešusiems naudotojams ir tiekėjams. |
| --- | --- |

(8)

Komisija klausimynus nusiuntė eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pranešusiems naudotojams ir tiekėjams.

| (9) | Klausimyno atsakymus pateikė penkti atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas atrinktas importuotojas, dešimt Sąjungos naudotojų, trys žaliavų tiekėjai, vienas eksportuojantis Irano gamintojas ir su juo susijęs prekiautojas, vienas eksportuojantis Pakistano gamintojas ir vienas eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. |
| --- | --- |

(9)

Klausimyno atsakymus pateikė penkti atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas atrinktas importuotojas, dešimt Sąjungos naudotojų, trys žaliavų tiekėjai, vienas eksportuojantis Irano gamintojas ir su juo susijęs prekiautojas, vienas eksportuojantis Pakistano gamintojas ir vienas eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.

| (10) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai







  — | Novapet SA, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai

—

Novapet SA, Ispanija,

| — | Equipolymers srl, Italija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Italija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,

| — | UAB Neo Group, Lietuva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lietuva;

| b) | eksportuojantis Irano gamintojas







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ir su juo susijusios bendrovės Bandar Imam Khomeini ir Tehran; |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantis Irano gamintojas

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ir su juo susijusios bendrovės Bandar Imam Khomeini ir Tehran;

| c) | eksportuojantis Pakistano gamintojas







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

c)

eksportuojantis Pakistano gamintojas

—

Novatex Limited, Karachi;

| d) | eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (12) | Nagrinėjamasis produktas – Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(12)

Nagrinėjamasis produktas – Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (13) | PET – paprastai plastikų pramonėje buteliams ir plėvelei gaminti naudojamas cheminis produktas. Šios rūšies PET yra vienarūšis produktas, todėl jis nebuvo skirstomas į skirtingų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(13)

PET – paprastai plastikų pramonėje buteliams ir plėvelei gaminti naudojamas cheminis produktas. Šios rūšies PET yra vienarūšis produktas, todėl jis nebuvo skirstomas į skirtingų rūšių produktus.

2.2.   Panašus produktas

| (14) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminto ir parduoto PET, Irane, Pakistane ir Jungtiniuose Arabų Emyratuose gaminto ir vidaus rinkose parduoto bei į Sąjungą eksportuoto PET cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios, be to, jis naudotas tai pačiai pagrindinei paskirčiai. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminto ir parduoto PET, Irane, Pakistane ir Jungtiniuose Arabų Emyratuose gaminto ir vidaus rinkose parduoto bei į Sąjungą eksportuoto PET cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios, be to, jis naudotas tai pačiai pagrindinei paskirčiai. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

| (15) | Žaliavų kainos ir PET rinkos kainos per TL labai svyravo, todėl manyta, kad nustatant normaliąją vertę ir eksporto kainą būtų tikslinga naudoti ketvirčio duomenis. Tačiau šios metodikos nebuvo galima taikyti Irano atveju, nes vienintelis Irano gamintojas negalėjo pateikti išsamių ketvirčio sąnaudų duomenų. |
| --- | --- |

(15)

Žaliavų kainos ir PET rinkos kainos per TL labai svyravo, todėl manyta, kad nustatant normaliąją vertę ir eksporto kainą būtų tikslinga naudoti ketvirčio duomenis. Tačiau šios metodikos nebuvo galima taikyti Irano atveju, nes vienintelis Irano gamintojas negalėjo pateikti išsamių ketvirčio sąnaudų duomenų.

3.1.   Iranas

3.1.1.   Normalioji vertė

| (16) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Irano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Irano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Irano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Irano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

| (17) | Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia Irano rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(17)

Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia Irano rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

| (18) | Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties arba mažiau, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis. |
| --- | --- |

(18)

Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties arba mažiau, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

3.1.2.   Eksporto kaina

| (19) | Eksportui į Sąjungą parduota per Irane įsikūrusią susijusią prekybos bendrovę, todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis šio susijusio prekiautojo kainomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. |
| --- | --- |

(19)

Eksportui į Sąjungą parduota per Irane įsikūrusią susijusią prekybos bendrovę, todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis šio susijusio prekiautojo kainomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje.

3.1.3.   Palyginimas

| (20) | Vienintelio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(20)

Vienintelio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (21) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į prekybos lygio, vežimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų skirtumus ir kitus veiksnius (banko mokesčiai). |
| --- | --- |

(21)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į prekybos lygio, vežimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų skirtumus ir kitus veiksnius (banko mokesčiai).

| (22) | Bendrovė prašė atlikti koregavimą atsižvelgiant į prekybos lygių skirtumus, atsiradusius dėl jos pirkėjų vidaus ir ES rinkose taikomų skirtingų prekybos modelių. Šis prašymas buvo patenkintas tiek, kiek bendrovė galėjo jį pagrįsti. |
| --- | --- |

(22)

Bendrovė prašė atlikti koregavimą atsižvelgiant į prekybos lygių skirtumus, atsiradusius dėl jos pirkėjų vidaus ir ES rinkose taikomų skirtingų prekybos modelių. Šis prašymas buvo patenkintas tiek, kiek bendrovė galėjo jį pagrįsti.

| (23) | Be to, eksportuojantis Irano gamintojas pateikė konkretų tvirtinimą dėl tariamo Iranui taikomų tarptautinių sankcijų poveikio. Bendrovė tvirtino, kad dėl sankcijų tam tikriems dideliems JAV įsikūrusiems PET pirkėjams, kaip antai Coca-Cola ir Pepsi, neleidžiama pirkti PET iš Irano ir dėl to atitinkamai neišduodami iš Irano gaunamo PET kokybės sertifikatai. Tai tariamai turėjo poveikio ir kitiems Europos pirkėjams, kurie reikalauja mažų PET, kurio nesertifikavo Coca-Cola ar Pepsi, kainų. Tačiau eksportuojančiam Irano gamintojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Pagaliau bendrovė susidūrė su panašiomis problemomis vidaus rinkoje, kurioje vietiniams Coca-Cola ir Pepsi licencijų turėtojams nebuvo leidžiama įsigyti PET iš Irano gamintojų ir dėl to jie priklausė nuo importo iš kitų šalių. Pagaliau dėl sankcijų taip pat turėtų būti daromas spaudimas mažinti vidaus rinkos kainas, taigi lyginant kainas nėra akivaizdaus skirtumo. Todėl padaryta išvada, kad nėra pagrindo koreguoti atsižvelgiant į sankcijų poveikį Iranui. |
| --- | --- |

(23)

Be to, eksportuojantis Irano gamintojas pateikė konkretų tvirtinimą dėl tariamo Iranui taikomų tarptautinių sankcijų poveikio. Bendrovė tvirtino, kad dėl sankcijų tam tikriems dideliems JAV įsikūrusiems PET pirkėjams, kaip antai Coca-Cola ir Pepsi, neleidžiama pirkti PET iš Irano ir dėl to atitinkamai neišduodami iš Irano gaunamo PET kokybės sertifikatai. Tai tariamai turėjo poveikio ir kitiems Europos pirkėjams, kurie reikalauja mažų PET, kurio nesertifikavo Coca-Cola ar Pepsi, kainų. Tačiau eksportuojančiam Irano gamintojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Pagaliau bendrovė susidūrė su panašiomis problemomis vidaus rinkoje, kurioje vietiniams Coca-Cola ir Pepsi licencijų turėtojams nebuvo leidžiama įsigyti PET iš Irano gamintojų ir dėl to jie priklausė nuo importo iš kitų šalių. Pagaliau dėl sankcijų taip pat turėtų būti daromas spaudimas mažinti vidaus rinkos kainas, taigi lyginant kainas nėra akivaizdaus skirtumo. Todėl padaryta išvada, kad nėra pagrindo koreguoti atsižvelgiant į sankcijų poveikį Iranui.

3.1.4.   Dempingo skirtumas

| (24) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam Irano gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(24)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam Irano gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (25) | Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo pateikta informacija, Irane nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl Iranui nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui nustatytam dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo pateikta informacija, Irane nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl Iranui nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui nustatytam dempingo skirtumui.

| (26) | Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis Irano dempingo skirtumas yra 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis Irano dempingo skirtumas yra 28,6 %.

3.2.   Pakistanas

3.2.1.   Normalioji vertė

| (27) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Pakistano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Pakistano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Pakistano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Pakistano gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

| (28) | Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia Pakistano rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(28)

Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia Pakistano rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

| (29) | Panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis buvo didesnė nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties, todėl normalioji vertė apskaičiuota kaip svertinis visų panašaus produkto vidaus rinkos pardavimo kainų vidurkis. |
| --- | --- |

(29)

Panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis buvo didesnė nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties, todėl normalioji vertė apskaičiuota kaip svertinis visų panašaus produkto vidaus rinkos pardavimo kainų vidurkis.

3.2.2.   Eksporto kaina

| (30) | Vienintelis eksportuojantis Pakistano gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kainos nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis tų nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(30)

Vienintelis eksportuojantis Pakistano gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kainos nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis tų nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

3.2.3.   Palyginimas

| (31) | Vienintelio eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(31)

Vienintelio eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (32) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į importo mokesčių, nuolaidų, lengvatų, vežimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų, išlaidų po pardavimo (techninė pagalba ir paslaugos) bei komisinių atlyginimų skirtumus ir kitus veiksnius (banko mokesčiai). |
| --- | --- |

(32)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į importo mokesčių, nuolaidų, lengvatų, vežimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų, išlaidų po pardavimo (techninė pagalba ir paslaugos) bei komisinių atlyginimų skirtumus ir kitus veiksnius (banko mokesčiai).

3.2.4.   Dempingo skirtumas

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam Pakistano gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam Pakistano gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (34) | Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Irano gamintojui Novatex Limited yra 1,5 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Irano gamintojui Novatex Limited yra 1,5 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.

| (35) | Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl laikinųjų priemonių nustatyti nereikėtų. |
| --- | --- |

(35)

Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl laikinųjų priemonių nustatyti nereikėtų.

3.3.   Jungtiniai Arabų Emyratai

3.3.1.   Normalioji vertė

| (36) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – JAE) gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio JAE gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(36)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar vienintelio Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – JAE) gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį vienintelio JAE gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

| (37) | Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAE rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(37)

Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAE rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

| (38) | Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties arba mažiau, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties arba mažiau, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

3.3.2.   Eksporto kaina

| (39) | Vienintelis eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kainos nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis tų nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(39)

Vienintelis eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kainos nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis tų nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

3.3.3.   Palyginimas

| (40) | Vienintelio eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(40)

Vienintelio eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (41) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus.

3.3.4.   Dempingo skirtumas

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam JAE gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam JAE gamintojui nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (43) | Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio JAE gamintojo pateikta informacija, Jungtiniuose Arabų Emyratuose nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl Jungtiniams Arabų Emyratams nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui nustatytam dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(43)

Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio JAE gamintojo pateikta informacija, Jungtiniuose Arabų Emyratuose nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl Jungtiniams Arabų Emyratams nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui nustatytam dempingo skirtumui.

| (44) | Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis Jungtinių Arabų Emyratų dempingo skirtumas yra 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis Jungtinių Arabų Emyratų dempingo skirtumas yra 6,6 %.

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

| (45) | Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis skunde pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(45)

Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis skunde pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (46) | Iš šių 17 gamintojų 12 bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo. |
| --- | --- |

(46)

Iš šių 17 gamintojų 12 bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo.

| (47) | Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(47)

Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose.

| (48) | Kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti penki atskiri gamintojai, kurie parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio. Viena bendrovė negalėjo pateikti visų prašytų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių bendrovių, kurios parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio. |
| --- | --- |

(48)

Kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti penki atskiri gamintojai, kurie parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio. Viena bendrovė negalėjo pateikti visų prašytų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių bendrovių, kurios parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

| (49) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie ES rinkos importo apimtį, o kitų Sąjungos gamintojų suvartojimas – skaičiavimais, pagrįstais skunde nurodyta informacija. |
| --- | --- |

(49)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie ES rinkos importo apimtį, o kitų Sąjungos gamintojų suvartojimas – skaičiavimais, pagrįstais skunde nurodyta informacija.

| (50) | Tyrimo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki TL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.

  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras ES suvartojimas (tonomis) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skunde pateikta informacija. |

(50)

Tyrimo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki TL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Bendras ES suvartojimas (tonomis)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeksas (2006 m. = 100)

100

108

106

111

Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skunde pateikta informacija.

4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

a)   Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas

| (51) | Komisija nagrinėjo, ar Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(51)

Komisija nagrinėjo, ar Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (52) | Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, dėl to manoma, kad importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kainomis iš Irano ir JAE poveikiu. |
| --- | --- |

(52)

Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, dėl to manoma, kad importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kainomis iš Irano ir JAE poveikiu.

| (53) | Dėl JAE ir Irano kilmės importo poveikio atliekant tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kainomis apimtis iš šių dviejų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Dėl JAE ir Irano kilmės importo poveikio atliekant tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kainomis apimtis iš šių dviejų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.

| (54) | Dėl importo iš Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų ir panašaus produkto konkurencijos sąlygų atliekant tyrimą nustatyta, kad šių šalių gamintojai naudojasi tais pačiais pardavimo kanalais ir produktą parduoda tų pačių kategorijų pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš šių abiejų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. |
| --- | --- |

(54)

Dėl importo iš Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų ir panašaus produkto konkurencijos sąlygų atliekant tyrimą nustatyta, kad šių šalių gamintojai naudojasi tais pačiais pardavimo kanalais ir produktą parduoda tų pačių kategorijų pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš šių abiejų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo.

| (55) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų turėtų būti nagrinėjamas bendrai. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų turėtų būti nagrinėjamas bendrai.

b)   Nagrinėjamojo importo apimtis

| (56) | Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis į ES apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 20 kartų ir per TL sudarė 212 198 tonų. Tiksliau importo iš JAE ir Irano apimtis 2006–2007 m. padidėjo beveik tris kartus, 2008 m. – 4 kartus, palyginti su 2007 m., ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – beveik du kartus.

  2   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano apimtis (tonomis) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(56)

Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis į ES apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 20 kartų ir per TL sudarė 212 198 tonų. Tiksliau importo iš JAE ir Irano apimtis 2006–2007 m. padidėjo beveik tris kartus, 2008 m. – 4 kartus, palyginti su 2007 m., ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – beveik du kartus.

2   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano apimtis (tonomis)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indeksas (2006 m. = 100)

100

288

1 135

1 806

Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Šaltinis: Eurostatas.

c)   Nagrinėjamojo importo rinkos dalis

| (57) | Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 procentiniais punktais. Tiksliau 2006–2007 m. ji padidėjo 0,8 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 3,4 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – 2,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis buvo 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 procentiniais punktais. Tiksliau 2006–2007 m. ji padidėjo 0,8 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 3,4 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – 2,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano rinkos dalis buvo 7,1 %.

| (58) | Pažymima, kad JAE į rinką pateko tik 2007 m., tačiau sugebėjo greitai įgyti didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(58)

Pažymima, kad JAE į rinką pateko tik 2007 m., tačiau sugebėjo greitai įgyti didelę rinkos dalį.

d)   Kainos

i)   Kainų raida

| (59) | Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL pabaigos). Tiksliau vidutinė kaina 2007 m. sumažėjo 1 %, 2008 m. – dar vienu procentiniu punktu, o per TL – dar 13 procentinių punktų.

  3   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš JAE ir Irano kaina (EUR/t) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indeksas | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(59)

Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL pabaigos). Tiksliau vidutinė kaina 2007 m. sumažėjo 1 %, 2008 m. – dar vienu procentiniu punktu, o per TL – dar 13 procentinių punktų.

3   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš JAE ir Irano kaina (EUR/t)

1 033

1 023

1 010

874

Indeksas

100

99

98

85

Šaltinis: Eurostatas.

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (60) | Atsižvelgiant į tai, kad per TL nagrinėjamojo produkto kainos ir sąnaudos labai svyravo, buvo renkami ketvirčių pardavimo kainų ir sąnaudų duomenys, o priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas kiekvienam ketvirčiui. |
| --- | --- |

(60)

Atsižvelgiant į tai, kad per TL nagrinėjamojo produkto kainos ir sąnaudos labai svyravo, buvo renkami ketvirčių pardavimo kainų ir sąnaudų duomenys, o priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas kiekvienam ketvirčiui.

| (61) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš JAE ir Irano importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus. |
| --- | --- |

(61)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš JAE ir Irano importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus.

| (62) | Palyginus nustatyta, kad per TL dėl JAE kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,9 %. Dėl Irano kilmės produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Abiem šalims nustatytas 3,8 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo per TL skirtumas. |
| --- | --- |

(62)

Palyginus nustatyta, kad per TL dėl JAE kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,9 %. Dėl Irano kilmės produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Abiem šalims nustatytas 3,8 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo per TL skirtumas.

4.4.   Sąjungos pramonės padėtis

| (63) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei vertinta visų ekonominių veiksnių ir rodiklių, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei, raida. |
| --- | --- |

(63)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei vertinta visų ekonominių veiksnių ir rodiklių, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei, raida.

| (64) | Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių turėjo būti vykdoma atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:






  — | makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu skunde pateiktais duomenimis, |
| --- | --- | --- |

(64)

Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių turėjo būti vykdoma atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

—

makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu skunde pateiktais duomenimis,

| — | atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

—

atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

4.5.   Makroekonominiai rodikliai

a)   Gamyba

| (65) | Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki TL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.

  4   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(65)

Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki TL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.

4   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamyba (tonomis)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeksas (2006 m. = 100)

100

105

95

96

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (66) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per TL – net dar 9 procentiniais punktais.

  5   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Pajėgumų naudojimas | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(66)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per TL – net dar 9 procentiniais punktais.

5   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeksas (2006 m. = 100)

100

101

106

115

Pajėgumų naudojimas

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

105

90

84

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

| (67) | Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per TL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per TL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(67)

Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per TL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per TL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai.

c)   Pardavimo apimtis

| (68) | Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau sekančias metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per TL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.

  6   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimas (tonomis) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(68)

Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau sekančias metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per TL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.

6   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pardavimas (tonomis)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeksas (2006 m. = 100)

100

105

99

97

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

d)   Rinkos dalis

| (69) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per TL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

  7   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos gamintojų rinkos dalis | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Šaltinis: atsakymai į klausimyno klausimus, skundas ir Eurostatas. |

(69)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per TL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

7   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Sąjungos gamintojų rinkos dalis

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

98

94

88

Šaltinis: atsakymai į klausimyno klausimus, skundas ir Eurostatas.

e)   Augimas

| (70) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Kita vertus, importo dempingo kainomis rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 0,4 iki 7,1 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu. |
| --- | --- |

(70)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Kita vertus, importo dempingo kainomis rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 0,4 iki 7,1 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.

f)   Užimtumas

| (71) | Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau įdarbintų žmonių skaičius sumažėjo net nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per TL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.

  8   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (darbuotojai) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(71)

Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau įdarbintų žmonių skaičius sumažėjo net nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per TL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.

8   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Užimtumas (darbuotojai)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeksas (2006 m. = 100)

100

87

85

85

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

g)   Našumas

| (72) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.

  9   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(72)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.

9   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeksas (2006 m. = 100)

100

121

112

112

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

| (73) | Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR už toną. Per TL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR už toną. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir MEG) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.

  10   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/toną) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(73)

Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR už toną. Per TL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR už toną. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir MEG) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.

10   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/toną)

1 110

1 105

1 111

977

Indeksas (2006 m. = 100)

100

100

100

88

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

| (74) | Kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano. |
| --- | --- |

(74)

Kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano.

i)   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (75) | Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Svarbu priminti, kad nuo 2000 m. iš Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivano ir Tailando importuojamam PET, o nuo 2004 m. iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam PET taikomos galiojančios antidempingo priemonės. Kadangi per šio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir padidėjo jos nuostoliai, negalima nustatyti, kad pramonė faktiškai atsigavo po buvusio dempingo, todėl manoma, kad Sąjungos gamyba dėl žalingo bet kokio importo dempingo kainomis į Sąjungos rinką poveikio yra pažeidžiama. |
| --- | --- |

(75)

Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Svarbu priminti, kad nuo 2000 m. iš Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivano ir Tailando importuojamam PET, o nuo 2004 m. iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam PET taikomos galiojančios antidempingo priemonės. Kadangi per šio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir padidėjo jos nuostoliai, negalima nustatyti, kad pramonė faktiškai atsigavo po buvusio dempingo, todėl manoma, kad Sąjungos gamyba dėl žalingo bet kokio importo dempingo kainomis į Sąjungos rinką poveikio yra pažeidžiama.

4.6.   Mikroekonominiai rodikliai

a)   Atsargos

| (76) | Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

  11   lentelė











  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(76)

Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

11   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeksas (2006 m. = 100)

100

94

77

78

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

b)   Darbo užmokestis

| (77) | Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per TL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.

  12   lentelė











  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(77)

Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per TL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.

12   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeksas (2006 m. = 100)

100

111

109

100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

c)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (78) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo – 6,9 iki – 7,5 %. Tiksliau su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik – 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai padidėjo net iki – 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.

  13   lentelė











  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pelningumas (grynojo pardavimo %) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeksas (2006 m. = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeksas (2006 m.= –100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(78)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo – 6,9 iki – 7,5 %. Tiksliau su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik – 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai padidėjo net iki – 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.

13   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeksas (2006 m. = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeksas (2006 m.= –100)

– 100

–32

– 175

– 127

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (79) | Iš esmės, investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Ji padidėjo nuo – 9,6 % 2006 m. iki – 3,1 % 2007 m. 2008 m. IG sumažėjo iki – 16,8 %, o per TL vėl padidėjo iki – 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(79)

Iš esmės, investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Ji padidėjo nuo – 9,6 % 2006 m. iki – 3,1 % 2007 m. 2008 m. IG sumažėjo iki – 16,8 %, o per TL vėl padidėjo iki – 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto.

d)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (80) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. – 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (– 42 mln. EUR) ir per TL sudarė – 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(80)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. – 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (– 42 mln. EUR) ir per TL sudarė – 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas.

| (81) | Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

  14   lentelė











  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(81)

Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

14   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeksas (2006 m. = 100)

– 100

206

– 229

–60

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

e)   Investicijos

| (82) | Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o per TL – tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.

  15   lentelė











  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(82)

Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o per TL – tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.

15   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Grynosios investicijos (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeksas (2006 m. = 100)

100

66

7

4

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

4.7.   Išvada dėl žalos

| (83) | Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %.

| (84) | Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki TL pabaigos šie rodikliai apskritai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per TL taip pat buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(84)

Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki TL pabaigos šie rodikliai apskritai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per TL taip pat buvo neigiamas.

| (85) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Įžanga

| (86) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl Irano ir JAE kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(86)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl Irano ir JAE kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

5.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (87) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos JAE ir Irano kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis apimtis padidėjo apytikriai 20 kartų iki 212 200 tonų, o šio importo rinkos dalis padidėjo apytikriai 7 procentiniais punktais (nuo 0,4 iki 7,1 %). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonė prarado apie 10 procentinių punktų rinkos dalies (nuo 84,9 iki 75,1 %). Šio importo vidutinė kaina nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo ir buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutinę kainą. |
| --- | --- |

(87)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos JAE ir Irano kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis apimtis padidėjo apytikriai 20 kartų iki 212 200 tonų, o šio importo rinkos dalis padidėjo apytikriai 7 procentiniais punktais (nuo 0,4 iki 7,1 %). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonė prarado apie 10 procentinių punktų rinkos dalies (nuo 84,9 iki 75,1 %). Šio importo vidutinė kaina nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo ir buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutinę kainą.

| (88) | Kaip nurodyta 62 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kainomis JAE nustatytas 3,9 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas, o Iranui – 3,2 %. Net jei priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra mažesnis nei 4 %, jo negalima laikyti nežymiu, nes PET yra vartojimo produktas ir konkuruojama iš esmės pagal kainą. |
| --- | --- |

(88)

Kaip nurodyta 62 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kainomis JAE nustatytas 3,9 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas, o Iranui – 3,2 %. Net jei priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra mažesnis nei 4 %, jo negalima laikyti nežymiu, nes PET yra vartojimo produktas ir konkuruojama iš esmės pagal kainą.

| (89) | Irano eksportuotojas teigė, kad dėl PET importo iš Irano Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta materialinė žala, nes šio importo lygis tik nežymiai viršijo importo de minimis ribą. Tačiau per TL importui iš Irano atiteko 1,9 % rinkos dalies, todėl šis importas viršijo pagrindiniame reglamente nustatytą de minimis ribą. Be to, dėl importo iš Irano kainų buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tokiomis aplinkybėmis Irano eksportuotojo pateiktas argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(89)

Irano eksportuotojas teigė, kad dėl PET importo iš Irano Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta materialinė žala, nes šio importo lygis tik nežymiai viršijo importo de minimis ribą. Tačiau per TL importui iš Irano atiteko 1,9 % rinkos dalies, todėl šis importas viršijo pagrindiniame reglamente nustatytą de minimis ribą. Be to, dėl importo iš Irano kainų buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tokiomis aplinkybėmis Irano eksportuotojo pateiktas argumentas atmetamas.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš JAE ir Irano buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, manoma, kad dėl šio importo dempingo kainomis buvo daromas spaudimas mažinti kainas ir Sąjungos pramonė dėl to negalėjo taikyti tokių pardavimo kainų, kurios buvo būtinos sąnaudoms padengti ir pelnui gauti. Todėl manoma, kad yra priežastinis tokio importo ir Sąjungos pramonės žalos ryšys. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš JAE ir Irano buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, manoma, kad dėl šio importo dempingo kainomis buvo daromas spaudimas mažinti kainas ir Sąjungos pramonė dėl to negalėjo taikyti tokių pardavimo kainų, kurios buvo būtinos sąnaudoms padengti ir pelnui gauti. Todėl manoma, kad yra priežastinis tokio importo ir Sąjungos pramonės žalos ryšys.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Sąjungos pramonės eksportas

| (91) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala padaryta dėl blogų Sąjungos gamintojų eksporto rezultatų. Kaip nurodyta toliau lentelėje, Sąjungos pramonės eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 11 %. Eksporto kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 10 %, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo eksportui vertė nesikeitė. Taigi, nėra požymių, kad eksportas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

  16   lentelė











  Sąjungos pramonė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas eksportui (tonomis) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Pardavimas eksportui (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksporto kaina (EUR/t) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(91)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala padaryta dėl blogų Sąjungos gamintojų eksporto rezultatų. Kaip nurodyta toliau lentelėje, Sąjungos pramonės eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 11 %. Eksporto kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 10 %, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo eksportui vertė nesikeitė. Taigi, nėra požymių, kad eksportas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

16   lentelė

Sąjungos pramonė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Pardavimas eksportui (tonomis)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeksas (2006 m. = 100)

100

94

91

111

Pardavimas eksportui (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeksas (2006 m. = 100)

100

95

88

100

Eksporto kaina (EUR/t)

1 109

1 128

1 072

1 002

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (92) | Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės kainos ES rinkoje buvo dirbtinai didelės. Tos suinteresuotosios šalies teigimu, šį tvirtinimą galima įrodyti atsižvelgiant į tai, kad kainos ES rinkoje nesikeitė, nors pardavimo eksportui kainos sumažėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad metinės vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo ES rinkoje kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %, kaip ir eksporto kainos per tą patį laikotarpį. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(92)

Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės kainos ES rinkoje buvo dirbtinai didelės. Tos suinteresuotosios šalies teigimu, šį tvirtinimą galima įrodyti atsižvelgiant į tai, kad kainos ES rinkoje nesikeitė, nors pardavimo eksportui kainos sumažėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad metinės vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo ES rinkoje kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %, kaip ir eksporto kainos per tą patį laikotarpį. Todėl šis argumentas atmetamas.

5.3.2.   Importas iš trečiųjų šalių

a)   Pakistanas

| (93) | Nustatyta, kad iš Pakistano importuojama ne dempingo kainomis, tačiau reikia išnagrinėti, ar vis dėlto šis importas yra susijęs su Sąjungos gamintojams padaryta žala. Importo iš Pakistano apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo du kartus. Tiksliau importo apimtis 2006–2007 m. sumažėjo 25 %, tačiau 2008 m., palyginti su 2007 m., padidėjo net 117 procentinių punktų, o per TL, palyginti su 2008 m., dar 16 procentinių punktų ir sudarė 92 000 tonų. Atitinkama šiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 1,6 % 2006 m. iki 3,1 % per TL.

  17   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Pakistano apimtis (tonomis) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Importo iš Pakistano rinkos dalis | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(93)

Nustatyta, kad iš Pakistano importuojama ne dempingo kainomis, tačiau reikia išnagrinėti, ar vis dėlto šis importas yra susijęs su Sąjungos gamintojams padaryta žala. Importo iš Pakistano apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo du kartus. Tiksliau importo apimtis 2006–2007 m. sumažėjo 25 %, tačiau 2008 m., palyginti su 2007 m., padidėjo net 117 procentinių punktų, o per TL, palyginti su 2008 m., dar 16 procentinių punktų ir sudarė 92 000 tonų. Atitinkama šiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 1,6 % 2006 m. iki 3,1 % per TL.

17   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Pakistano apimtis (tonomis)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indeksas (2006 m. = 100)

100

75

192

208

Importo iš Pakistano rinkos dalis

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Importo kaina (EUR/t)

1 030

1 022

1 023

900

Šaltinis: Eurostatas.

| (94) | Vidutinė importo iš Pakistano kaina iš esmės buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau išsamiai išnagrinėjus bendradarbiaujančio Pakistano eksportuotojo pateiktą informaciją apie kainas nustatyta, kad dėl jo kainų Sąjungos kainos priverstinai mažintos 1,5 %, t. y. mažiau nei pusė priverstinio kainų mažinimo skirtumo, nustatyto importui dempingo kainomis iš Irano ir JAE. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Pakistano nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir dėl šio importo negalima nutraukti importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(94)

Vidutinė importo iš Pakistano kaina iš esmės buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau išsamiai išnagrinėjus bendradarbiaujančio Pakistano eksportuotojo pateiktą informaciją apie kainas nustatyta, kad dėl jo kainų Sąjungos kainos priverstinai mažintos 1,5 %, t. y. mažiau nei pusė priverstinio kainų mažinimo skirtumo, nustatyto importui dempingo kainomis iš Irano ir JAE. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Pakistano nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir dėl šio importo negalima nutraukti importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio.

b)   Korėjos Respublika

| (95) | Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per TL.

  18   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(95)

Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per TL.

18   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeksas (2006 m. = 100)

100

139

189

246

Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importo kaina (EUR/t)

1 084

1 071

1 063

914

Šaltinis: Eurostatas.

| (96) | Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines JAE ir Irano kainas, taip pat vidutines Pakistano kainas. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Korėjos Respublikos nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir manoma, kad dėl šio importo nenutrūksta nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su importu dempingo kainomis iš JAE ir Irano. |
| --- | --- |

(96)

Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines JAE ir Irano kainas, taip pat vidutines Pakistano kainas. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Korėjos Respublikos nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir manoma, kad dėl šio importo nenutrūksta nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su importu dempingo kainomis iš JAE ir Irano.

| (97) | Irano eksportuotojas teigė, kad importo iš Irano apimtis padidėjo dėl to, kad sumažėjo importo iš Pietų Korėjos apimtis, o ne Europos gamintojų sąskaita. Tačiau iš Eurostato duomenų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš abiejų šalių apimtis vienodai pastoviai didėjo. Taigi, negalima daryti išvados, kad importas iš Irano tik pakeitė importą iš Pietų Korėjos. |
| --- | --- |

(97)

Irano eksportuotojas teigė, kad importo iš Irano apimtis padidėjo dėl to, kad sumažėjo importo iš Pietų Korėjos apimtis, o ne Europos gamintojų sąskaita. Tačiau iš Eurostato duomenų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš abiejų šalių apimtis vienodai pastoviai didėjo. Taigi, negalima daryti išvados, kad importas iš Irano tik pakeitė importą iš Pietų Korėjos.

c)   Kitos šalys

| (98) | Iš kitų šalių apskritai importuota gerokai didesnėmis kainomis už Sąjungos gamintojų vidutines pardavimo kainas. Be to, importui iš kitų šalių tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Sąjungos pramonei priežastimi.

  19   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Importo iš kitų šalių rinkos dalis | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(98)

Iš kitų šalių apskritai importuota gerokai didesnėmis kainomis už Sąjungos gamintojų vidutines pardavimo kainas. Be to, importui iš kitų šalių tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Sąjungos pramonei priežastimi.

19   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeksas (2006 m. = 100)

100

114

71

81

Importo iš kitų šalių rinkos dalis

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importo kaina (EUR/t)

1 176

1 144

1 194

1 043

Šaltinis: Eurostatas.

5.3.3.   Konkurencija su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais

| (99) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl konkurencijos su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais. Penki Sąjungos gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Vienas jų gamybą sustabdė jau per TL, kiti du – netrukus. Nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimtis nustatyta remiantis skunde pateikta informacija. Remiantis turima informacija paaiškėjo, kad šie gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį prarado rinkos dalį – nuo 20,5 % 2006 m. iki 16 % per TL. Atlikus tyrimą negauta įrodymų, kad dėl šių gamintojų elgsenos būtų nutrūkęs importo dempingo kainomis ir nustatytos Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

  20   lentelė











  Nebendradarbiaujantys ES gamintojai | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimas (tonomis) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Rinkos dalis | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(99)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl konkurencijos su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais. Penki Sąjungos gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Vienas jų gamybą sustabdė jau per TL, kiti du – netrukus. Nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimtis nustatyta remiantis skunde pateikta informacija. Remiantis turima informacija paaiškėjo, kad šie gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį prarado rinkos dalį – nuo 20,5 % 2006 m. iki 16 % per TL. Atlikus tyrimą negauta įrodymų, kad dėl šių gamintojų elgsenos būtų nutrūkęs importo dempingo kainomis ir nustatytos Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

20   lentelė

Nebendradarbiaujantys ES gamintojai

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pardavimas (tonomis)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeksas (2006 m. = 100)

100

89

64

86

Rinkos dalis

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Šaltinis: Eurostatas.

5.3.4.   Ekonomikos nuosmukis

| (100) | Dėl 2008 m. finansinės ir ekonomikos krizės rinka augo lėčiau nei tikėtasi ir neįprastai, palyginti su 2000 m. pradžia, kai metinė augimo norma buvo 10 %. 2008 m. pirmą kartą sumažėjo PET paklausa. Akivaizdu, kad tai turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės veiklai. |
| --- | --- |

(100)

Dėl 2008 m. finansinės ir ekonomikos krizės rinka augo lėčiau nei tikėtasi ir neįprastai, palyginti su 2000 m. pradžia, kai metinė augimo norma buvo 10 %. 2008 m. pirmą kartą sumažėjo PET paklausa. Akivaizdu, kad tai turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės veiklai.

| (101) | Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs importas dempingo kainomis iš Irano ir JAE, dėl kurio buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per laikotarpį nuo paskutinio 2008 m. ketvirčio, dėl šio nuosmukio jokiu būdu nesumažėja žalingas importo mažomis dempingo kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo apimčiai Sąjungos pramonė turėtų sugebėti išlaikyti tinkamo lygio kainas ir dėl to sumažinti vartojimo augimo mažėjimo poveikį, tačiau tai galima padaryti tik tada, kai nėra dėl importo į rinką mažomis dempingo kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

(101)

Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs importas dempingo kainomis iš Irano ir JAE, dėl kurio buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per laikotarpį nuo paskutinio 2008 m. ketvirčio, dėl šio nuosmukio jokiu būdu nesumažėja žalingas importo mažomis dempingo kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo apimčiai Sąjungos pramonė turėtų sugebėti išlaikyti tinkamo lygio kainas ir dėl to sumažinti vartojimo augimo mažėjimo poveikį, tačiau tai galima padaryti tik tada, kai nėra dėl importo į rinką mažomis dempingo kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos.

| (102) | Be to, ekonomikos nuosmukis niekaip nesusijęs su žala, kuri buvo daryta ir pastebėta iki paskutinio 2008 m. ketvirčio. |
| --- | --- |

(102)

Be to, ekonomikos nuosmukis niekaip nesusijęs su žala, kuri buvo daryta ir pastebėta iki paskutinio 2008 m. ketvirčio.

| (103) | Taigi, ekonomikos nuosmukis turi būti vertinamas kaip su Sąjungos pramonei tik nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio padaryta žala susijęs veiksnys, o atsižvelgiant į tai, kad nuosmukis yra pasaulinis, jo negalima laikyti galimu motyvu Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano priežastiniam ryšiui nutraukti. |
| --- | --- |

(103)

Taigi, ekonomikos nuosmukis turi būti vertinamas kaip su Sąjungos pramonei tik nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio padaryta žala susijęs veiksnys, o atsižvelgiant į tai, kad nuosmukis yra pasaulinis, jo negalima laikyti galimu motyvu Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kainomis iš JAE ir Irano priežastiniam ryšiui nutraukti.

5.3.5.   Geografinė vieta

| (104) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta pirmiausia dėl to, kad bent kai kurie Sąjungos gamintojai įsikūrę nepalankioje vietoje (t. y. toli nuo uosto, dėl to patiriamos papildomos nereikalingos žaliavų ir galutinio produkto vežimo išlaidos). |
| --- | --- |

(104)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta pirmiausia dėl to, kad bent kai kurie Sąjungos gamintojai įsikūrę nepalankioje vietoje (t. y. toli nuo uosto, dėl to patiriamos papildomos nereikalingos žaliavų ir galutinio produkto vežimo išlaidos).

| (105) | Dėl šio argumento pripažįstama, kad įsikūrimas tokioje vietoje, kurią sunku pasiekti sąlyginai pigesnėmis transporto priemonėmis, turi tam tikrų trūkumų žaliavų gavimo iš tiekėjų ir galutinio produkto pristatymo vartotojams sąnaudų prasme. Tačiau atlikus tyrimą ir patikrinus atrinktų Sąjungos gamintojų (du iš jų įsikūrę netoli uosto ir du – toliau sausumoje) pateiktus duomenis nenustatyta jokio reikšmingo geografinės vietos ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. Iš tikrųjų, nustatyta, kad žala padaryta ir tiems gamintojams, kurie įsikūrę netoli uosto. |
| --- | --- |

(105)

Dėl šio argumento pripažįstama, kad įsikūrimas tokioje vietoje, kurią sunku pasiekti sąlyginai pigesnėmis transporto priemonėmis, turi tam tikrų trūkumų žaliavų gavimo iš tiekėjų ir galutinio produkto pristatymo vartotojams sąnaudų prasme. Tačiau atlikus tyrimą ir patikrinus atrinktų Sąjungos gamintojų (du iš jų įsikūrę netoli uosto ir du – toliau sausumoje) pateiktus duomenis nenustatyta jokio reikšmingo geografinės vietos ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. Iš tikrųjų, nustatyta, kad žala padaryta ir tiems gamintojams, kurie įsikūrę netoli uosto.

| (106) | Taigi, daroma išvada, kad geografinė vieta materialiai nesusijusi su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(106)

Taigi, daroma išvada, kad geografinė vieta materialiai nesusijusi su Sąjungos pramonei padaryta žala.

5.3.6.   Vertikali integracija

| (107) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad daugelis Sąjungos gamintojų nėra vertikaliai integruoti (PTA gamybos prasme) ir dėl to sąnaudų atžvilgiu jų padėtis labai nepalanki, palyginti su integruotais eksportuotojais. Iš patikrintų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktų duomenų nematyti jokio akivaizdaus PTA gamybos integravimo ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. |
| --- | --- |

(107)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad daugelis Sąjungos gamintojų nėra vertikaliai integruoti (PTA gamybos prasme) ir dėl to sąnaudų atžvilgiu jų padėtis labai nepalanki, palyginti su integruotais eksportuotojais. Iš patikrintų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktų duomenų nematyti jokio akivaizdaus PTA gamybos integravimo ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio.

| (108) | Taigi, daroma išvada, kad tai, jog PTA gamyba vertikaliai neintegruota, nėra susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(108)

Taigi, daroma išvada, kad tai, jog PTA gamyba vertikaliai neintegruota, nėra susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (109) | Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo importo iš JAE ir Irano dempingo kainomis apimtis bei jo rinkos dalys ir buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, pablogėjo Sąjungos gamintojų padėtis, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, padaryta dėl importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(109)

Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo importo iš JAE ir Irano dempingo kainomis apimtis bei jo rinkos dalys ir buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, pablogėjo Sąjungos gamintojų padėtis, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, padaryta dėl importo dempingo kainomis.

| (110) | Nagrinėti kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad dėl jų nenutraukiamas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Dėl Pakistano – kadangi priverstinio kainų mažinimo skirtumas labai nedidelis, manoma, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadaryta. Importas iš Korėjos Respublikos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau atsižvelgiant į nedidelius šio importo ir Sąjungos rinkos kainų skirtumus manoma, kad dėl jo nenutraukiamas nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su importu dempingo kainomis iš JAE ir Irano. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis mažėjo, o kainos buvo didelės, dėl to nėra įrodymų, kad toks importas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. Be to, nė vienas kitas veiksnys, t. y. Sąjungos pramonės eksportas, konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, ekonomikos nuosmukis, geografinė padėtis ir vertikalios integracijos trūkumas, nebuvo tiek susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, kad dėl jo būtų nutrauktas priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(110)

Nagrinėti kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad dėl jų nenutraukiamas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Dėl Pakistano – kadangi priverstinio kainų mažinimo skirtumas labai nedidelis, manoma, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadaryta. Importas iš Korėjos Respublikos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau atsižvelgiant į nedidelius šio importo ir Sąjungos rinkos kainų skirtumus manoma, kad dėl jo nenutraukiamas nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su importu dempingo kainomis iš JAE ir Irano. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis mažėjo, o kainos buvo didelės, dėl to nėra įrodymų, kad toks importas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. Be to, nė vienas kitas veiksnys, t. y. Sąjungos pramonės eksportas, konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, ekonomikos nuosmukis, geografinė padėtis ir vertikalios integracijos trūkumas, nebuvo tiek susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, kad dėl jo būtų nutrauktas priežastinis ryšys.

| (111) | Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas iš JAE ir Irano Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(111)

Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas iš JAE ir Irano Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (112) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(112)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.

| (113) | Komisija nusiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams, žaliavų tiekėjams, naudotojams ir jų asociacijoms. Nusiųsta iš viso daugiau nei 50 klausimynų, tačiau per nustatytą laikotarpį gauta tik 13 atsakymų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi 22 naudotojai, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju. |
| --- | --- |

(113)

Komisija nusiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams, žaliavų tiekėjams, naudotojams ir jų asociacijoms. Nusiųsta iš viso daugiau nei 50 klausimynų, tačiau per nustatytą laikotarpį gauta tik 13 atsakymų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi 22 naudotojai, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju.

6.1.   Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai

| (114) | Tikimasi, kad iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones būtų užkirstas kelias tolesniems rinkos iškraipymams ir kainų mažinimui bei atkurta sąžininga konkurencija. Dėl to Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė padidinus kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį pagerinti padėtį. |
| --- | --- |

(114)

Tikimasi, kad iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones būtų užkirstas kelias tolesniems rinkos iškraipymams ir kainų mažinimui bei atkurta sąžininga konkurencija. Dėl to Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė padidinus kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį pagerinti padėtį.

| (115) | Jei priemonės nebus nustatytos, numatoma, kad importo iš JAE ir Irano mažomis kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis toliau didės. Tokiu atveju Sąjungos pramonė neturės galimybės pagerinti padėties. Atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį manoma, kad bus uždaryta daugiau įmonių ir dėl to sumažės užimtumas. |
| --- | --- |

(115)

Jei priemonės nebus nustatytos, numatoma, kad importo iš JAE ir Irano mažomis kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis toliau didės. Tokiu atveju Sąjungos pramonė neturės galimybės pagerinti padėties. Atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį manoma, kad bus uždaryta daugiau įmonių ir dėl to sumažės užimtumas.

| (116) | Nėra požymių, kad kitų Sąjungos gamintojų, kurie aktyviai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, interesai skirtųsi nuo nustatytų Sąjungos pramonės interesų. |
| --- | --- |

(116)

Nėra požymių, kad kitų Sąjungos gamintojų, kurie aktyviai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, interesai skirtųsi nuo nustatytų Sąjungos pramonės interesų.

| (117) | Irano bendrovė tvirtino, kad nustatytos priemonės Sąjungos pramonei nepadėtų, nes būtų tik iš naujo investuojama į kitas eksportuojančias šalis. Šio argumento priimti negalima, nes tai reikštų, kad antidempingo priemonių niekada nebūtų galima nustatyti produktams, kuriems skirtos investicijos gali būti nukreiptos į kitas šalis. Be to, tai reikštų, kad atsisakoma saugoti nuo nesąžiningos prekybos tik dėl to, kad gali atsirasti nauja konkurencija su kitomis trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(117)

Irano bendrovė tvirtino, kad nustatytos priemonės Sąjungos pramonei nepadėtų, nes būtų tik iš naujo investuojama į kitas eksportuojančias šalis. Šio argumento priimti negalima, nes tai reikštų, kad antidempingo priemonių niekada nebūtų galima nustatyti produktams, kuriems skirtos investicijos gali būti nukreiptos į kitas šalis. Be to, tai reikštų, kad atsisakoma saugoti nuo nesąžiningos prekybos tik dėl to, kad gali atsirasti nauja konkurencija su kitomis trečiosiomis šalimis.

| (118) | Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad jokios priemonės nepadėtų ištaisyti struktūrinio ES PET gaminančios pramonės konkurencinio trūkumo, palyginti su PET gaminančia pramone Azijoje ir Viduriniuosiuose Rytuose. Tačiau šis argumentas nebuvo pakankamai pagrįstas. Pažymima, kad kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie yra vertikaliai integruoti, finansinė padėtis taip pat bloga. Be to, net jei ir būtų galimų konkurencinių privalumų (pavyzdžiui, galimybės gauti pigesnių žaliavų), eksportuojantys gamintojai vis tiek būtų vykdę dempingą. |
| --- | --- |

(118)

Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad jokios priemonės nepadėtų ištaisyti struktūrinio ES PET gaminančios pramonės konkurencinio trūkumo, palyginti su PET gaminančia pramone Azijoje ir Viduriniuosiuose Rytuose. Tačiau šis argumentas nebuvo pakankamai pagrįstas. Pažymima, kad kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie yra vertikaliai integruoti, finansinė padėtis taip pat bloga. Be to, net jei ir būtų galimų konkurencinių privalumų (pavyzdžiui, galimybės gauti pigesnių žaliavų), eksportuojantys gamintojai vis tiek būtų vykdę dempingą.

| (119) | Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(119)

Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

6.2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai

| (120) | Kaip nurodyta pirmiau, atlikta nesusijusių importuotojų atranka ir iš dviejų atrinktų bendrovių atliekant šį tyrimą visiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas importuotojas (Global Services International, toliau – G.S.I.). Bendradarbiaujančio importuotojo nurodyta importo apimtis sudaro didelę viso importo per TL iš nagrinėjamųjų šalių apimties dalį. Komisiniai atlyginimai už importuojamą PET sudaro didžiąją G.S.I. verslo dalį. Importuotojas veikia komisinių atlyginimų pagrindu, todėl nenumatoma, kad nustačius muitus šio importuotojo veiklai būtų padarytas didelis poveikis, nes bet koks faktinis importo kainos padidėjimas veikiausiai būtų perkeltas jo klientams. |
| --- | --- |

(120)

Kaip nurodyta pirmiau, atlikta nesusijusių importuotojų atranka ir iš dviejų atrinktų bendrovių atliekant šį tyrimą visiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas importuotojas (Global Services International, toliau – G.S.I.). Bendradarbiaujančio importuotojo nurodyta importo apimtis sudaro didelę viso importo per TL iš nagrinėjamųjų šalių apimties dalį. Komisiniai atlyginimai už importuojamą PET sudaro didžiąją G.S.I. verslo dalį. Importuotojas veikia komisinių atlyginimų pagrindu, todėl nenumatoma, kad nustačius muitus šio importuotojo veiklai būtų padarytas didelis poveikis, nes bet koks faktinis importo kainos padidėjimas veikiausiai būtų perkeltas jo klientams.

| (121) | Joks kitas importuotojas nepateikė susijusios informacijos. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos antidempingo priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali importuoti iš minėtų šalių. |
| --- | --- |

(121)

Joks kitas importuotojas nepateikė susijusios informacijos. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos antidempingo priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali importuoti iš minėtų šalių.

| (122) | Atitinkamai daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta. |
| --- | --- |

(122)

Atitinkamai daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.

6.3.   Žaliavų tiekėjų interesai Sąjungoje

| (123) | Atliekant tyrimą žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) bendradarbiavo ir per nurodytą laikotarpį pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų. |
| --- | --- |

(123)

Atliekant tyrimą žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) bendradarbiavo ir per nurodytą laikotarpį pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų.

| (124) | Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Pažymima, kad dėl Tailando kilmės PTA importo vyksta antidempingo ir antisubsidijų tyrimas, o tai reiškia, kad ES PTA gamintojai taip pat gali būti susidūrę su nesąžininga konkurencija dėl importo iš Tailando. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas dempingo kainomis importuojamam PET gali būti naudingas PTA gamintojams. |
| --- | --- |

(124)

Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Pažymima, kad dėl Tailando kilmės PTA importo vyksta antidempingo ir antisubsidijų tyrimas, o tai reiškia, kad ES PTA gamintojai taip pat gali būti susidūrę su nesąžininga konkurencija dėl importo iš Tailando. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas dempingo kainomis importuojamam PET gali būti naudingas PTA gamintojams.

| (125) | Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį. |
| --- | --- |

(125)

Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį.

| (126) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad dempingo kainomis iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad dempingo kainomis iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams.

6.4.   Naudotojų interesai

| (127) | Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti. |
| --- | --- |

(127)

Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti.

| (128) | PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas). |
| --- | --- |

(128)

PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).

| (129) | Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:






  — | perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir |
| --- | --- | --- |

(129)

Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:

—

perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir

| — | išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas). |
| --- | --- |

—

išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas).

a)   Perdirbėjai

| (130) | Ruošinių gamintojai yra pagrindiniai butelių rūšies PET naudotojai. Atliekant tyrimą visiškai bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) keturi perdirbėjai, kurių sunaudotas kiekis sudarė 16 % Sąjungos suvartojimo per TL. Kaip minėta pirmiau, vėliau atliekant tyrimą apie save pranešė daug perdirbėjų, kurie prieštaravo priemonėms, tačiau nepateikė duomenų apie suvartojimą, kuriuos būtų galima patikrinti. Bendradarbiaujantis importuotojas per klausymą teigė, kad priemonėms prieštarauja daugiau nei 80 % ES naudotojų. Tačiau ši informacija buvo nepakankamai pagrįsta ir jos nebuvo įmanoma patikrinti. |
| --- | --- |

(130)

Ruošinių gamintojai yra pagrindiniai butelių rūšies PET naudotojai. Atliekant tyrimą visiškai bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) keturi perdirbėjai, kurių sunaudotas kiekis sudarė 16 % Sąjungos suvartojimo per TL. Kaip minėta pirmiau, vėliau atliekant tyrimą apie save pranešė daug perdirbėjų, kurie prieštaravo priemonėms, tačiau nepateikė duomenų apie suvartojimą, kuriuos būtų galima patikrinti. Bendradarbiaujantis importuotojas per klausymą teigė, kad priemonėms prieštarauja daugiau nei 80 % ES naudotojų. Tačiau ši informacija buvo nepakankamai pagrįsta ir jos nebuvo įmanoma patikrinti.

| (131) | Europos plastikų perdirbėjams atstovaujanti asociacija (EuPC) per klausymą nurodė, kad jos pozicija šiame tyrime neutrali. Nors kai kurie jos nariai prieštarauja bet kokioms priemonėms, dabartinis PET kainų lygis Europos rinkoje PET perdirbančioms bendrovėms nėra nuoseklus. PET perdirbančios bendrovės (taip pat tos, kurioms atstovauja EuPC) priemonėms neprieštarautų. Tačiau vėliau per tyrimą asociacija pakeitė poziciją ir pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Asociacija teigė, kad nustačius priemones ES plastikų perdirbimo pramonė, kurią iš esmės sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), patirtų papildomų išlaidų. Asociacija tvirtino, kad šios MVĮ negalėtų absorbuoti padidėjusių PET kainų ir dėl to turėtų nutraukti veiklą arba būtų skatinamos iškelti veiklą iš ES. Šiuo etapu minėti tvirtinimai nebuvo daugiau pagrįsti. |
| --- | --- |

(131)

Europos plastikų perdirbėjams atstovaujanti asociacija (EuPC) per klausymą nurodė, kad jos pozicija šiame tyrime neutrali. Nors kai kurie jos nariai prieštarauja bet kokioms priemonėms, dabartinis PET kainų lygis Europos rinkoje PET perdirbančioms bendrovėms nėra nuoseklus. PET perdirbančios bendrovės (taip pat tos, kurioms atstovauja EuPC) priemonėms neprieštarautų. Tačiau vėliau per tyrimą asociacija pakeitė poziciją ir pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Asociacija teigė, kad nustačius priemones ES plastikų perdirbimo pramonė, kurią iš esmės sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), patirtų papildomų išlaidų. Asociacija tvirtino, kad šios MVĮ negalėtų absorbuoti padidėjusių PET kainų ir dėl to turėtų nutraukti veiklą arba būtų skatinamos iškelti veiklą iš ES. Šiuo etapu minėti tvirtinimai nebuvo daugiau pagrįsti.

| (132) | Bendradarbiaujančių perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 1 300 darbuotojų, o perdirbėjų, kurie vėliau per tyrimą pranešė apie save, bendrovėse, kaip nurodyta, iš viso dirba dar apie 6 000 darbuotojų. Importuotojas ir jo klientai per klausymą nurodė, kad perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 20 000 darbuotojų. Informaciją apie užimtumą dar reikia patikrinti. |
| --- | --- |

(132)

Bendradarbiaujančių perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 1 300 darbuotojų, o perdirbėjų, kurie vėliau per tyrimą pranešė apie save, bendrovėse, kaip nurodyta, iš viso dirba dar apie 6 000 darbuotojų. Importuotojas ir jo klientai per klausymą nurodė, kad perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 20 000 darbuotojų. Informaciją apie užimtumą dar reikia patikrinti.

| (133) | Remiantis turima informacija, ruošinių gamybai naudojamas PET sudaro apie 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis. Atlikus tyrimą iš dalies nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujantys perdirbėjai jau patiria nuostolių. Dauguma perdirbėjų – tai mažosios ir vidutinės vietos bendrovės, todėl per trumpą ar vidutinį laikotarpį jų galimybės perkelti padidėjusias sąnaudas nedidelės, ypač dėl to, kad jų klientai (išpilstymo į butelius bendrovės) yra pakankamai dideli veikėjai, kurių derybų pozicijos kur kas geresnės. Tačiau į ruošinių ir (arba) butelių pardavimo sutartis (paprastai dėl jų deramasi kasmet) dažnai įtraukiamas metodas PET kainų svyravimams atspindėti. |
| --- | --- |

(133)

Remiantis turima informacija, ruošinių gamybai naudojamas PET sudaro apie 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis. Atlikus tyrimą iš dalies nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujantys perdirbėjai jau patiria nuostolių. Dauguma perdirbėjų – tai mažosios ir vidutinės vietos bendrovės, todėl per trumpą ar vidutinį laikotarpį jų galimybės perkelti padidėjusias sąnaudas nedidelės, ypač dėl to, kad jų klientai (išpilstymo į butelius bendrovės) yra pakankamai dideli veikėjai, kurių derybų pozicijos kur kas geresnės. Tačiau į ruošinių ir (arba) butelių pardavimo sutartis (paprastai dėl jų deramasi kasmet) dažnai įtraukiamas metodas PET kainų svyravimams atspindėti.

| (134) | Perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad nustačius priemones kai kurie didesnieji ruošinių gamintojai standartines gamybos linijas perkeltų į ES kaimynines šalis. Atsižvelgiant į tai, kad ruošinių gabenimo sąnaudos nedidelį atstumą yra pakankamai nedidelės, šis procesas iš dalies jau vyksta. Tačiau šiuo metu tokios aplinkybės, kaip antai nedidelis atstumas iki kliento arba pristatymo lankstumas, kompensuoja privalumus, kuriuos gali pasiūlyti kaimyninės šalys. Kadangi siūlomas priemonių dydis yra vidutiniškas, daroma preliminari išvada, kad ruošinių gaminimo ne ES privalumai neturėtų būti didesni už esamus trūkumus. Be to, atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, manoma, kad gamybos iškėlimas būtų alternatyvus sprendimas tik toms bendrovėms, kurių klientai įsikūrę arti ES sienų, tačiau šis sprendimas netiktų perdirbėjams, kurių klientai įsikūrę kitose ES vietose. |
| --- | --- |

(134)

Perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad nustačius priemones kai kurie didesnieji ruošinių gamintojai standartines gamybos linijas perkeltų į ES kaimynines šalis. Atsižvelgiant į tai, kad ruošinių gabenimo sąnaudos nedidelį atstumą yra pakankamai nedidelės, šis procesas iš dalies jau vyksta. Tačiau šiuo metu tokios aplinkybės, kaip antai nedidelis atstumas iki kliento arba pristatymo lankstumas, kompensuoja privalumus, kuriuos gali pasiūlyti kaimyninės šalys. Kadangi siūlomas priemonių dydis yra vidutiniškas, daroma preliminari išvada, kad ruošinių gaminimo ne ES privalumai neturėtų būti didesni už esamus trūkumus. Be to, atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, manoma, kad gamybos iškėlimas būtų alternatyvus sprendimas tik toms bendrovėms, kurių klientai įsikūrę arti ES sienų, tačiau šis sprendimas netiktų perdirbėjams, kurių klientai įsikūrę kitose ES vietose.

| (135) | Be to, perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad priemonės PET gamintojams būtų tik trumpalaikė parama. Jie teigė, kad per vidutinį ar ilgą laikotarpį, ruošinių gamintojams išsikėlus iš ES, PET gamintojams ES rinkoje pritrūktų paklausos ir dėl mažėjančių kainų PET gamintojai galiausiai turėtų uždaryti įmones arba jas iškelti iš ES. Atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktus svarstymus ir į tai, kad preliminariai manoma, jog kol kas ruošinių gamintojams nėra ekonominės būtinybės išsikelti iš ES, toks scenarijus veikiausiai nebus įgyvendintas. |
| --- | --- |

(135)

Be to, perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad priemonės PET gamintojams būtų tik trumpalaikė parama. Jie teigė, kad per vidutinį ar ilgą laikotarpį, ruošinių gamintojams išsikėlus iš ES, PET gamintojams ES rinkoje pritrūktų paklausos ir dėl mažėjančių kainų PET gamintojai galiausiai turėtų uždaryti įmones arba jas iškelti iš ES. Atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktus svarstymus ir į tai, kad preliminariai manoma, jog kol kas ruošinių gamintojams nėra ekonominės būtinybės išsikelti iš ES, toks scenarijus veikiausiai nebus įgyvendintas.

| (136) | Dėl to preliminariai negalima manyti, kad nustačius priemones perdirbėjų gamybos sąnaudoms nebus padarytas didelis poveikis. Tačiau, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su ruošinių ir (arba) butelių gamintojų galimybėmis padidėjusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, šiuo laikinu etapu negalima aiškiai nustatyti poveikio perdirbėjų pelningumui ir jų bendrai veiklai. |
| --- | --- |

(136)

Dėl to preliminariai negalima manyti, kad nustačius priemones perdirbėjų gamybos sąnaudoms nebus padarytas didelis poveikis. Tačiau, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su ruošinių ir (arba) butelių gamintojų galimybėmis padidėjusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, šiuo laikinu etapu negalima aiškiai nustatyti poveikio perdirbėjų pelningumui ir jų bendrai veiklai.

b)   Išpilstymo į butelius bendrovės

| (137) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) šešios išpilstymo į butelius bendrovės, įskaitant Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone ir Orangina filialus. Per TL jų suvartojamas PET kiekis sudarė apie 11 % Sąjungoje suvartojamo PET kiekio. Dėl pateiktos informacijos formos nėra lengva nustatyti darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamybos, kai naudojamas PET, procesu, skaičių. Tačiau preliminariai apskaičiuota, kad yra apie 6 000 tokių darbuotojų. Remiantis turima informacija apskaičiuota, kad visose Sąjungos išpilstymo į butelius įmonėse dirba 40 000–60 000 darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamyba, kai naudojamas PET. |
| --- | --- |

(137)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) šešios išpilstymo į butelius bendrovės, įskaitant Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone ir Orangina filialus. Per TL jų suvartojamas PET kiekis sudarė apie 11 % Sąjungoje suvartojamo PET kiekio. Dėl pateiktos informacijos formos nėra lengva nustatyti darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamybos, kai naudojamas PET, procesu, skaičių. Tačiau preliminariai apskaičiuota, kad yra apie 6 000 tokių darbuotojų. Remiantis turima informacija apskaičiuota, kad visose Sąjungos išpilstymo į butelius įmonėse dirba 40 000–60 000 darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamyba, kai naudojamas PET.

| (138) | Remiantis turima informacija PET sąnaudos, atsižvelgiant į kitų sudedamųjų dalių, naudojamų atitinkamų produktų gamyboje, sąnaudas, sudaro 1–14 % visų bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. Iš turimos informacijos matyti, kad PET tampa vis svarbesne mineralinio vandens gamintojų (ypač gamintojų be registruoto prekės ženklo) sąnaudų dalimi, o kai kurioms nealkoholinių gėrimų išpilstymo į butelius bendrovėms PET sąnaudos yra ribinės. Iš turimos informacijos matyti, kad kai kuriais atvejais PET sąnaudos gali sudaryti iki 20 % galutinės mineralinio vandens kainos pirkėjams. Manoma, kad apskritai PET sąnaudos gali sudaryti iki 10 % visų išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. |
| --- | --- |

(138)

Remiantis turima informacija PET sąnaudos, atsižvelgiant į kitų sudedamųjų dalių, naudojamų atitinkamų produktų gamyboje, sąnaudas, sudaro 1–14 % visų bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. Iš turimos informacijos matyti, kad PET tampa vis svarbesne mineralinio vandens gamintojų (ypač gamintojų be registruoto prekės ženklo) sąnaudų dalimi, o kai kurioms nealkoholinių gėrimų išpilstymo į butelius bendrovėms PET sąnaudos yra ribinės. Iš turimos informacijos matyti, kad kai kuriais atvejais PET sąnaudos gali sudaryti iki 20 % galutinės mineralinio vandens kainos pirkėjams. Manoma, kad apskritai PET sąnaudos gali sudaryti iki 10 % visų išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų.

| (139) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad nustačius siūlomas priemones padidėjusios PET kainos turės tik nedidelio poveikio (sąnaudos padidėtų mažiau nei 2 %) bendrai išpilstymo į butelius bendrovių padėčiai, net jei, kaip teigiama, tos bendrovės turėtų sunkumų perkeldamos padidėjusias sąnaudas pirkėjams, nes bet kuriuo atveju nepanašu, kad taip galėtų atsitikti per vidutinės trukmės laikotarpį. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad nustačius siūlomas priemones padidėjusios PET kainos turės tik nedidelio poveikio (sąnaudos padidėtų mažiau nei 2 %) bendrai išpilstymo į butelius bendrovių padėčiai, net jei, kaip teigiama, tos bendrovės turėtų sunkumų perkeldamos padidėjusias sąnaudas pirkėjams, nes bet kuriuo atveju nepanašu, kad taip galėtų atsitikti per vidutinės trukmės laikotarpį.

6.5.   PET pasiūlos trūkumas

| (140) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nustačius priemones ES rinkoje pritrūktų PET pasiūlos ir kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esančiai paklausai patenkinti. |
| --- | --- |

(140)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nustačius priemones ES rinkoje pritrūktų PET pasiūlos ir kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esančiai paklausai patenkinti.

| (141) | Dėl to pažymima, kad Sąjungos gamintojai per TL naudojo tik 69 % savo pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų iš JAE ir Irano importuojamam produktui pakeisti, jei tai būtų būtina. Tačiau muitu siekiama tik atkurti sąžiningą konkurenciją rinkoje, o ne varžyti importą. Be to, yra ir kitų tiekimo šaltinių. |
| --- | --- |

(141)

Dėl to pažymima, kad Sąjungos gamintojai per TL naudojo tik 69 % savo pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų iš JAE ir Irano importuojamam produktui pakeisti, jei tai būtų būtina. Tačiau muitu siekiama tik atkurti sąžiningą konkurenciją rinkoje, o ne varžyti importą. Be to, yra ir kitų tiekimo šaltinių.

| (142) | Taip pat tikimasi, kad PET perdirbanti pramonė padidins gamybos apimtį, jei grynojo PET kaina ES bus pagrįsto dydžio ir nebus leidžiama jos mažinti dėl nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

(142)

Taip pat tikimasi, kad PET perdirbanti pramonė padidins gamybos apimtį, jei grynojo PET kaina ES bus pagrįsto dydžio ir nebus leidžiama jos mažinti dėl nesąžiningos konkurencijos.

6.6.   Kiti argumentai

| (143) | Irano eksportuotojas tvirtino, kad Irano kilmės PET nustačius priemones būtų padarytas neproporcingas neigiamas poveikis, nes Iranas yra besivystanti šalis, o Irano eksportuotojai jau patiria didelių nepatogumų dėl tarptautinių sankcijų. Pagal Komisijos įprastą praktiką antidempingo veiksmų imamasi tiek prieš besivystančias, tiek išsivysčiusias šalis, jei tokie veiksmai pagrįsti teisiškai. Be to, tai, kad Iranui taikomos sankcijos, pagal galiojančias antidempingo taisykles yra nesusijusi aplinkybė. |
| --- | --- |

(143)

Irano eksportuotojas tvirtino, kad Irano kilmės PET nustačius priemones būtų padarytas neproporcingas neigiamas poveikis, nes Iranas yra besivystanti šalis, o Irano eksportuotojai jau patiria didelių nepatogumų dėl tarptautinių sankcijų. Pagal Komisijos įprastą praktiką antidempingo veiksmų imamasi tiek prieš besivystančias, tiek išsivysčiusias šalis, jei tokie veiksmai pagrįsti teisiškai. Be to, tai, kad Iranui taikomos sankcijos, pagal galiojančias antidempingo taisykles yra nesusijusi aplinkybė.

6.7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (144) | Apibendrinant, tikimasi, kad iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei ir kitiems Sąjungos gamintojams būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį bei kainas ir rinkos dalį. Naudotojams (daugiausia perdirbėjams) gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams. |
| --- | --- |

(144)

Apibendrinant, tikimasi, kad iš JAE ir Irano importuojamam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei ir kitiems Sąjungos gamintojams būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį bei kainas ir rinkos dalį. Naudotojams (daugiausia perdirbėjams) gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams.

| (145) | Atkūrus sąžiningą konkurenciją ir ES išlaikant pagrįstą kainų lygį bus skatinama perdirbti PET, taigi, bus padedama saugoti aplinką. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į viską šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Šį preliminarų vertinimą gali tekti peržiūrėti galutiniame etape, po to, kai bus patikrinti naudotojų klausimyno atsakymai ir toliau atliekamas tyrimas. |
| --- | --- |

(145)

Atkūrus sąžiningą konkurenciją ir ES išlaikant pagrįstą kainų lygį bus skatinama perdirbti PET, taigi, bus padedama saugoti aplinką. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į viską šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Šį preliminarų vertinimą gali tekti peržiūrėti galutiniame etape, po to, kai bus patikrinti naudotojų klausimyno atsakymai ir toliau atliekamas tyrimas.

7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (146) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(146)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (147) | Kaip nurodyta pirmiau, importuojamam Pakistano kilmės nagrinėjamajam produktui dempingas preliminariai nenustatytas. Dėl to laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos. |
| --- | --- |

(147)

Kaip nurodyta pirmiau, importuojamam Pakistano kilmės nagrinėjamajam produktui dempingas preliminariai nenustatytas. Dėl to laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos.

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (148) | Importuojamam JAE ir Irano kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų importu dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(148)

Importuojamam JAE ir Irano kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų importu dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.

| (149) | Sąjunga nurodė 7,5 % tikslinį pelno dydį, kuris buvo naudojamas su Kinijos Liaudies Respublika susijusiame tyrime. Tačiau Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį niekada negavo tokio pelno (iš tiesų, ji niekada nedirbo pelningai) ir apskirtai Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad ji paprastai gauna pakankamai nedidelį pelną. Didžiausias dviejų atrinktų bendrovių gautas pelnas per vienerius nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo 3 %. Tokiomis aplinkybėmis preliminariai manyta, kad 5 % yra pats tinkamiausias tikslinis pelno dydis. |
| --- | --- |

(149)

Sąjunga nurodė 7,5 % tikslinį pelno dydį, kuris buvo naudojamas su Kinijos Liaudies Respublika susijusiame tyrime. Tačiau Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį niekada negavo tokio pelno (iš tiesų, ji niekada nedirbo pelningai) ir apskirtai Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad ji paprastai gauna pakankamai nedidelį pelną. Didžiausias dviejų atrinktų bendrovių gautas pelnas per vienerius nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo 3 %. Tokiomis aplinkybėmis preliminariai manyta, kad 5 % yra pats tinkamiausias tikslinis pelno dydis.

| (150) | Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį. |
| --- | --- |

(150)

Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį.

| (151) | Kadangi per TL žaliavų kainos ir atitinkamai PET kainos Sąjungos rinkoje labai kito, manyta, kad būtų tikslinga žalos pašalinimo lygį skaičiuoti remiantis ketvirčio duomenimis.






  Šalis | Žalos pašalinimo lygis |
| --- | --- | --- |
| Iranas | 17,0 % |
| Pakistanas | 15,2 % |
| JAE | 18,5 % |

(151)

Kadangi per TL žaliavų kainos ir atitinkamai PET kainos Sąjungos rinkoje labai kito, manyta, kad būtų tikslinga žalos pašalinimo lygį skaičiuoti remiantis ketvirčio duomenimis.

Šalis

Žalos pašalinimo lygis

Iranas

17,0 %

Pakistanas

15,2 %

JAE

18,5 %

7.2.   Laikinosios priemonės

| (152) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytas toks laikinasis antidempingo muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytas toks laikinasis antidempingo muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle.

| (153) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį manoma, kad Irano kilmės nagrinėjamajam produktui siūloma muito norma turėtų būti pagrįsta 17 % žalos pašalinimo lygiu. Be to, Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui siūloma muito norma turėtų būti pagrįsta 6,6 % dempingo skirtumu. Importuojamam Pakistano kilmės nagrinėjamajam produktui laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos. |
| --- | --- |

(153)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį manoma, kad Irano kilmės nagrinėjamajam produktui siūloma muito norma turėtų būti pagrįsta 17 % žalos pašalinimo lygiu. Be to, Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui siūloma muito norma turėtų būti pagrįsta 6,6 % dempingo skirtumu. Importuojamam Pakistano kilmės nagrinėjamajam produktui laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos.

| (154) | Pažymima, kad kartu su antidempingo tyrimu atliktas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET. Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui vienu metu nėra taikomi ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti tai pačiai padėčiai, susidariusiai dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo, ištaisyti, nuspręsta, kad būtina nustatyti, ar subsidijų sumos ir dempingo skirtumai susidaro dėl tos pačios padėties, ir kokiu mastu jie susidaro. |
| --- | --- |

(154)

Pažymima, kad kartu su antidempingo tyrimu atliktas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET. Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui vienu metu nėra taikomi ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti tai pačiai padėčiai, susidariusiai dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo, ištaisyti, nuspręsta, kad būtina nustatyti, ar subsidijų sumos ir dempingo skirtumai susidaro dėl tos pačios padėties, ir kokiu mastu jie susidaro.

| (155) | Kalbant apie subsidijavimo schemas, kuriomis buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (3) 4 straipsnio 4 dalies a punkte, eksportuojančiam Irano gamintojui laikinieji dempingo skirtumai iš dalies nustatyti dėl to, kad buvo teikiamos kompensacinės eksporto subsidijos. Tačiau Iranui laikinojo antidempingo muito nustatyti nesiūloma, nes tuo pačiu žalos pašalinimo lygiu remiamasi ir antidempingo, ir antisubsidijų tyrimuose. |
| --- | --- |

(155)

Kalbant apie subsidijavimo schemas, kuriomis buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (3) 4 straipsnio 4 dalies a punkte, eksportuojančiam Irano gamintojui laikinieji dempingo skirtumai iš dalies nustatyti dėl to, kad buvo teikiamos kompensacinės eksporto subsidijos. Tačiau Iranui laikinojo antidempingo muito nustatyti nesiūloma, nes tuo pačiu žalos pašalinimo lygiu remiamasi ir antidempingo, ir antisubsidijų tyrimuose.

| (156) | Kaip jau minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, PET sąnaudos ir kainos per pakankamai trumpus laikotarpius labai svyravo. Todėl manoma, kad būtų tikslinga nustatyti muitus kaip tam tikrą sumą už toną. Ši suma susidaro antidempingo muito normą taikant CIF eksporto kainoms, kurios naudotos dempingo skirtumui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(156)

Kaip jau minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, PET sąnaudos ir kainos per pakankamai trumpus laikotarpius labai svyravo. Todėl manoma, kad būtų tikslinga nustatyti muitus kaip tam tikrą sumą už toną. Ši suma susidaro antidempingo muito normą taikant CIF eksporto kainoms, kurios naudotos dempingo skirtumui apskaičiuoti.

| (157) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į reglamente, kuriuo nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 473/2010) (4), pateiktas išvadas siūlomos tokios laikinos procentais išreikštos CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą antidempingo muito normos:













  Šalis | Bendras subsidijų skirtumas | iš kurių eksporto subsidijos | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas (remiantis ketvirčio duomenimis) | Laikinasis kompensacinis muitas | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Suma
  (EUR/t) | % | Suma
  (EUR/t) |
| Iranas | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| JAE | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į reglamente, kuriuo nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 473/2010) (4), pateiktas išvadas siūlomos tokios laikinos procentais išreikštos CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą antidempingo muito normos:

Šalis

Bendras subsidijų skirtumas

iš kurių eksporto subsidijos

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas (remiantis ketvirčio duomenimis)

Laikinasis kompensacinis muitas

Laikinasis antidempingo muitas

%

Suma

(EUR/t)

%

Suma

(EUR/t)

Iranas

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

JAE

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Baigiamoji nuostata

| (158) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(158)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Šalis | Antidempingo muito norma (EUR/t) |
| --- | --- |
| Iranas: visoms bendrovėms | 0 |
| Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms | 54,80 |

Šalis

Antidempingo muito norma (EUR/t)

Iranas: visoms bendrovėms

0

Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms

54,80

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytomis sumomis, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 208, 2009 9 3, p. 12.

2

(3)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 25.

4

(5)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

5

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/25

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 473/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 12 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikro į Sąjungą importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikro į Sąjungą importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro į Sąjungą importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau – antidempingo tyrimas). |
| --- | --- |

(2)

Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro į Sąjungą importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau – antidempingo tyrimas).

| (3) | Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo tam tikro polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antisubsidijų tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(3)

Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo tam tikro polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antisubsidijų tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (4) | Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – JAE) vyriausybėms gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto Irano, Pakistano ir JAE kilmės PET importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Vyriausybės buvo pakviestos konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Visos vyriausybės priėmė pasiūlymą konsultuotis ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau deramai atsižvelgta į nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijų pastabas dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuojamumo trūkumu. Konsultacijų metu arba vėliau Pakistano ir JAE vyriausybės pateikė pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – JAE) vyriausybėms gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto Irano, Pakistano ir JAE kilmės PET importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Vyriausybės buvo pakviestos konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Visos vyriausybės priėmė pasiūlymą konsultuotis ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau deramai atsižvelgta į nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijų pastabas dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuojamumo trūkumu. Konsultacijų metu arba vėliau Pakistano ir JAE vyriausybės pateikė pastabas.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (5) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams, eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams, eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (6) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (7) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių numatyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį tiriant žalą taikyti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių numatyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį tiriant žalą taikyti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (8) | Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurių pardavimo apimtis sudaro 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(8)

Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurių pardavimo apimtis sudaro 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties.

| (9) | Aštuoni importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių importuotojų gauta informacija Komisija atrinko du importuotojus, kurių importo apimtis sudaro 83 % visų bendradarbiaujančių importuotojų importo apimties ir 48 % viso importo iš JAE, Irano ir Pakistano apimties. |
| --- | --- |

(9)

Aštuoni importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių importuotojų gauta informacija Komisija atrinko du importuotojus, kurių importo apimtis sudaro 83 % visų bendradarbiaujančių importuotojų importo apimties ir 48 % viso importo iš JAE, Irano ir Pakistano apimties.

| (10) | Komisija klausimynus nusiuntė nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms, eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pranešusiems naudotojams ir tiekėjams. |
| --- | --- |

(10)

Komisija klausimynus nusiuntė nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms, eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pranešusiems naudotojams ir tiekėjams.

| (11) | Klausimyno atsakymus pateikė nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijos, vienas eksportuojantis Irano gamintojas ir su juo susijęs prekiautojas, vienas eksportuojantis Pakistano gamintojas ir vienas eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas, penki atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas atrinktas importuotojas, dešimt Sąjungos naudotojų ir trys žaliavų tiekėjai. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. |
| --- | --- |

(11)

Klausimyno atsakymus pateikė nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijos, vienas eksportuojantis Irano gamintojas ir su juo susijęs prekiautojas, vienas eksportuojantis Pakistano gamintojas ir vienas eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas, penki atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas atrinktas importuotojas, dešimt Sąjungos naudotojų ir trys žaliavų tiekėjai. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.

| (12) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

| (13) | Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų valstybinių institucijų patalpose. | Irano vyriausybė






  — | Irano Prekybos ministerija, Prekybos atstovybė, Teheranas, Iranas, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų valstybinių institucijų patalpose.

Irano vyriausybė

—

Irano Prekybos ministerija, Prekybos atstovybė, Teheranas, Iranas,

| — | Irano muitinė, Bandar Imam Khomeini, Iranas, |
| --- | --- |

—

Irano muitinė, Bandar Imam Khomeini, Iranas,

| | Jungtinių Arabų Emyratų vyriausybė






  — | Jungtinių Arabų Emyratų Ūkio ir pramonės ministerija, Abu Dabis, Jungtiniai Arabų Emyratai, |
| --- | --- | --- |

Jungtinių Arabų Emyratų vyriausybė

—

Jungtinių Arabų Emyratų Ūkio ir pramonės ministerija, Abu Dabis, Jungtiniai Arabų Emyratai,

| — | RAK Investicijų agentūra, Ras Al Khaimah vyriausybė, Ras Al Khaimah, Jungtiniai Arabų Emyratai. |
| --- | --- |

—

RAK Investicijų agentūra, Ras Al Khaimah vyriausybė, Ras Al Khaimah, Jungtiniai Arabų Emyratai.

| (14) | Be to, tikrinamieji vizitai vyko šių bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojai






  — | Novapet SA, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Be to, tikrinamieji vizitai vyko šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai

—

Novapet SA, Ispanija,

| — | Equipolymers srl, Italija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Italija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,

| — | UAB Neo Group, Lietuva, |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lietuva,

| | eksportuojantis Irano gamintojas






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) ir su juo susijusios bendrovės Bandar Imam Khomeini ir Tehran, |
| --- | --- | --- |

eksportuojantis Irano gamintojas

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) ir su juo susijusios bendrovės Bandar Imam Khomeini ir Tehran,

| | eksportuojantis Pakistano gamintojas






  — | Novatex Limited, Karachi, |
| --- | --- | --- |

eksportuojantis Pakistano gamintojas

—

Novatex Limited, Karachi,

| | eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

eksportuojantis Jungtinių Arabų Emyratų gamintojas

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (15) | Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(15)

Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (16) | Nagrinėjamasis produktas – Irano, Pakistano ir JAE kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(16)

Nagrinėjamasis produktas – Irano, Pakistano ir JAE kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (17) | PET – paprastai plastikų pramonėje buteliams ir plėvelei gaminti naudojamas cheminis produktas. Šios rūšies PET yra vienarūšis produktas, todėl jis nebuvo skirstomas į skirtingų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(17)

PET – paprastai plastikų pramonėje buteliams ir plėvelei gaminti naudojamas cheminis produktas. Šios rūšies PET yra vienarūšis produktas, todėl jis nebuvo skirstomas į skirtingų rūšių produktus.

2.2.   Panašus produktas

| (18) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminto ir parduoto PET, Irane, Pakistane ir Jungtiniuose Arabų Emyratuose gaminto ir vidaus rinkose parduoto bei į Sąjungą eksportuoto PET cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios, be to, jis naudotas tai pačiai pagrindinei paskirčiai. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje. |
| --- | --- |

(18)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminto ir parduoto PET, Irane, Pakistane ir Jungtiniuose Arabų Emyratuose gaminto ir vidaus rinkose parduoto bei į Sąjungą eksportuoto PET cheminės ir fizinės savybės iš esmės yra tokios pačios, be to, jis naudotas tai pačiai pagrindinei paskirčiai. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Iranas

3.1.1.   Įžanga

| (19) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:






  I. | Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis (toliau – SEZ) susijusios priemonės. Petrochemijos pramonės SEZ |
| --- | --- | --- |

(19)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:

I.

Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis (toliau – SEZ) susijusios priemonės. Petrochemijos pramonės SEZ

| II. | Nacionalinės petrochemijos pramonės bendrovės vykdomas eksportuojančio PET gamintojo finansavimas |
| --- | --- |

II.

Nacionalinės petrochemijos pramonės bendrovės vykdomas eksportuojančio PET gamintojo finansavimas

3.1.2.   Konkrečiai taikomos schemos

I.   
  Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis (SEZ) susijusios priemonės. Petrochemijos pramonės SEZ

| (20) | Vadovaujantis teisinėmis nuostatomis, SEZ įsteigta bendrovė gali be muito importuoti žaliavas, jei žaliavos naudojamos gaminant eksportui skirtą produktą. Atliekant tikrinimą taip pat nustatyta, kad SEZ įsteigtų bendrovių importuojamoms gamybos priemonėms muitas taip pat netaikomas. |
| --- | --- |

(20)

Vadovaujantis teisinėmis nuostatomis, SEZ įsteigta bendrovė gali be muito importuoti žaliavas, jei žaliavos naudojamos gaminant eksportui skirtą produktą. Atliekant tikrinimą taip pat nustatyta, kad SEZ įsteigtų bendrovių importuojamoms gamybos priemonėms muitas taip pat netaikomas.

a)   Teisinis pagrindas

| (21) | Visas teisinis SEZ schemos pagrindas šiuo metu išdėstytas toliau nurodytuose teisės aktuose ir reglamentuose: 2005 m. gegužės 19 d. priimtame „Specialiųjų Irano Islamo Respublikos ekonominių zonų steigimo ir valdymo įstatyme“ Nr. 257/184168; 2007 m. gegužės 27 d. Aukščiausiosios laisvųjų pramonės ir prekybos zonų tarybos sekretoriato konstitucijos akto 138 straipsnio komisijos patvirtinime; Irano Islamo Respublikos specialiosios ekonominės zonos steigimo ir valdymo įgyvendinimo įstatyme; 2006 m. balandžio 29 d. ministrų valdybos patvirtinime. |
| --- | --- |

(21)

Visas teisinis SEZ schemos pagrindas šiuo metu išdėstytas toliau nurodytuose teisės aktuose ir reglamentuose: 2005 m. gegužės 19 d. priimtame „Specialiųjų Irano Islamo Respublikos ekonominių zonų steigimo ir valdymo įstatyme“ Nr. 257/184168; 2007 m. gegužės 27 d. Aukščiausiosios laisvųjų pramonės ir prekybos zonų tarybos sekretoriato konstitucijos akto 138 straipsnio komisijos patvirtinime; Irano Islamo Respublikos specialiosios ekonominės zonos steigimo ir valdymo įgyvendinimo įstatyme; 2006 m. balandžio 29 d. ministrų valdybos patvirtinime.

| (22) | Petrochemijos pramonės SEZ įsteigta 1997 m. balandžio 30 d. (1376 m. pagal persišką kalendorių) 1997 m. gegužės 25 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 15275 paskelbtu aktu Nr. 58548. |
| --- | --- |

(22)

Petrochemijos pramonės SEZ įsteigta 1997 m. balandžio 30 d. (1376 m. pagal persišką kalendorių) 1997 m. gegužės 25 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 15275 paskelbtu aktu Nr. 58548.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (23) | Atlikus tyrimą Irano vyriausybės pateiktuose teisiniuose ir administraciniuose aktuose nenustatyta jokia taisyklė dėl tinkamumo kriterijų. Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo gamykla įsteigta petrochemijos pramonės SEZ (Mahshahr, Bandar Imam Khomeini). Remiantis Irano valdžios institucijų pateikta informacija, ši zona yra vienintelė petrochemijos pramonės SEZ Irane. |
| --- | --- |

(23)

Atlikus tyrimą Irano vyriausybės pateiktuose teisiniuose ir administraciniuose aktuose nenustatyta jokia taisyklė dėl tinkamumo kriterijų. Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo gamykla įsteigta petrochemijos pramonės SEZ (Mahshahr, Bandar Imam Khomeini). Remiantis Irano valdžios institucijų pateikta informacija, ši zona yra vienintelė petrochemijos pramonės SEZ Irane.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (24) | Kiekviena SEZ laikoma esančia už šalies muitų teritorijos ribų. Todėl visiems importuojamiems produktams nėra taikomi muitai, jei importuotos žaliavos naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. |
| --- | --- |

(24)

Kiekviena SEZ laikoma esančia už šalies muitų teritorijos ribų. Todėl visiems importuojamiems produktams nėra taikomi muitai, jei importuotos žaliavos naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti.

| (25) | Siekdama stebėti, koks be muito importuotų žaliavų kiekis sunaudojamas galutiniam eksportuojamam produktui gaminti, muitinė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis, nurodytomis Sveikatos ministerijos generalinio departamento išduotame sertifikate (vadinamajame „leidime gaminti“), galiojančiame penkerius metus, importuojant ir eksportuojant registruoja leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimus. Gavus prašymą kiekvienam sandoriui muitinė suteikia kodą (angl. B-Jack), kuris būtinas bendrovei įforminti prekes muitinėje. |
| --- | --- |

(25)

Siekdama stebėti, koks be muito importuotų žaliavų kiekis sunaudojamas galutiniam eksportuojamam produktui gaminti, muitinė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis, nurodytomis Sveikatos ministerijos generalinio departamento išduotame sertifikate (vadinamajame „leidime gaminti“), galiojančiame penkerius metus, importuojant ir eksportuojant registruoja leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimus. Gavus prašymą kiekvienam sandoriui muitinė suteikia kodą (angl. B-Jack), kuris būtinas bendrovei įforminti prekes muitinėje.

| (26) | Be to, bendrovė atitinkamai institucijai periodiškai praneša apie kitais metais planuojamą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje. Remdamasi minėta turima informacija muitinė prižiūri, ar bendrovei suteiktos lengvatos naudojamos teisingai. |
| --- | --- |

(26)

Be to, bendrovė atitinkamai institucijai periodiškai praneša apie kitais metais planuojamą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje. Remdamasi minėta turima informacija muitinė prižiūri, ar bendrovei suteiktos lengvatos naudojamos teisingai.

| (27) | Dėl pardavimo vidaus rinkoje, t. y. pardavimo iš SEZ į šalies teritoriją, atsižvelgiant į standartines išeigos normas muitas bus taikomas žaliavoms, importuotoms netaikant muito ir panaudotoms galutiniam produktui gaminti. |
| --- | --- |

(27)

Dėl pardavimo vidaus rinkoje, t. y. pardavimo iš SEZ į šalies teritoriją, atsižvelgiant į standartines išeigos normas muitas bus taikomas žaliavoms, importuotoms netaikant muito ir panaudotoms galutiniam produktui gaminti.

d)   Tyrimo išvados

| (28) | Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad nebuvo konkrečių, įstatymuose nustatytų ir viešai skelbiamų kriterijų, kuriais vadovautųsi leidimą suteikianti institucija spręsdama, kam leidžiama steigtis petrochemijos pramonės SEZ. Toje zonoje pageidaujanti įsisteigti bendrovė turi atitinkamai institucijai pateikti paraišką, tačiau nėra pateikta jokių gairių, kuriose būtų nurodyta, kokiu pagrindu paraiška gali būti priimta arba atmesta. Be to, pagal petrochemijos pramonės SEZ steigimo aktą nacionalinė petrochemijos pramonės bendrovė (toliau – NPPB) (vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo akcininkė) skiriama valdyti ir tvarkyti šią zoną vykdant petrochemijos pramonės veiklą. |
| --- | --- |

(28)

Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad nebuvo konkrečių, įstatymuose nustatytų ir viešai skelbiamų kriterijų, kuriais vadovautųsi leidimą suteikianti institucija spręsdama, kam leidžiama steigtis petrochemijos pramonės SEZ. Toje zonoje pageidaujanti įsisteigti bendrovė turi atitinkamai institucijai pateikti paraišką, tačiau nėra pateikta jokių gairių, kuriose būtų nurodyta, kokiu pagrindu paraiška gali būti priimta arba atmesta. Be to, pagal petrochemijos pramonės SEZ steigimo aktą nacionalinė petrochemijos pramonės bendrovė (toliau – NPPB) (vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo akcininkė) skiriama valdyti ir tvarkyti šią zoną vykdant petrochemijos pramonės veiklą.

| (29) | Nustatyti reikšmingi sistemos pažeidimai ir neatitikimai. Irano institucijos neįdiegė tinkamos patikrinimo sistemos, skirtos stebėti be muito importuojamų žaliavų, sunaudojamų galutiniam eksportuojamam produktui pagaminti, kiekį. STPC, vienintelis bendradarbiaujantis Irano gamintojas, nenurodė faktinės žaliavų išeigos, o NPPB praktiškai neįgyvendino patikrinimo sistemos, kurią taikant būtų galima patikrinti eksportuojamam produktui gaminti sunaudojamas žaliavas, kurioms netaikyti muitai, ir jų kiekius. Standartinės išeigos normos yra bendrovės pasiūlytos ir vyriausybės patvirtintos gamybos normos, apskaičiuotos pagal petrochemijos pramonėje taikomą standartą. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyti reikšmingi sistemos pažeidimai ir neatitikimai. Irano institucijos neįdiegė tinkamos patikrinimo sistemos, skirtos stebėti be muito importuojamų žaliavų, sunaudojamų galutiniam eksportuojamam produktui pagaminti, kiekį. STPC, vienintelis bendradarbiaujantis Irano gamintojas, nenurodė faktinės žaliavų išeigos, o NPPB praktiškai neįgyvendino patikrinimo sistemos, kurią taikant būtų galima patikrinti eksportuojamam produktui gaminti sunaudojamas žaliavas, kurioms netaikyti muitai, ir jų kiekius. Standartinės išeigos normos yra bendrovės pasiūlytos ir vyriausybės patvirtintos gamybos normos, apskaičiuotos pagal petrochemijos pramonėje taikomą standartą.

| (30) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo nurodyta schema; jis taip pat be muitų importavo gamybos priemones. |
| --- | --- |

(30)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo nurodyta schema; jis taip pat be muitų importavo gamybos priemones.

e)   Išvada

| (31) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, žaliavų, kurioms netaikomas muitas, importas į SEZ turi būti laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Irano vyriausybės finansine parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, žaliavų, kurioms netaikomas muitas, importas į SEZ turi būti laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Irano vyriausybės finansine parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.

| (32) | Be to, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, atsižvelgiant į tai, kad pagal teisės aktus, kuriais vadovaujasi leidimą suteikianti institucija, teisė patekti į šią zoną suteikiama tam tikroms įmonėms, priklausančioms petrochemijos pramonės gamybos sektoriui. |
| --- | --- |

(32)

Be to, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, atsižvelgiant į tai, kad pagal teisės aktus, kuriais vadovaujasi leidimą suteikianti institucija, teisė patekti į šią zoną suteikiama tam tikroms įmonėms, priklausančioms petrochemijos pramonės gamybos sektoriui.

| (33) | Be to, pagal įstatymą schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma konkrečiai taikoma ir kompensuotina. Neprisiimdama įsipareigojimo eksportuoti bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(33)

Be to, pagal įstatymą schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma konkrečiai taikoma ir kompensuotina. Neprisiimdama įsipareigojimo eksportuoti bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

| (34) | Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose išdėstytų taisyklių. |
| --- | --- |

(34)

Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose išdėstytų taisyklių.

| (35) | Konkrečiai, Irano vyriausybė nėra nustačiusi tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Standartinės išeigos normos savaime negali būti laikomos konkrečiai bendrovei taikomais standartais arba faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Toks procesas nepadeda vyriausybei tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines standartines išeigos normas būtų galima palyginti kiekius. Be to, vyriausybė neatliko veiksmingos kontrolės, pagrįstos teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Iš tiesų, Irano vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, jei veiksmingai netaikoma tikrinimo sistema (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – III priedo II dalies 3 punktą). |
| --- | --- |

(35)

Konkrečiai, Irano vyriausybė nėra nustačiusi tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Standartinės išeigos normos savaime negali būti laikomos konkrečiai bendrovei taikomais standartais arba faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Toks procesas nepadeda vyriausybei tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines standartines išeigos normas būtų galima palyginti kiekius. Be to, vyriausybė neatliko veiksmingos kontrolės, pagrįstos teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Iš tiesų, Irano vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, jei veiksmingai netaikoma tikrinimo sistema (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – III priedo II dalies 3 punktą).

| (36) | Be to, importuojant gamybos priemones nesumokėtas muitas taip pat laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Irano vyriausybės finansine parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. Be to, pagal įstatymą schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma konkrečiai taikoma ir kompensuotina. Neprisiimdama įsipareigojimo eksportuoti bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(36)

Be to, importuojant gamybos priemones nesumokėtas muitas taip pat laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Irano vyriausybės finansine parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. Be to, pagal įstatymą schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma konkrečiai taikoma ir kompensuotina. Neprisiimdama įsipareigojimo eksportuoti bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

| (37) | Ji negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(37)

Ji negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį.

| (38) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėjamosios subsidijos laikomos kompensuotinomis. |
| --- | --- |

(38)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėjamosios subsidijos laikomos kompensuotinomis.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (39) | Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, lengvata laikomas atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo tenkinamos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. |
| --- | --- |

(39)

Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, lengvata laikomas atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo tenkinamos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos.

| (40) | Eksportuotojo subsidijų suma, atsižvelgiant į netaikant muito importuotas žaliavas, apskaičiuota pagal TL importuotoms žaliavoms, skirtoms nagrinėjamajam produktui, nesurinktus importo muitus (bazinį muitą) (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(40)

Eksportuotojo subsidijų suma, atsižvelgiant į netaikant muito importuotas žaliavas, apskaičiuota pagal TL importuotoms žaliavoms, skirtoms nagrinėjamajam produktui, nesurinktus importo muitus (bazinį muitą) (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (41) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 1,13 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(41)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 1,13 % subsidijų norma.

| (42) | Be to, lengvata, gauta už importuojamas gamybos priemones nesumokėjus muito negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese. Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuojamas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka nagrinėjamame pramonės sektoriuje taikomą mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Nustatyta, kad tam tinka Irane per TL galiojusi komercinė palūkanų norma. |
| --- | --- |

(42)

Be to, lengvata, gauta už importuojamas gamybos priemones nesumokėjus muito negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese. Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuojamas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka nagrinėjamame pramonės sektoriuje taikomą mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Nustatyta, kad tam tinka Irane per TL galiojusi komercinė palūkanų norma.

| (43) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Eksportuojančiam gamintojui pagal šią subsidiją per TL nustatyta 0,93 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(43)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Eksportuojančiam gamintojui pagal šią subsidiją per TL nustatyta 0,93 % subsidijų norma.

| (44) | Eksportuojančiam gamintojui atsižvelgiant į minėtas priemones per TL nustatyta 2,06 % bendra subsidijų norma. |
| --- | --- |

(44)

Eksportuojančiam gamintojui atsižvelgiant į minėtas priemones per TL nustatyta 2,06 % bendra subsidijų norma.

II.   
  Nacionalinės petrochemijos pramonės bendrovės vykdomas eksportuojančio PET gamintojo finansavimas

| (45) | Šią schemą sudaro NPPB tiesioginis negrąžintinų lėšų pervedimas vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui. |
| --- | --- |

(45)

Šią schemą sudaro NPPB tiesioginis negrąžintinų lėšų pervedimas vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui.

a)   Tyrimo išvados

| (46) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad NPPB yra pagrindinė STPC akcininkė, turinti 75 % akcijų. Kiti akcininkai – Naftos ministerijos pensijų ir socialinio aprūpinimo fondas, kuriam priklauso 15 % akcijų, ir Justice Shares Broker Co, kuriam priklauso 10 % akcijų. Atliekant tikrinamąjį vizitą nustatyta, jog NPPB finansavo didelę dalį STPC kapitalo sąnaudų ir jo apyvartinių lėšų bei STPC banko paskolų įnašus suėjus terminui. Todėl, iš audituotų finansinių ataskaitų už TL finansinius metus aiškiai matyti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo veiklos tęstinumas priklauso nuo pagrindinio akcininko, kuris visiškai priklauso Irano nacionalinei naftos bendrovei, priklausančiai Irano naftos ministerijai, finansinės paramos. |
| --- | --- |

(46)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad NPPB yra pagrindinė STPC akcininkė, turinti 75 % akcijų. Kiti akcininkai – Naftos ministerijos pensijų ir socialinio aprūpinimo fondas, kuriam priklauso 15 % akcijų, ir Justice Shares Broker Co, kuriam priklauso 10 % akcijų. Atliekant tikrinamąjį vizitą nustatyta, jog NPPB finansavo didelę dalį STPC kapitalo sąnaudų ir jo apyvartinių lėšų bei STPC banko paskolų įnašus suėjus terminui. Todėl, iš audituotų finansinių ataskaitų už TL finansinius metus aiškiai matyti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo veiklos tęstinumas priklauso nuo pagrindinio akcininko, kuris visiškai priklauso Irano nacionalinei naftos bendrovei, priklausančiai Irano naftos ministerijai, finansinės paramos.

| (47) | Be to, STPC bendrovės sąskaitose pinigų injekcijos nėra nurodytos kaip suteiktos paskolos. |
| --- | --- |

(47)

Be to, STPC bendrovės sąskaitose pinigų injekcijos nėra nurodytos kaip suteiktos paskolos.

| (48) | STPC skola NPPB, kaip aiškiai nurodyta STPC audituotose finansinėse ataskaitose (iki 2009 m. kovo 20 d.) sudaro 51 % jos viso turto. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal Irano prekybos kodekso pakeitimo akto 141 straipsnį akcininkas turi nuspręsti nutraukti ar tęsti bendrovės veiklą, jei patirtiems nuostoliams padengti bendrovė turi skirti bent pusę turimo kapitalo. |
| --- | --- |

(48)

STPC skola NPPB, kaip aiškiai nurodyta STPC audituotose finansinėse ataskaitose (iki 2009 m. kovo 20 d.) sudaro 51 % jos viso turto. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal Irano prekybos kodekso pakeitimo akto 141 straipsnį akcininkas turi nuspręsti nutraukti ar tęsti bendrovės veiklą, jei patirtiems nuostoliams padengti bendrovė turi skirti bent pusę turimo kapitalo.

| (49) | Iki šiol NPPB, kaip pagrindinė STPC akcininkė, nesiėmė jokių veiksmų siekdama padidinti STPC kapitalą atsižvelgiant į finansinę padėtį, nors 2009 m. birželio 3 d. STPC generalinės asamblėjos susirinkime nuspręsta išsiaiškinti bendrovės skolų NPPB padėtį. |
| --- | --- |

(49)

Iki šiol NPPB, kaip pagrindinė STPC akcininkė, nesiėmė jokių veiksmų siekdama padidinti STPC kapitalą atsižvelgiant į finansinę padėtį, nors 2009 m. birželio 3 d. STPC generalinės asamblėjos susirinkime nuspręsta išsiaiškinti bendrovės skolų NPPB padėtį.

| (50) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, jog minėtų lėšų pervedimas yra įprasta praktika, besitęsianti ne vienerius metus. Iš tiesų, atitinkamose STPC audituotose finansinėse ataskaitose nurodyta, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos nuo bendrovės veiklos pradžios, kaip užfiksuota audituotose finansinėse ataskaitose nuo 2004 m. finansinių metų. |
| --- | --- |

(50)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, jog minėtų lėšų pervedimas yra įprasta praktika, besitęsianti ne vienerius metus. Iš tiesų, atitinkamose STPC audituotose finansinėse ataskaitose nurodyta, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos nuo bendrovės veiklos pradžios, kaip užfiksuota audituotose finansinėse ataskaitose nuo 2004 m. finansinių metų.

b)   Išvada

| (51) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, NPPB finansinė parama gali būti laikoma subsidija, nes tai yra vyriausybės teikiamas finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, t. y. tiesioginis lėšų pervedimas apyvartinių lėšų injekcijomis ir dotacijos paskoloms grąžinti. Be to, tai, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos bent jau nuo 2004 m. patvirtina, kad tai yra pasikartojanti subsidija, skirta vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo veiklai palaikyti. |
| --- | --- |

(51)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, NPPB finansinė parama gali būti laikoma subsidija, nes tai yra vyriausybės teikiamas finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, t. y. tiesioginis lėšų pervedimas apyvartinių lėšų injekcijomis ir dotacijos paskoloms grąžinti. Be to, tai, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos bent jau nuo 2004 m. patvirtina, kad tai yra pasikartojanti subsidija, skirta vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo veiklai palaikyti.

| (52) | Be to, NPPB laikoma valstybės įstaiga pagal šiuos kriterijus: 1) priklausymas vyriausybei: NPPB 100 % akcijų priklauso valstybei ir yra patronuojama Irano nacionalinės naftos bendrovės, kuri visiškai priklauso Naftos ministerijai; 2) NPPB asociacijos straipsniai patvirtinti teisine procedūra; 3) generalinę akcininkų atstovų asamblėją sudaro šeši ministrai, įskaitant ministrą pirmininką, ir du Irano nacionalinės naftos bendrovės direktoriai, kuriuos išrinko Irano nacionalinės naftos bendrovės direktorių valdybos pirmininkas ir vadovaujantis direktorius. Kitaip tariant, vyriausybė visiškai kontroliuoja NPPB; 4) NPPB yra atsakinga už šalies petrochemijos pramonės sektoriaus plėtrą ir veiklą, todėl jai pavesta valdyti petrochemijos pramonės specialiąją ekonominę zoną. |
| --- | --- |

(52)

Be to, NPPB laikoma valstybės įstaiga pagal šiuos kriterijus: 1) priklausymas vyriausybei: NPPB 100 % akcijų priklauso valstybei ir yra patronuojama Irano nacionalinės naftos bendrovės, kuri visiškai priklauso Naftos ministerijai; 2) NPPB asociacijos straipsniai patvirtinti teisine procedūra; 3) generalinę akcininkų atstovų asamblėją sudaro šeši ministrai, įskaitant ministrą pirmininką, ir du Irano nacionalinės naftos bendrovės direktoriai, kuriuos išrinko Irano nacionalinės naftos bendrovės direktorių valdybos pirmininkas ir vadovaujantis direktorius. Kitaip tariant, vyriausybė visiškai kontroliuoja NPPB; 4) NPPB yra atsakinga už šalies petrochemijos pramonės sektoriaus plėtrą ir veiklą, todėl jai pavesta valdyti petrochemijos pramonės specialiąją ekonominę zoną.

| (53) | Dėl bendrovei gavėjai suteiktos lengvatos, atlikus tyrimą nustatyta, jog dabartinės sudėties STPC be finansinės NPPB paramos negalėtų tęsti savo veiklos. Tokia praktika neatitinka įprastos privačių investuotojų investavimo praktikos, nes jokia komercinė organizacija nebetęstų tokių negražintinų lėšų injekcijų. |
| --- | --- |

(53)

Dėl bendrovei gavėjai suteiktos lengvatos, atlikus tyrimą nustatyta, jog dabartinės sudėties STPC be finansinės NPPB paramos negalėtų tęsti savo veiklos. Tokia praktika neatitinka įprastos privačių investuotojų investavimo praktikos, nes jokia komercinė organizacija nebetęstų tokių negražintinų lėšų injekcijų.

| (54) | Šis NPPB finansavimas yra konkrečiai suteiktas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad suteikiančioji institucija tokią subsidiją išskirtinai suteikia tik STPC, siekdama vystyti petrochemijos pramonės sektorių. |
| --- | --- |

(54)

Šis NPPB finansavimas yra konkrečiai suteiktas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad suteikiančioji institucija tokią subsidiją išskirtinai suteikia tik STPC, siekdama vystyti petrochemijos pramonės sektorių.

| (55) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija laikoma kompensuotina.

c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (56) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata yra laikoma bendra negrąžintinų lėšų suma, kaip nurodyta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės pardavimo apyvartai per TL, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(56)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata yra laikoma bendra negrąžintinų lėšų suma, kaip nurodyta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės pardavimo apyvartai per TL, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (57) | Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 51,02 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(57)

Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 51,02 % subsidijų norma.

3.1.3.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (58) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis laikina kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui yra 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis laikina kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui yra 53,08 %.

3.2.   Pakistanas

| (59) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:






  I. | Įsipareigojimo perdirbti schema |
| --- | --- | --- |

(59)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:

I.

Įsipareigojimo perdirbti schema

| II. | Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti |
| --- | --- |

II.

Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti

| III. | Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje |
| --- | --- |

III.

Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje

| IV. | Galutinio mokesčio režimas |
| --- | --- |

IV.

Galutinio mokesčio režimas

| V. | Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema |
| --- | --- |

V.

Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema

| VI. | Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema |
| --- | --- |

VI.

Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema

| VII. | Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25 |
| --- | --- |

VII.

Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25

3.2.1.   Konkrečiai taikomos schemos

I.   
  Įsipareigojimo perdirbti schema

| (60) | Pagal šią schemą žaliavas galima importuoti be muitų, jei jos naudojamos eksportuojamam produktui. |
| --- | --- |

(60)

Pagal šią schemą žaliavas galima importuoti be muitų, jei jos naudojamos eksportuojamam produktui.

a)   Teisinis pagrindas

| (61) | Schema yra grindžiama 1969 m. Muitinės aktu su pakeitimais, padarytais 2008 m. birželio 30 d. Šio muitinės akto 219 skirsnyje (XX skyriuje) Centrinei pajamų valdybai suteikiama teisė skelbti pranešimus dėl eksporto ir importo politikos. Atitinkamai 2001 m. Muitinės taisyklėse (SRO 450(I)/2001, paskelbtose 2001 m. birželio 18 d.) pateikiamos išsamios nuostatos dėl atleidimo nuo muito prekėms, importuotoms į įsipareigojime perdirbti nurodytus sandėlius. |
| --- | --- |

(61)

Schema yra grindžiama 1969 m. Muitinės aktu su pakeitimais, padarytais 2008 m. birželio 30 d. Šio muitinės akto 219 skirsnyje (XX skyriuje) Centrinei pajamų valdybai suteikiama teisė skelbti pranešimus dėl eksporto ir importo politikos. Atitinkamai 2001 m. Muitinės taisyklėse (SRO 450(I)/2001, paskelbtose 2001 m. birželio 18 d.) pateikiamos išsamios nuostatos dėl atleidimo nuo muito prekėms, importuotoms į įsipareigojime perdirbti nurodytus sandėlius.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (62) | Norint pasinaudoti įsipareigojimo perdirbti schema, reikia gauti muitų surinkimo įstaigos besikreipiančiam asmeniui ar įmonei išduotą licenciją, kaip nurodyta 2001 m. Muitinės taisyklių XV skyriuje, 343 straipsnyje. |
| --- | --- |

(62)

Norint pasinaudoti įsipareigojimo perdirbti schema, reikia gauti muitų surinkimo įstaigos besikreipiančiam asmeniui ar įmonei išduotą licenciją, kaip nurodyta 2001 m. Muitinės taisyklių XV skyriuje, 343 straipsnyje.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (63) | Importuodama žaliavas gamybos bendrovė muitinės nurodytoje deklaracijoje (toliau – prekių deklaracija) turi nurodyti SRO numerį 450/(I)/2001. Tačiau garantijos įsipareigojimas ir būsima data išrašyti čekiai, kurių suma atitinka muito ir pardavimo mokesčio sumą, deponuojami muitinės departamente ir galioja trejus metus. Gavusi bendrovės pateiktus įrodymus, kad gatavos prekės eksportuotos, muitinė grąžina šią garantiją. |
| --- | --- |

(63)

Importuodama žaliavas gamybos bendrovė muitinės nurodytoje deklaracijoje (toliau – prekių deklaracija) turi nurodyti SRO numerį 450/(I)/2001. Tačiau garantijos įsipareigojimas ir būsima data išrašyti čekiai, kurių suma atitinka muito ir pardavimo mokesčio sumą, deponuojami muitinės departamente ir galioja trejus metus. Gavusi bendrovės pateiktus įrodymus, kad gatavos prekės eksportuotos, muitinė grąžina šią garantiją.

| (64) | Iš importuotų žaliavų pagamintos gatavos prekės yra užregistruojamos įsipareigojimų registre, o žaliavų kiekis koreguojamas pagal tyrimo sertifikate nurodytas išeigos normas. Šiuo muitinės departamento išduotu sertifikatu patvirtinamos visų žaliavų išeigos normos 1 000 kg nagrinėjamojo produkto pagaminti. Šios išeigos normos yra pasiūlytos bendrovės ir patvirtintos vyriausybės; jos apskaičiuotos pagal nagrinėjamojoje pramonėje taikomą standartą. |
| --- | --- |

(64)

Iš importuotų žaliavų pagamintos gatavos prekės yra užregistruojamos įsipareigojimų registre, o žaliavų kiekis koreguojamas pagal tyrimo sertifikate nurodytas išeigos normas. Šiuo muitinės departamento išduotu sertifikatu patvirtinamos visų žaliavų išeigos normos 1 000 kg nagrinėjamojo produkto pagaminti. Šios išeigos normos yra pasiūlytos bendrovės ir patvirtintos vyriausybės; jos apskaičiuotos pagal nagrinėjamojoje pramonėje taikomą standartą.

| (65) | Eksportuojant muitinės prekių deklaracijoje deklaruojama, kad eksportuojamas produktas priskiriamas įsipareigojimui perdirbti ir prie muitinės prekių deklaracijos pridedama žaliavų, naudotų gatavoms eksportui skirtoms prekėms pagaminti, suvartojimo ataskaita. Išnagrinėjęs visus prekių deklaracijos aspektus muitinės pareigūnas leidžia eksportuoti gatavas prekes. |
| --- | --- |

(65)

Eksportuojant muitinės prekių deklaracijoje deklaruojama, kad eksportuojamas produktas priskiriamas įsipareigojimui perdirbti ir prie muitinės prekių deklaracijos pridedama žaliavų, naudotų gatavoms eksportui skirtoms prekėms pagaminti, suvartojimo ataskaita. Išnagrinėjęs visus prekių deklaracijos aspektus muitinės pareigūnas leidžia eksportuoti gatavas prekes.

| (66) | Tuo atveju, kai importuotos žaliavos suvartojamos atitinkamoms įsipareigojimų registre nurodytoms eksportuojamoms gatavoms prekėms, bendrovė pateikia raštą muitinės departamentui, kartu su importuojamų prekių deklaracija ir eksporto išvežimo dokumentais bei santrauka, kurioje nurodytas žaliavų suvartojimas ir jų eksportas gatavomis prekėmis pagal įsipareigojimą perdirbti. Atitinkamai muitinės pareigūnas grąžina garantijos įsipareigojimą ir būsima data išrašytus čekius, kurie buvo deponuoti importuojant žaliavas. |
| --- | --- |

(66)

Tuo atveju, kai importuotos žaliavos suvartojamos atitinkamoms įsipareigojimų registre nurodytoms eksportuojamoms gatavoms prekėms, bendrovė pateikia raštą muitinės departamentui, kartu su importuojamų prekių deklaracija ir eksporto išvežimo dokumentais bei santrauka, kurioje nurodytas žaliavų suvartojimas ir jų eksportas gatavomis prekėmis pagal įsipareigojimą perdirbti. Atitinkamai muitinės pareigūnas grąžina garantijos įsipareigojimą ir būsima data išrašytus čekius, kurie buvo deponuoti importuojant žaliavas.

d)   Tyrimo išvados

| (67) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. |
| --- | --- |

(67)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal įsipareigojimo perdirbti schemą.

| (68) | Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad faktiškai Pakistano institucijos netaikė tinkamos patikrinimo sistemos, skirtos stebėti be muito importuojamų žaliavų, suvartotų galutiniam eksportuojamam produktui gaminti, kiekį. Palyginus su sąlyginio apmokestinimo sistema, nurodyta teisinėse nuostatose (2001 m. muitinės taisyklių XV skyriuje) nustatyti reikšmingi sistemos pažeidimai ir neatitikimai. |
| --- | --- |

(68)

Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad faktiškai Pakistano institucijos netaikė tinkamos patikrinimo sistemos, skirtos stebėti be muito importuojamų žaliavų, suvartotų galutiniam eksportuojamam produktui gaminti, kiekį. Palyginus su sąlyginio apmokestinimo sistema, nurodyta teisinėse nuostatose (2001 m. muitinės taisyklių XV skyriuje) nustatyti reikšmingi sistemos pažeidimai ir neatitikimai.

| (69) | Įsipareigojime perdirbti nebuvo aiškiai nurodyta gamybos vieta ir atskiros patalpos gatavoms prekėms, brokui ir atliekoms sandėliuoti. Tik be muito importuotos žaliavos buvo atskirtos nuo vietoje įsigytų žaliavų. Sandėlio patalpos, t. y. įsipareigojime perdirbti nurodytos patalpos, nebuvo atskiros patalpos su atskiru įėjimu arba išėjimu (iš viešos erdvės arba į ją) ir neturėjo jokio kito įėjimo arba išėjimo, kaip nurodyta minėto XV skyriaus 349 straipsnyje. |
| --- | --- |

(69)

Įsipareigojime perdirbti nebuvo aiškiai nurodyta gamybos vieta ir atskiros patalpos gatavoms prekėms, brokui ir atliekoms sandėliuoti. Tik be muito importuotos žaliavos buvo atskirtos nuo vietoje įsigytų žaliavų. Sandėlio patalpos, t. y. įsipareigojime perdirbti nurodytos patalpos, nebuvo atskiros patalpos su atskiru įėjimu arba išėjimu (iš viešos erdvės arba į ją) ir neturėjo jokio kito įėjimo arba išėjimo, kaip nurodyta minėto XV skyriaus 349 straipsnyje.

| (70) | Atitinkami įrašai apie gautas, perdirbtas ir eksportuotas žaliavas nebuvo tvarkomi atsižvelgiant į faktinį suvartojimą. Buvo registruojamas tik teorinis suvartojimas, vadovaujantis tyrimo sertifikatu ir visų žaliavų išeigos normomis 1 000 kg produkto pagaminti. Šias išeigos normas nustato ir periodiškai peržiūri institucijos, bet nėra aiškių taisyklių ir jokių įrodymų, kaip tokios peržiūros atliekamos. |
| --- | --- |

(70)

Atitinkami įrašai apie gautas, perdirbtas ir eksportuotas žaliavas nebuvo tvarkomi atsižvelgiant į faktinį suvartojimą. Buvo registruojamas tik teorinis suvartojimas, vadovaujantis tyrimo sertifikatu ir visų žaliavų išeigos normomis 1 000 kg produkto pagaminti. Šias išeigos normas nustato ir periodiškai peržiūri institucijos, bet nėra aiškių taisyklių ir jokių įrodymų, kaip tokios peržiūros atliekamos.

| (71) | Be to, Pakistano vyriausybė praktiškai netaikė jokios veiksmingos tikrinimo sistemos. Institucijos teigė, kad jos atlieka bendrovių dokumentų auditą, bet tai atliekama atsižvelgiant į bendrovių nurodytas standartines išeigos normas, o ne į faktinę žaliavų panaudojimo išeigą. |
| --- | --- |

(71)

Be to, Pakistano vyriausybė praktiškai netaikė jokios veiksmingos tikrinimo sistemos. Institucijos teigė, kad jos atlieka bendrovių dokumentų auditą, bet tai atliekama atsižvelgiant į bendrovių nurodytas standartines išeigos normas, o ne į faktinę žaliavų panaudojimo išeigą.

| (72) | Institucijų teigimu, atitinkamas vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PET tyrimo sertifikatas buvo peržiūrimas nuo 2002 m. (kuomet išduotas pirmasis tyrimų sertifikatas) iki TL. Pagrįsdamos šį teiginį institucijos pateikė vienos 2004 m. atliktos peržiūros kopiją. Nepaisant to, nors atlikus šią peržiūrą buvo sumažintas žaliavų, kurias leidžiama importuoti netaikant muitų, kiekis, nebuvo atliekama perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos tyrimo dėl nesurinktų muitų kontrolė. Atlikus tyrimo sertifikato pakeitimą ir vėliau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas paprasčiausiai pakoregavo registruojamus kiekius įsipareigojimų registre kiekvienai tyrimo sertifikate nurodytai išeigai. Nuo 2004 m., nepaisant aiškių įrodymų, jog dėl gamybos proceso žaliavų išeiga padidėjo (todėl susidarė perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma), tyrimo sertifikatas nebuvo peržiūrėtas ir nebuvo tiriamas faktinis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo žaliavų suvartojimas. |
| --- | --- |

(72)

Institucijų teigimu, atitinkamas vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PET tyrimo sertifikatas buvo peržiūrimas nuo 2002 m. (kuomet išduotas pirmasis tyrimų sertifikatas) iki TL. Pagrįsdamos šį teiginį institucijos pateikė vienos 2004 m. atliktos peržiūros kopiją. Nepaisant to, nors atlikus šią peržiūrą buvo sumažintas žaliavų, kurias leidžiama importuoti netaikant muitų, kiekis, nebuvo atliekama perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos tyrimo dėl nesurinktų muitų kontrolė. Atlikus tyrimo sertifikato pakeitimą ir vėliau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas paprasčiausiai pakoregavo registruojamus kiekius įsipareigojimų registre kiekvienai tyrimo sertifikate nurodytai išeigai. Nuo 2004 m., nepaisant aiškių įrodymų, jog dėl gamybos proceso žaliavų išeiga padidėjo (todėl susidarė perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma), tyrimo sertifikatas nebuvo peržiūrėtas ir nebuvo tiriamas faktinis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo žaliavų suvartojimas.

e)   Išvada

| (73) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, įsipareigojimo perdirbti schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautomis vyriausybės pajamomis ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(73)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, įsipareigojimo perdirbti schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautomis vyriausybės pajamomis ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata.

| (74) | Be to, ši subsidijų schema gali būti laikoma konkrečiai taikoma, nes ji taikoma bendrovėms, gaminančioms produktus pagal įsipareigojimą ir juos eksportuojančioms, todėl teisiškai subsidijos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(74)

Be to, ši subsidijų schema gali būti laikoma konkrečiai taikoma, nes ji taikoma bendrovėms, gaminančioms produktus pagal įsipareigojimą ir juos eksportuojančioms, todėl teisiškai subsidijos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (75) | Be to, šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų išdėstytų taisyklių, nurodytų pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose. |
| --- | --- |

(75)

Be to, šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų išdėstytų taisyklių, nurodytų pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose.

| (76) | Tiksliau Pakistano vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba procedūros, kad nustatytų, ar žaliavos buvo suvartotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Išeigos normos negali būti laikomos konkrečiai bendrovei taikomais standartais arba netgi faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Taikydama tokį procesą vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, kiek žaliavų buvo suvartota eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, vyriausybė netaikė veiksmingos faktinio suvartojimo registro tvarkymo kontrolės. Pakistano vyriausybė taip pat neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). |
| --- | --- |

(76)

Tiksliau Pakistano vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba procedūros, kad nustatytų, ar žaliavos buvo suvartotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Išeigos normos negali būti laikomos konkrečiai bendrovei taikomais standartais arba netgi faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Taikydama tokį procesą vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, kiek žaliavų buvo suvartota eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, vyriausybė netaikė veiksmingos faktinio suvartojimo registro tvarkymo kontrolės. Pakistano vyriausybė taip pat neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

| (77) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (78) | Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, lengvata laikomas atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo tenkinamos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. |
| --- | --- |

(78)

Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, lengvata laikomas atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo tenkinamos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos.

| (79) | Subsidijos suma eksportuotojui apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu) už pagal įsipareigojimo perdirbti schemą per TL importuotas nagrinėjamojo produkto žaliavas (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(79)

Subsidijos suma eksportuotojui apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu) už pagal įsipareigojimo perdirbti schemą per TL importuotas nagrinėjamojo produkto žaliavas (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (80) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,57 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(80)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,57 % subsidijų norma.

II.   
  Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti

| (81) | Taikant šią schemą su įsipareigojimu perdirbti susijusią įrangą ir įrenginius iki 2004 m. liepos 30 d. buvo galima importuoti bei muito. Įrenginiai ir atskiros dalys, kurie nebuvo pagaminti vietoje, turėjo būti importuojami gamyklai įrengti arba išplėsti, subalansuoti, modernizuoti arba pakeisti pagal įsipareigojimą naudojamus įrenginius. |
| --- | --- |

(81)

Taikant šią schemą su įsipareigojimu perdirbti susijusią įrangą ir įrenginius iki 2004 m. liepos 30 d. buvo galima importuoti bei muito. Įrenginiai ir atskiros dalys, kurie nebuvo pagaminti vietoje, turėjo būti importuojami gamyklai įrengti arba išplėsti, subalansuoti, modernizuoti arba pakeisti pagal įsipareigojimą naudojamus įrenginius.

a)   Teisinis pagrindas

| (82) | Ši schema nustatyta 1998 m. birželio 12 d. SRO Nr. 554(I)/98. |
| --- | --- |

(82)

Ši schema nustatyta 1998 m. birželio 12 d. SRO Nr. 554(I)/98.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (83) | Siekdamas pasinaudoti šia schema, importuotojas turėjo deklaruoti muitinei, kad įrenginiai buvo tinkamai įdiegti ir naudoti įsipareigojime numatytose patalpose. |
| --- | --- |

(83)

Siekdamas pasinaudoti šia schema, importuotojas turėjo deklaruoti muitinei, kad įrenginiai buvo tinkamai įdiegti ir naudoti įsipareigojime numatytose patalpose.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (84) | Importuodamas importuotojas turėjo pagrįsti muitų surinkimo įstaigai, kad įrenginiai arba atskiros dalys importuojami pagal įsipareigojimą gaminančiai įmonei, ir pateikti garantijos įsipareigojimą, kurio suma atitinka muitą. Minėtas garantijos įsipareigojimas būtų grąžinamas pateikus sertifikatą, patvirtinantį kad importuoti įrenginiai buvo įdiegti. |
| --- | --- |

(84)

Importuodamas importuotojas turėjo pagrįsti muitų surinkimo įstaigai, kad įrenginiai arba atskiros dalys importuojami pagal įsipareigojimą gaminančiai įmonei, ir pateikti garantijos įsipareigojimą, kurio suma atitinka muitą. Minėtas garantijos įsipareigojimas būtų grąžinamas pateikus sertifikatą, patvirtinantį kad importuoti įrenginiai buvo įdiegti.

d)   Tyrimo išvados

| (85) | Ši schema buvo naudojama iki 2004 m. birželio mėn.; vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo importo lengvatomis daliai savo įrenginių 2002–2003 m. |
| --- | --- |

(85)

Ši schema buvo naudojama iki 2004 m. birželio mėn.; vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo importo lengvatomis daliai savo įrenginių 2002–2003 m.

e)   Išvada

| (86) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautomis vyriausybės pajamomis, tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautomis vyriausybės pajamomis, tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata.

| (87) | Ši subsidijų schema gali būti laikoma konkrečiai taikoma, nes ji taikoma bendrovėms, gaminančioms produktus pagal įsipareigojimą ir juos eksportuojančioms, ir todėl teisiškai subsidijos schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(87)

Ši subsidijų schema gali būti laikoma konkrečiai taikoma, nes ji taikoma bendrovėms, gaminančioms produktus pagal įsipareigojimą ir juos eksportuojančioms, ir todėl teisiškai subsidijos schema priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (88) | Be to, lengvata, gauta nesumokėjus importo muito už gamybos priemones, negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(88)

Be to, lengvata, gauta nesumokėjus importo muito už gamybos priemones, negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį.

| (89) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (90) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse, susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinė palūkanų norma, galiojusi Pakistane per TL. |
| --- | --- |

(90)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse, susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinė palūkanų norma, galiojusi Pakistane per TL.

| (91) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(91)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (92) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,01 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(92)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,01 % subsidijų norma.

III.   
  Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje

| (93) | Pagal šią schemą perkant vidaus rinkoje Pakistame pagamintą PTA (pagrindinę žaliavą, naudojamą PET gaminti) kompensuojama 7,5 % sąskaitoje faktūroje nurodytos pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(93)

Pagal šią schemą perkant vidaus rinkoje Pakistame pagamintą PTA (pagrindinę žaliavą, naudojamą PET gaminti) kompensuojama 7,5 % sąskaitoje faktūroje nurodytos pardavimo kainos.

a)   Teisinis pagrindas

| (94) | Ši schema grindžiama 2008 m. rugsėjo 19 d. SRO Nr. 1045(I)/2008 su pakeitimais, padarytais 2008 m. gruodžio 22 d. SRO Nr. 1299(I)/2008; pagal ją visiems PTA vartotojams ir naudotojams gali būti grąžinama 7,5 % sumos, sumokėtos už vidaus rinkoje įsigytą PTA. |
| --- | --- |

(94)

Ši schema grindžiama 2008 m. rugsėjo 19 d. SRO Nr. 1045(I)/2008 su pakeitimais, padarytais 2008 m. gruodžio 22 d. SRO Nr. 1299(I)/2008; pagal ją visiems PTA vartotojams ir naudotojams gali būti grąžinama 7,5 % sumos, sumokėtos už vidaus rinkoje įsigytą PTA.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (95) | Ši schema yra kompensacinė parama PTA naudotojams ir vartotojams, nurodytiems minėtame SRO, ir bet kuriam kitam Tekstilės pramonės ministerijos patvirtintam naudotojui, kuris ateityje atitiks tinkamumo kriterijus. Ši kompensacinė parama yra teikiama siekiant per Pakistano valstybinį banką sumažinti vidaus rinkoje įsigyto arba importuoto PTA poveikį. Norint pasinaudoti schema reikia pateikti SRO prieduose pateiktas prašymo formas. Be to, pagal schemą lengvatas gaunančių bendrovių sąrašas yra išdėstytas SRO Nr. 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Ši schema yra kompensacinė parama PTA naudotojams ir vartotojams, nurodytiems minėtame SRO, ir bet kuriam kitam Tekstilės pramonės ministerijos patvirtintam naudotojui, kuris ateityje atitiks tinkamumo kriterijus. Ši kompensacinė parama yra teikiama siekiant per Pakistano valstybinį banką sumažinti vidaus rinkoje įsigyto arba importuoto PTA poveikį. Norint pasinaudoti schema reikia pateikti SRO prieduose pateiktas prašymo formas. Be to, pagal schemą lengvatas gaunančių bendrovių sąrašas yra išdėstytas SRO Nr. 1045(I)/2008.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (96) | Šis grąžinimas yra kompensacinė parama ir tarifų apsauga, taikoma poliesterio pramonei ir administruojama Pakistano valstybinio banko. Jei PTA importuojamas, taikomas 7,5 % importo muitas. |
| --- | --- |

(96)

Šis grąžinimas yra kompensacinė parama ir tarifų apsauga, taikoma poliesterio pramonei ir administruojama Pakistano valstybinio banko. Jei PTA importuojamas, taikomas 7,5 % importo muitas.

| (97) | Jei PTA perkamas iš Pakistano gamintojo, kuris PTA pagamino vidaus rinkoje, 7,5 % dydžio sudėtinis kainos elementas nurodomas sąskaitoje faktūroje, kurią vidaus rinkos PTA gamintojas pateikia pirkėjui. Atitinkamai, pateikęs prašymą pirkėjas minėtą 7,5 % sumą susigrąžina. |
| --- | --- |

(97)

Jei PTA perkamas iš Pakistano gamintojo, kuris PTA pagamino vidaus rinkoje, 7,5 % dydžio sudėtinis kainos elementas nurodomas sąskaitoje faktūroje, kurią vidaus rinkos PTA gamintojas pateikia pirkėjui. Atitinkamai, pateikęs prašymą pirkėjas minėtą 7,5 % sumą susigrąžina.

d)   Tyrimo išvados

| (98) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad faktiškai pagal šią schemą tiesiogiai finansuojama Pakistano poliesterio pramonė. Pagal SRO sudaromos palankesnės sąlygos pirkti vidaus rinkoje pagamintą PTA. Ši parama vidaus rinkoje perkamam PTA yra laikoma tiesioginiu finansavimu pirkėjui. Atlikus tyrimą nustatyta, jog vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo išskirtinai nurodytas susijusiame SRO kaip lengvatos gavėjas pagal šią schemą. Iš tiesų, susijusiame SRO nurodytos tik aštuonios Pakistano bendrovės, kurioms taikoma ši schema. Todėl bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal PTA kompensacinę paramą. |
| --- | --- |

(98)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad faktiškai pagal šią schemą tiesiogiai finansuojama Pakistano poliesterio pramonė. Pagal SRO sudaromos palankesnės sąlygos pirkti vidaus rinkoje pagamintą PTA. Ši parama vidaus rinkoje perkamam PTA yra laikoma tiesioginiu finansavimu pirkėjui. Atlikus tyrimą nustatyta, jog vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo išskirtinai nurodytas susijusiame SRO kaip lengvatos gavėjas pagal šią schemą. Iš tiesų, susijusiame SRO nurodytos tik aštuonios Pakistano bendrovės, kurioms taikoma ši schema. Todėl bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal PTA kompensacinę paramą.

e)   Išvada

| (99) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skiriama finansinė parama (tiesiogiai skiriamos lėšos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skiriama finansinė parama (tiesiogiai skiriamos lėšos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata.

| (100) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad subsidija priklauso nuo to, ar naudojamos vidaus rinkos, ar importuotos prekės, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies b punkte. |
| --- | --- |

(100)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad subsidija priklauso nuo to, ar naudojamos vidaus rinkos, ar importuotos prekės, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies b punkte.

| (101) | Be to, ši subsidija taip pat gali būti laikoma konkrečiai suteikta, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad pačiame teisės akte šios schemos taikymas išskirtinai numatytas tik tam tikroms poliesterio pramonės bendrovėms. |
| --- | --- |

(101)

Be to, ši subsidija taip pat gali būti laikoma konkrečiai suteikta, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad pačiame teisės akte šios schemos taikymas išskirtinai numatytas tik tam tikroms poliesterio pramonės bendrovėms.

| (102) | Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(102)

Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (103) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata yra laikoma bendra finansinės kompensacijos, kaip nurodyta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ataskaitose, suma. |
| --- | --- |

(103)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata yra laikoma bendra finansinės kompensacijos, kaip nurodyta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ataskaitose, suma.

| (104) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės pardavimo apyvartai per TL, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(104)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės pardavimo apyvartai per TL, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (105) | Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,38 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(105)

Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,38 % subsidijų norma.

IV.   
  Galutinio mokesčio režimas

| (106) | Taikant šią schemą bendrovės eksporto apyvartai gali būti taikomas specialus mokesčių režimas. |
| --- | --- |

(106)

Taikant šią schemą bendrovės eksporto apyvartai gali būti taikomas specialus mokesčių režimas.

a)   Teisinis pagrindas

| (107) | Schema yra grindžiama 2001 m. Pajamų mokesčio dekreto 154 ir 169 skirsniais ir 2001 m. pajamų mokesčio dekreto pirmojo sąrašo III dalies IV skiltimi. |
| --- | --- |

(107)

Schema yra grindžiama 2001 m. Pajamų mokesčio dekreto 154 ir 169 skirsniais ir 2001 m. pajamų mokesčio dekreto pirmojo sąrašo III dalies IV skiltimi.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (108) | Pagal šią schemą pajamos apmokestinamos pagal eksporto apyvartą; ji gali būti taikoma visiems eksportuotojams, kuomet į sąskaitą pervedamos pajamos už parduotas prekes. |
| --- | --- |

(108)

Pagal šią schemą pajamos apmokestinamos pagal eksporto apyvartą; ji gali būti taikoma visiems eksportuotojams, kuomet į sąskaitą pervedamos pajamos už parduotas prekes.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (109) | Paskirtas bankas 1 % išskaičiuojamąjį mokestį nuskaičiuoja pagal eksporto sandorio vertę, kuomet į sąskaitą pervedamos eksporto pajamos, nepriklausomai nuo to, ar bendrovė gavo pelną. Kita vertus, bendrovių veiklos vidaus rinkoje apmokestinamosioms pajamoms taikomas 35 % pajamų mokestis. |
| --- | --- |

(109)

Paskirtas bankas 1 % išskaičiuojamąjį mokestį nuskaičiuoja pagal eksporto sandorio vertę, kuomet į sąskaitą pervedamos eksporto pajamos, nepriklausomai nuo to, ar bendrovė gavo pelną. Kita vertus, bendrovių veiklos vidaus rinkoje apmokestinamosioms pajamoms taikomas 35 % pajamų mokestis.

| (110) | Ši mokesčio atskaita, tiesiogiai taikoma gavus eksporto pajamas, laikoma galutiniu mokesčiu, taikomu pajamoms už eksporto sandorius. Bet kokioms išlaidoms, susijusioms su eksporto apyvartos realizavimu, atskaita netaikoma. |
| --- | --- |

(110)

Ši mokesčio atskaita, tiesiogiai taikoma gavus eksporto pajamas, laikoma galutiniu mokesčiu, taikomu pajamoms už eksporto sandorius. Bet kokioms išlaidoms, susijusioms su eksporto apyvartos realizavimu, atskaita netaikoma.

d)   Tyrimo išvados

| (111) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad faktiškai pagal schemą sudaromas konkrečiai taikomas ir palankus mokesčių režimas eksportuotojams. Nors patirtoms išlaidoms, susijusioms su eksporto apyvarta, atskaita netaikoma, mažas 1 % mokestis bendroms eksporto pajamoms atspindi palankią mokesčių sistemą, palyginti su normaliu mokesčių režimu, pagal kurį normalioms pajamoms taikomas didesnis (35 %) mokestis, atsižvelgiant į tai, kad pelnas iš eksporto apmokestinamas mažesniu mokesčiu, palyginti su pelnu, gautu už pardavimą vidaus rinkoje. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal galutinio mokesčio režimo schemą. |
| --- | --- |

(111)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad faktiškai pagal schemą sudaromas konkrečiai taikomas ir palankus mokesčių režimas eksportuotojams. Nors patirtoms išlaidoms, susijusioms su eksporto apyvarta, atskaita netaikoma, mažas 1 % mokestis bendroms eksporto pajamoms atspindi palankią mokesčių sistemą, palyginti su normaliu mokesčių režimu, pagal kurį normalioms pajamoms taikomas didesnis (35 %) mokestis, atsižvelgiant į tai, kad pelnas iš eksporto apmokestinamas mažesniu mokesčiu, palyginti su pelnu, gautu už pardavimą vidaus rinkoje. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikytos lengvatos pagal galutinio mokesčio režimo schemą.

e)   Išvada

| (112) | Tiek, kiek pagal šį mokesčių režimą gaunamas pelnas dėl to, kad eksportui taikomi mažesni mokesčiai, palyginti su pardavimu vidaus rinkoje, ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautos vyriausybės pajamos ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(112)

Tiek, kiek pagal šį mokesčių režimą gaunamas pelnas dėl to, kad eksportui taikomi mažesni mokesčiai, palyginti su pardavimu vidaus rinkoje, ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. negautos vyriausybės pajamos ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata.

| (113) | Be to, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad subsidija priklauso nuo eksporto veiklos. |
| --- | --- |

(113)

Be to, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad subsidija priklauso nuo eksporto veiklos.

| (114) | Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(114)

Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (115) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata laikoma visa mokesčio, mokėtino pagal gavėjų, kurių eksportui taikomas galutinio mokesčio režimas, pajamas, suma, atskaičius sumokėtą galutinį mokestį (1 % nuo eksporto apyvartos). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(115)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Gavėjui suteikta lengvata laikoma visa mokesčio, mokėtino pagal gavėjų, kurių eksportui taikomas galutinio mokesčio režimas, pajamas, suma, atskaičius sumokėtą galutinį mokestį (1 % nuo eksporto apyvartos). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (116) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 1,95 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(116)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 1,95 % subsidijų norma.

V.   
  Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema

| (117) | Į eksportą orientuotų projektų ilgalaikio finansavimo tikslas – sudaryti sąlygas tinkamoms finansinėms institucijoms palankiomis sąlygoms teikti paskolas, skirtas importuoti įrengą, įrenginius ir jų dalis. |
| --- | --- |

(117)

Į eksportą orientuotų projektų ilgalaikio finansavimo tikslas – sudaryti sąlygas tinkamoms finansinėms institucijoms palankiomis sąlygoms teikti paskolas, skirtas importuoti įrengą, įrenginius ir jų dalis.

a)   Teisinis pagrindas

| (118) | Teisinis pagrindas – 1956 m. Pakistano valstybinio banko akto 17 skirsnio 2 dalies a punktas, 17 skirsnio 4 dalies c punktas ir 22 skirsnis kartu su 17 skirsnio 2 dalies d punktu. Schema išdėstyta 2004 m. gegužės 18 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštyje Nr. 14. |
| --- | --- |

(118)

Teisinis pagrindas – 1956 m. Pakistano valstybinio banko akto 17 skirsnio 2 dalies a punktas, 17 skirsnio 4 dalies c punktas ir 22 skirsnis kartu su 17 skirsnio 2 dalies d punktu. Schema išdėstyta 2004 m. gegužės 18 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštyje Nr. 14.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (119) | Kaip konkrečiai nurodyta 2004 m. gegužės 18 d. PVB aplinkraštyje Nr. 14, bendrovės, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai eksportuoja bent 50 % per metus pagaminto produkto, gali pasinaudoti finansavimu pagal šią schemą. |
| --- | --- |

(119)

Kaip konkrečiai nurodyta 2004 m. gegužės 18 d. PVB aplinkraštyje Nr. 14, bendrovės, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai eksportuoja bent 50 % per metus pagaminto produkto, gali pasinaudoti finansavimu pagal šią schemą.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (120) | Dalyvaujančios finansinės institucijos, kurioms leista vykdyti į eksportą orientuotų projektų ilgalaikį finansavimą, turi išpildyti PVB nustatytą kapitalo adekvatumo reikalavimą. Šios institucijos savo skolininkams gali teikti ilgalaikį finansavimą iki 7,5 metų. |
| --- | --- |

(120)

Dalyvaujančios finansinės institucijos, kurioms leista vykdyti į eksportą orientuotų projektų ilgalaikį finansavimą, turi išpildyti PVB nustatytą kapitalo adekvatumo reikalavimą. Šios institucijos savo skolininkams gali teikti ilgalaikį finansavimą iki 7,5 metų.

| (121) | Bendrovėms suteiktas kreditas gali būti naudojamas įvairiais tikslais (gamyklų modernizavimas, vidaus rinkoje pagamintų įrangos ir įrenginių įsigijimas, importas ir t. t.). |
| --- | --- |

(121)

Bendrovėms suteiktas kreditas gali būti naudojamas įvairiais tikslais (gamyklų modernizavimas, vidaus rinkoje pagamintų įrangos ir įrenginių įsigijimas, importas ir t. t.).

| (122) | Bankui leidžiama skolininkui taikyti iki 3 % didesnes normas, palyginti su PVB nurodytomis normomis. Pagal į eksportą orientuotų projektų ilgalaikio finansavimo schemą palūkanų normos yra nustatomos pagal 12 mėnesių iždo vekselių ir trejų bei penkerių metų Pakistano investicijų obligacijų vidutines svertines palūkanas, atsižvelgiant į finansavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(122)

Bankui leidžiama skolininkui taikyti iki 3 % didesnes normas, palyginti su PVB nurodytomis normomis. Pagal į eksportą orientuotų projektų ilgalaikio finansavimo schemą palūkanų normos yra nustatomos pagal 12 mėnesių iždo vekselių ir trejų bei penkerių metų Pakistano investicijų obligacijų vidutines svertines palūkanas, atsižvelgiant į finansavimo laikotarpį.

| (123) | Išdavę paskolą bankai gali kreiptis į atitinkamą PVB tarnybą dėl išduotos paskolos sumos kompensavimo. |
| --- | --- |

(123)

Išdavę paskolą bankai gali kreiptis į atitinkamą PVB tarnybą dėl išduotos paskolos sumos kompensavimo.

d)   Tyrimo išvados

| (124) | Nors ši schema nuo 2007 m. birželio mėn. nebetaikoma, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas vis dar naudojasi šia schema, nes tai ilgalaikė paskola (7,5 m.), o lengvata suteikta 2005 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

(124)

Nors ši schema nuo 2007 m. birželio mėn. nebetaikoma, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas vis dar naudojasi šia schema, nes tai ilgalaikė paskola (7,5 m.), o lengvata suteikta 2005 m. balandžio mėn.

| (125) | Pagal šią schemą PVB privalomai nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą ilgalaikėms paskoloms. |
| --- | --- |

(125)

Pagal šią schemą PVB privalomai nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą ilgalaikėms paskoloms.

| (126) | Todėl eksportuotojai gali gauti ilgalaikes paskolas palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(126)

Todėl eksportuotojai gali gauti ilgalaikes paskolas palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

e)   Išvada

| (127) | Schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, suteikiama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y., PVB), kuri priklauso vyriausybei, nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Gaunančiai bendrovei suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą. |
| --- | --- |

(127)

Schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, suteikiama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y., PVB), kuri priklauso vyriausybei, nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Gaunančiai bendrovei suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą.

| (128) | Į tai atsižvelgiant reikia pabrėžti, jog PVB patenka į vyriausybės apibrėžtį, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalyje. Jis 100 % priklauso vyriausybei ir siekia vyriausybės politikos tikslų. Iš tiesų, PVB atlieka visas centriniams bankams priskiriamas funkcijas, įskaitant banknotų išleidimą, finansinės sistemos reguliavimą ir priežiūrą, bankų banko funkciją, paskutinio skolintojo, vyriausybės banko, pinigų politikos vykdytojo, vyriausybės deficito valdymo, valiutos keitimo valdymo, finansinio reglamentavimo vystymo, santaupų ir investicijų institucionalizavimo, bankų mokymo veiklos ir kredito teikimo prioritetiniams sektoriams funkcijas. |
| --- | --- |

(128)

Į tai atsižvelgiant reikia pabrėžti, jog PVB patenka į vyriausybės apibrėžtį, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalyje. Jis 100 % priklauso vyriausybei ir siekia vyriausybės politikos tikslų. Iš tiesų, PVB atlieka visas centriniams bankams priskiriamas funkcijas, įskaitant banknotų išleidimą, finansinės sistemos reguliavimą ir priežiūrą, bankų banko funkciją, paskutinio skolintojo, vyriausybės banko, pinigų politikos vykdytojo, vyriausybės deficito valdymo, valiutos keitimo valdymo, finansinio reglamentavimo vystymo, santaupų ir investicijų institucionalizavimo, bankų mokymo veiklos ir kredito teikimo prioritetiniams sektoriams funkcijas.

| (129) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (130) | Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(130)

Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (131) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito normų limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą. |
| --- | --- |

(131)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito normų limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą.

| (132) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(132)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (133) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,60 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(133)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,60 % subsidijų norma.

VI.   
  Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema

| (134) | Teikiant eksporto finansavimo schemoje (toliau – EFS) nustatytą trumpalaikį finansavimą, komerciniai bankai taiko priemonę eksportuotojams visų pagamintų prekių eksportui. Ši schema yra trumpalaikė (iki 180 dienų) apyvartinių lėšų priemonė. |
| --- | --- |

(134)

Teikiant eksporto finansavimo schemoje (toliau – EFS) nustatytą trumpalaikį finansavimą, komerciniai bankai taiko priemonę eksportuotojams visų pagamintų prekių eksportui. Ši schema yra trumpalaikė (iki 180 dienų) apyvartinių lėšų priemonė.

a)   Teisinis pagrindas

| (135) | Teisinis pagrindas – 1956 m. Pakistano valstybinio banko akto 17 skirsnio 2 dalies a punktas, 17 skirsnio 4 dalies c punktas ir 22 skirsnis kartu su 17 skirsnio 2 dalies d punktu. Schema išdėstyta 2001 m. rugsėjo 28 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštyje Nr. 35 ir 1998 m. gruodžio 17 d. aplinkraštyje Nr. 44. |
| --- | --- |

(135)

Teisinis pagrindas – 1956 m. Pakistano valstybinio banko akto 17 skirsnio 2 dalies a punktas, 17 skirsnio 4 dalies c punktas ir 22 skirsnis kartu su 17 skirsnio 2 dalies d punktu. Schema išdėstyta 2001 m. rugsėjo 28 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštyje Nr. 35 ir 1998 m. gruodžio 17 d. aplinkraštyje Nr. 44.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (136) | Bet kuris eksportuotojas, atitinkantis finansų institucijos nurodytus reikalavimus, gali kreiptis į bet kurį komercinį banką ir pasinaudoti EFS. Iš tiesų, sprendimą skolinti priima pats bankas pagal vidaus patvirtintą kredito politiką. |
| --- | --- |

(136)

Bet kuris eksportuotojas, atitinkantis finansų institucijos nurodytus reikalavimus, gali kreiptis į bet kurį komercinį banką ir pasinaudoti EFS. Iš tiesų, sprendimą skolinti priima pats bankas pagal vidaus patvirtintą kredito politiką.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (137) | Ši lengvata gali būti taikoma tiek eksporto sandoriams, tiek ir eksporto veiklai. |
| --- | --- |

(137)

Ši lengvata gali būti taikoma tiek eksporto sandoriams, tiek ir eksporto veiklai.

| (138) | Taikant priemonę eksporto sandoriams, bankas skiria lėšas eksportuotojui pagal įmonės eksporto orderį arba eksporto kredito raštą ne ilgiau kaip 180 dienų. Finansavimo priemonė gali būti taikoma prieš išsiuntimą (žaliavoms pirkti ir prekėms, kurios bus eksportuojamos, gaminti). Taip pat taikomas finansavimas po išsiuntimo (prekėms, išsiųstoms importuotojui užsienyje, iki kol bus gautos eksporto pajamos arba iki 180 dienų, priklausomai nuo, kas bus anksčiau). |
| --- | --- |

(138)

Taikant priemonę eksporto sandoriams, bankas skiria lėšas eksportuotojui pagal įmonės eksporto orderį arba eksporto kredito raštą ne ilgiau kaip 180 dienų. Finansavimo priemonė gali būti taikoma prieš išsiuntimą (žaliavoms pirkti ir prekėms, kurios bus eksportuojamos, gaminti). Taip pat taikomas finansavimas po išsiuntimo (prekėms, išsiųstoms importuotojui užsienyje, iki kol bus gautos eksporto pajamos arba iki 180 dienų, priklausomai nuo, kas bus anksčiau).

| (139) | Jei priemonė taikoma eksporto veiklai, apyvartinės lėšos teikiamos eksportuotojui iki 50 % jo eksporto pajamų, gautų praeitais metais. Eksportuotojai gali pasinaudoti šia finansavimo priemone iki 180 dienų. Pasinaudojus šia priemone visas lėšas reikia grąžinti. |
| --- | --- |

(139)

Jei priemonė taikoma eksporto veiklai, apyvartinės lėšos teikiamos eksportuotojui iki 50 % jo eksporto pajamų, gautų praeitais metais. Eksportuotojai gali pasinaudoti šia finansavimo priemone iki 180 dienų. Pasinaudojus šia priemone visas lėšas reikia grąžinti.

d)   Tyrimo išvados

| (140) | Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo šia schema parduodamas vidaus rinkoje ir eksportui. |
| --- | --- |

(140)

Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo šia schema parduodamas vidaus rinkoje ir eksportui.

| (141) | Eksporto finansavimo schemos marža yra nustatoma pagal šešių mėnesių Pakistano iždo vekselių vidutines svertines palūkanas. |
| --- | --- |

(141)

Eksporto finansavimo schemos marža yra nustatoma pagal šešių mėnesių Pakistano iždo vekselių vidutines svertines palūkanas.

| (142) | Todėl eksportuotojai gali pasinaudoti finansavimo priemone palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų trumpalaikių komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(142)

Todėl eksportuotojai gali pasinaudoti finansavimo priemone palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų trumpalaikių komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

e)   Išvada

| (143) | Schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją teikiama finansinė parama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y., PVB), nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Bendrovei gavėjai suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą. |
| --- | --- |

(143)

Schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją teikiama finansinė parama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y., PVB), nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Bendrovei gavėjai suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą.

| (144) | Be to, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(144)

Be to, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (145) | Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(145)

Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (146) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito normų limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą. |
| --- | --- |

(146)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito normų limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą.

| (147) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(147)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (148) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,22 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(148)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 2,22 % subsidijų norma.

VII.   
  Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25

| (149) | Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui ir importui. |
| --- | --- |

(149)

Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui ir importui.

a)   Teisinis pagrindas

| (150) | Ši finansavimo priemonė yra reglamentuojama pagal 1998 m. birželio 20 d. F.E. aplinkraštį Nr. 25, vėliau pakeistą 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraščiu Nr. 05. |
| --- | --- |

(150)

Ši finansavimo priemonė yra reglamentuojama pagal 1998 m. birželio 20 d. F.E. aplinkraštį Nr. 25, vėliau pakeistą 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraščiu Nr. 05.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (151) | Šiuo trumpalaikiu finansavimu gali pasinaudoti bet kuris eksportuotojas arba importuotojas. |
| --- | --- |

(151)

Šiuo trumpalaikiu finansavimu gali pasinaudoti bet kuris eksportuotojas arba importuotojas.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (152) | Pagal šią schemą bankams neleidžiama naudoti arba investuoti savo indėlių doleriais importuotojams arba eksportuotojams finansuoti. Ši paskola yra išduodama pagal indėlius doleriais arba tarpbankinį užstatą, nurodant doleriais, bet išmokant atitinkama rupijų suma. Finansavimą pagal F.E. aplinkraštį Nr. 25 (toliau F.E. 25) bankai teikia atsižvelgdami į atitinkamus prekybos sandorių įrodymus. |
| --- | --- |

(152)

Pagal šią schemą bankams neleidžiama naudoti arba investuoti savo indėlių doleriais importuotojams arba eksportuotojams finansuoti. Ši paskola yra išduodama pagal indėlius doleriais arba tarpbankinį užstatą, nurodant doleriais, bet išmokant atitinkama rupijų suma. Finansavimą pagal F.E. aplinkraštį Nr. 25 (toliau F.E. 25) bankai teikia atsižvelgdami į atitinkamus prekybos sandorių įrodymus.

| (153) | Kaip nurodyta 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraštyje Nr. 05, tuo atveju, kai eksportuotojui suteikiama paskola, grąžinti paskolą ir su ja susijusį pelną (palūkanas) iš eksporto pajamų užsienio valiuta galima tik tuo atveju, jei eksportuotojas visą gautą paskolą bankui grąžina rupijomis. Paskolos prekybai priemonė pagal F.E. 25 schemą pagrįsta kompensavimu eksporto pajamomis). |
| --- | --- |

(153)

Kaip nurodyta 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraštyje Nr. 05, tuo atveju, kai eksportuotojui suteikiama paskola, grąžinti paskolą ir su ja susijusį pelną (palūkanas) iš eksporto pajamų užsienio valiuta galima tik tuo atveju, jei eksportuotojas visą gautą paskolą bankui grąžina rupijomis. Paskolos prekybai priemonė pagal F.E. 25 schemą pagrįsta kompensavimu eksporto pajamomis).

| (154) | Kaip nurodyta 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraštyje Nr. 05, importo finansavimo priemonė gali būti taikoma tik nuo faktinės mokėjimo už importą užsienio valiuta dienos, importuotojui suteikiant paskolą užsienio valiuta. Tokių paskolų ilgiausias laikotarpis negali viršyti šešių mėnesių nuo išmokėjimo importuotojui datos. |
| --- | --- |

(154)

Kaip nurodyta 2002 m. rugpjūčio 23 d. F.E. aplinkraštyje Nr. 05, importo finansavimo priemonė gali būti taikoma tik nuo faktinės mokėjimo už importą užsienio valiuta dienos, importuotojui suteikiant paskolą užsienio valiuta. Tokių paskolų ilgiausias laikotarpis negali viršyti šešių mėnesių nuo išmokėjimo importuotojui datos.

d)   Tyrimo išvados

| (155) | Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui. |
| --- | --- |

(155)

Pagal šią schemą komerciniai bankai palankiomis palūkanų normomis, nurodytomis Pakistano valstybinio banko, teikia trumpalaikes paskolas eksportui.

| (156) | Tokio finansavimo palūkanos (marža) nustatomos pagal LIBOR, pridedant bankų taikomą skirtumą. |
| --- | --- |

(156)

Tokio finansavimo palūkanos (marža) nustatomos pagal LIBOR, pridedant bankų taikomą skirtumą.

| (157) | Todėl eksportuotojai gali pasinaudoti finansavimo priemone palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų trumpalaikių komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(157)

Todėl eksportuotojai gali pasinaudoti finansavimo priemone palankiomis palūkanų normomis, palyginti su įprastų trumpalaikių komercinių kreditų palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

e)   Išvada

| (158) | Schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją teikiama finansinė parama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y. PVB), nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Bendrovei gavėjai suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą. |
| --- | --- |

(158)

Schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją teikiama finansinė parama vykdant vyriausybės veiklą per viešąją įstaigą (t. y. PVB), nurodant komerciniams bankams atlikti 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytas funkcijas (t. y. tiesioginis finansavimas išduodant paskolas). Bendrovei gavėjai suteikiama lengvata taikant palankią palūkanų normą.

| (159) | Be to, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(159)

Be to, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši subsidija gali būti laikoma konkrečiai suteikta pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą, nes pačiuose teisės aktuose (pagal tinkamumo kriterijus) išskirtinai nurodyta subsidija, priklausanti nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (160) | Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(160)

Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (161) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą. |
| --- | --- |

(161)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį gavėjui taikoma lengvata apskaičiuojama pagal centrinio banko (Pakistano valstybinio banko) taikyto kredito limito ir komercinių bankų taikytų kredito normų skirtumą.

| (162) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(162)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (163) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,06 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(163)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,06 % subsidijų norma.

3.2.2.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (164) | Laikina kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Pakistano gamintojui yra 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Laikina kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Pakistano gamintojui yra 9,79 %.

3.3.   Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)

| (165) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:






  I. | 1979 m. Federalinis įstatymas Nr. 1 |
| --- | --- | --- |

(165)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:

I.

1979 m. Federalinis įstatymas Nr. 1

| II. | Laisvosios prekybos zona |
| --- | --- |

II.

Laisvosios prekybos zona

3.3.1.   Konkrečiai taikomos schemos

I.   
  1979 m. Federalinis įstatymas Nr. 1

| (166) | Pagal šią schemą galima importuoti žaliavas, pakavimo medžiagas ir gamybos priemones taikant nulines muito normas. |
| --- | --- |

(166)

Pagal šią schemą galima importuoti žaliavas, pakavimo medžiagas ir gamybos priemones taikant nulines muito normas.

a)   Teisinis pagrindas

| (167) | Schema grindžiama 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1 (Pramonės reikalų tvarkymas). |
| --- | --- |

(167)

Schema grindžiama 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1 (Pramonės reikalų tvarkymas).

b)   Tinkamumo kriterijai

| (168) | Siekiat pasinaudoti lengvatomis pagal minėtą federalinį įstatymą, būtina gauti Finansų ir pramonės ministerijos išduotą pramonės licenciją. |
| --- | --- |

(168)

Siekiat pasinaudoti lengvatomis pagal minėtą federalinį įstatymą, būtina gauti Finansų ir pramonės ministerijos išduotą pramonės licenciją.

| (169) | Pagal federalinio įstatymo 8 straipsnį licencijos pramonės projekto įgyvendinimui gali būti išduodamos tik JAE piliečiams arba bendrovėms, kurių bent 51 % kapitalo akcijų priklauso šalies subjektams ir kurių atsakingas vadovas yra vietos gyventojas arba kurių direktorių valdybos didžiąją dalį sudaro vietos gyventojai. |
| --- | --- |

(169)

Pagal federalinio įstatymo 8 straipsnį licencijos pramonės projekto įgyvendinimui gali būti išduodamos tik JAE piliečiams arba bendrovėms, kurių bent 51 % kapitalo akcijų priklauso šalies subjektams ir kurių atsakingas vadovas yra vietos gyventojas arba kurių direktorių valdybos didžiąją dalį sudaro vietos gyventojai.

| (170) | Be to, tame pačiame federaliniame įstatyme išdėstyti tinkamumo kriterijai, kurių turi laikytis šalys: pagrindinis kapitalas turi būti ne mažesnis nei 250 000 dirhamų, darbuotojų skaičius – ne mažiau 10, naudojama galia – didesnė nei 5 arklio galios (2 straipsnis). Kitas reikalavimas – kad 25 % darbuotojų būtų vietos gyventojai, bet ministras gali nuspręsti panaikinti arba sumažinti šį reikalavimą (33 straipsnis). Pagal 13 straipsnį paraiška pramonės projektams turi būti svarstoma atsižvelgiant į tai, ar pramonės projektas priskiriamas šalies pramonės vystymo programai ir sudarytam susitarimui su arabų šalimis, taip pat į reikalavimus dėl vidaus suvartojimo. Konkurencingiems ir į eksportą orientuotiems projektams, atitinkantiems 13 straipsnyje išdėstytus reikalavimus, pagal 21 straipsnį suteikiama ypatinga pirmenybė gauti lengvatas. |
| --- | --- |

(170)

Be to, tame pačiame federaliniame įstatyme išdėstyti tinkamumo kriterijai, kurių turi laikytis šalys: pagrindinis kapitalas turi būti ne mažesnis nei 250 000 dirhamų, darbuotojų skaičius – ne mažiau 10, naudojama galia – didesnė nei 5 arklio galios (2 straipsnis). Kitas reikalavimas – kad 25 % darbuotojų būtų vietos gyventojai, bet ministras gali nuspręsti panaikinti arba sumažinti šį reikalavimą (33 straipsnis). Pagal 13 straipsnį paraiška pramonės projektams turi būti svarstoma atsižvelgiant į tai, ar pramonės projektas priskiriamas šalies pramonės vystymo programai ir sudarytam susitarimui su arabų šalimis, taip pat į reikalavimus dėl vidaus suvartojimo. Konkurencingiems ir į eksportą orientuotiems projektams, atitinkantiems 13 straipsnyje išdėstytus reikalavimus, pagal 21 straipsnį suteikiama ypatinga pirmenybė gauti lengvatas.

| (171) | Pagal pateiktą paraišką ir pateiktus atitinkamus dokumentus susijęs Finansų ir pramonės ministerijos komitetas rekomenduoja ministrui prašymą priimti arba atmesti. Pagal federalinio įstatymo Nr. 112 straipsnį ministras gali nuspręsti išduoti licenciją arba jos neišduoti. |
| --- | --- |

(171)

Pagal pateiktą paraišką ir pateiktus atitinkamus dokumentus susijęs Finansų ir pramonės ministerijos komitetas rekomenduoja ministrui prašymą priimti arba atmesti. Pagal federalinio įstatymo Nr. 112 straipsnį ministras gali nuspręsti išduoti licenciją arba jos neišduoti.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (172) | Pareiškėjas, kuriam gali būti taikoma ši schema, privalo laikytis tokios procedūros: Finansų ir pramonės ministerijai pateikia prašymą gauti pramonės licenciją; ministerija suteikia pramonės licenciją; pateikus paraišką internetu patvirtinamas leidimas importuoti be muitų. |
| --- | --- |

(172)

Pareiškėjas, kuriam gali būti taikoma ši schema, privalo laikytis tokios procedūros: Finansų ir pramonės ministerijai pateikia prašymą gauti pramonės licenciją; ministerija suteikia pramonės licenciją; pateikus paraišką internetu patvirtinamas leidimas importuoti be muitų.

| (173) | Minėta ministerija šiai schemai taikyti įdiegė elektroninę pramonės sistemą (toliau – EPS) ir parengė atitinkamą naudotojo vadovą, skirtą schemos naudotojams. EPS yra ministerijos įgyvendinta internetinė sistema. Viena vertus, naudodamiesi šia sistema naudotojai turi tiesioginę prieigą prie savo atitinkamos licencijos. Antra vertus, naudodamasis šia schema ministerijos pramonės vystymo departamentas gali tiesiogiai kontroliuoti visą schemą ir prižiūrėti bendrovėms skiriamų lengvatų naudojimą. |
| --- | --- |

(173)

Minėta ministerija šiai schemai taikyti įdiegė elektroninę pramonės sistemą (toliau – EPS) ir parengė atitinkamą naudotojo vadovą, skirtą schemos naudotojams. EPS yra ministerijos įgyvendinta internetinė sistema. Viena vertus, naudodamiesi šia sistema naudotojai turi tiesioginę prieigą prie savo atitinkamos licencijos. Antra vertus, naudodamasis šia schema ministerijos pramonės vystymo departamentas gali tiesiogiai kontroliuoti visą schemą ir prižiūrėti bendrovėms skiriamų lengvatų naudojimą.

| (174) | Kiekvienam schemos naudotojui suteikiama išskirtinė prieiga prie EPS, kuria pasinaudodami jie gali susipažinti su atitinkamų žaliavų, naudojamų gamyboje, sąrašu (produkto pavadinimas, SS kodas, matavimo vienetas, bendras balansas, kuris reiškia produkto kiekį, ir likutis, kuris reiškia prekių likutį, kuriam bendrovė gali netaikyti muito). Internetinė paraiška turi būti pildoma kiekvienam importo sandoriui, siekiant gauti specialų kodą, kurį taikant galima įforminti prekes muitinėje be muito. Pramonės vystymo departamentas gali atmesti paraiškas dėl žaliavų, jei prašomas kiekis viršija nurodytą tos žaliavos likutį. Jis taip pat gali atmesti prašymą netaikyti muito gamybos priemonėms, kurios nėra numatytos pramonės projekte. Šiuo atveju sprendimas priimamas pagal informaciją, pateiktą bendrovei pirmą kartą registruojantis schemoje. Atmetus prašymą, bendrovė sistemoje gali sužinoti visą informaciją ir atmetimo priežastis bei gali imtis atitinkamų veiksmų, siekdama pateikti tinkamus paaiškinimus. |
| --- | --- |

(174)

Kiekvienam schemos naudotojui suteikiama išskirtinė prieiga prie EPS, kuria pasinaudodami jie gali susipažinti su atitinkamų žaliavų, naudojamų gamyboje, sąrašu (produkto pavadinimas, SS kodas, matavimo vienetas, bendras balansas, kuris reiškia produkto kiekį, ir likutis, kuris reiškia prekių likutį, kuriam bendrovė gali netaikyti muito). Internetinė paraiška turi būti pildoma kiekvienam importo sandoriui, siekiant gauti specialų kodą, kurį taikant galima įforminti prekes muitinėje be muito. Pramonės vystymo departamentas gali atmesti paraiškas dėl žaliavų, jei prašomas kiekis viršija nurodytą tos žaliavos likutį. Jis taip pat gali atmesti prašymą netaikyti muito gamybos priemonėms, kurios nėra numatytos pramonės projekte. Šiuo atveju sprendimas priimamas pagal informaciją, pateiktą bendrovei pirmą kartą registruojantis schemoje. Atmetus prašymą, bendrovė sistemoje gali sužinoti visą informaciją ir atmetimo priežastis bei gali imtis atitinkamų veiksmų, siekdama pateikti tinkamus paaiškinimus.

d)   Tyrimo išvados

| (175) | Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo taikomas bendras atleidimas nuo muitų importuojamoms žaliavoms, pakavimo medžiagoms ir gamybos priemonėms nenurodant jokių sąlygų, kaip antai galutinio produkto eksportas. Jokiu federaliniu arba vietos įstatymu nereikalaujama, kad bendrovė pildytų registrą, kurį galėtų patikrinti kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

(175)

Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo taikomas bendras atleidimas nuo muitų importuojamoms žaliavoms, pakavimo medžiagoms ir gamybos priemonėms nenurodant jokių sąlygų, kaip antai galutinio produkto eksportas. Jokiu federaliniu arba vietos įstatymu nereikalaujama, kad bendrovė pildytų registrą, kurį galėtų patikrinti kompetentingos institucijos.

| (176) | Nors bendrovė, ketindama importuoti be muito, turi pateikti paraiškas per EPS, nenustatyta jokių gairių, pagal kurias paraiškos patvirtinamos arba atmetamos. |
| --- | --- |

(176)

Nors bendrovė, ketindama importuoti be muito, turi pateikti paraiškas per EPS, nenustatyta jokių gairių, pagal kurias paraiškos patvirtinamos arba atmetamos.

| (177) | Be to, suteikiančios institucijos nežino, kiek faktiškai suvartojama be muito įvežtų žaliavų. Bendrovė EPS pateikia tik teoriškai apskaičiuotą kiekį. Iš tiesų, po pirmos registracijos sistemoje licenciją suteikiančios institucijos patikrinimą atlieka tik elektroniniu būdu. Nepateikta jokių įrodymų, jog pirmą kartą registruojantis pateikta žaliavų išeiga yra visais atvejais patikrinama. Be to, JAE vyriausybė praktiškai netaikė jokios veiksmingos tikrinimo sistemos. Institucijos teigė, kad jos atlieka auditą per EPS ir remdamosi dokumentais, kuriuos visos bendrovės, pageidaujančios atnaujinti licenciją, prašomos pateikti kasmet (informacija susijusi su vietos pramonės licencija, audituotomis sąskaitomis, gamyba ir pardavimo duomenimis ir t. t.). Tačiau tai atliekama atsižvelgiant į tai, ką bendrovės nurodė kiekvienais metais, ir palyginus su pirmos registracijos metu nurodytais duomenimis, o ne į faktinę gamybą. Iš tiesų, nepateikta jokios informacijos, patvirtinančios, jog institucijos bet kuriame procedūros etape žino, kokia yra faktinė vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam pagal šią schemą taikomos lengvatos, gamybos medžiagų išeiga. |
| --- | --- |

(177)

Be to, suteikiančios institucijos nežino, kiek faktiškai suvartojama be muito įvežtų žaliavų. Bendrovė EPS pateikia tik teoriškai apskaičiuotą kiekį. Iš tiesų, po pirmos registracijos sistemoje licenciją suteikiančios institucijos patikrinimą atlieka tik elektroniniu būdu. Nepateikta jokių įrodymų, jog pirmą kartą registruojantis pateikta žaliavų išeiga yra visais atvejais patikrinama. Be to, JAE vyriausybė praktiškai netaikė jokios veiksmingos tikrinimo sistemos. Institucijos teigė, kad jos atlieka auditą per EPS ir remdamosi dokumentais, kuriuos visos bendrovės, pageidaujančios atnaujinti licenciją, prašomos pateikti kasmet (informacija susijusi su vietos pramonės licencija, audituotomis sąskaitomis, gamyba ir pardavimo duomenimis ir t. t.). Tačiau tai atliekama atsižvelgiant į tai, ką bendrovės nurodė kiekvienais metais, ir palyginus su pirmos registracijos metu nurodytais duomenimis, o ne į faktinę gamybą. Iš tiesų, nepateikta jokios informacijos, patvirtinančios, jog institucijos bet kuriame procedūros etape žino, kokia yra faktinė vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam pagal šią schemą taikomos lengvatos, gamybos medžiagų išeiga.

e)   Išvada

| (178) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skiriama finansinė parama (negautos vyriausybės pajamos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata, nes jai gali būti netaikomi importo mokesčiai. Į tai atsižvelgiant taip pat reikėtų paminėti, jog tai negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose išdėstytų taisyklių. Iš tiesų, JAE vyriausybė nurodė, kad nėra jokių nuostatų dėl JAE sąlyginio apmokestinimo muitais taisyklių. |
| --- | --- |

(178)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ši schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skiriama finansinė parama (negautos vyriausybės pajamos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata, nes jai gali būti netaikomi importo mokesčiai. Į tai atsižvelgiant taip pat reikėtų paminėti, jog tai negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priede (ypač i punkte), II ir III prieduose išdėstytų taisyklių. Iš tiesų, JAE vyriausybė nurodė, kad nėra jokių nuostatų dėl JAE sąlyginio apmokestinimo muitais taisyklių.

| (179) | Be to, ši schema yra konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad ja naudotis gali tik tam tikros bendrovės ir pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą nėra jokių objektyvių tinkamumo kriterijus ribojančių nuostatų. Iš tiesų, dėl paraiškos internetu, tinkamumo kriterijai pasirenkant bendroves, kurioms bus taikoma schema, yra mišrūs – juos sudaro aiškūs ir objektyvūs, nors ir diskriminaciniai kriterijai (t. y. licencijos gali būti išduodamos tik JAE piliečiams arba bendrovėms, kurių bent 51 % kapitalo akcijų priklauso šalies subjektams ir kurių atsakingas vadovas yra vietos gyventojas arba kurių direktorių valdybos didžiąją dalį sudaro vietos gyventojai, 25 % darbuotojų turėtų būti vietos gyventojai), ir kai kurios aiškiai neapibrėžtos sąlygos (t. y. bendrovės įsteigtos vyriausybės nurodytose teritorijose, atitinkančios šalies pramonės vystymo programą ir su arabiškomis šalimis sudarytus susitarimus, atitinkančios vidaus rinkos suvartojimo reikalavimus, konkurencingos ir orientuotos į eksportą). Jokia taisykle nepaaiškinamas Pramonės vystymo departamento vaidmuo, išdėstytas tik ministerijos išleistame gavėjo vadove, o ne federaliniu įstatymu, kuriuo nustatoma schema. |
| --- | --- |

(179)

Be to, ši schema yra konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad ja naudotis gali tik tam tikros bendrovės ir pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą nėra jokių objektyvių tinkamumo kriterijus ribojančių nuostatų. Iš tiesų, dėl paraiškos internetu, tinkamumo kriterijai pasirenkant bendroves, kurioms bus taikoma schema, yra mišrūs – juos sudaro aiškūs ir objektyvūs, nors ir diskriminaciniai kriterijai (t. y. licencijos gali būti išduodamos tik JAE piliečiams arba bendrovėms, kurių bent 51 % kapitalo akcijų priklauso šalies subjektams ir kurių atsakingas vadovas yra vietos gyventojas arba kurių direktorių valdybos didžiąją dalį sudaro vietos gyventojai, 25 % darbuotojų turėtų būti vietos gyventojai), ir kai kurios aiškiai neapibrėžtos sąlygos (t. y. bendrovės įsteigtos vyriausybės nurodytose teritorijose, atitinkančios šalies pramonės vystymo programą ir su arabiškomis šalimis sudarytus susitarimus, atitinkančios vidaus rinkos suvartojimo reikalavimus, konkurencingos ir orientuotos į eksportą). Jokia taisykle nepaaiškinamas Pramonės vystymo departamento vaidmuo, išdėstytas tik ministerijos išleistame gavėjo vadove, o ne federaliniu įstatymu, kuriuo nustatoma schema.

| (180) | Be to, yra įrodymų, jog subsidijos nėra skiriamos automatiškai. Pagal teisės aktus, kuriais vadovaujasi licencijas suteikiančios institucijos, ministrui suteikiama teisė priimti galutinį sprendimą suteikti pramonės licenciją nepateikiant jokių įrodymų, pagal kuriuos paraiškos gali būti patvirtintos arba atmestos. Be to, institucijos visuomet gali savarankiškai nuspręsti patenkinti arba atmesti prašymą netaikyti muito. |
| --- | --- |

(180)

Be to, yra įrodymų, jog subsidijos nėra skiriamos automatiškai. Pagal teisės aktus, kuriais vadovaujasi licencijas suteikiančios institucijos, ministrui suteikiama teisė priimti galutinį sprendimą suteikti pramonės licenciją nepateikiant jokių įrodymų, pagal kuriuos paraiškos gali būti patvirtintos arba atmestos. Be to, institucijos visuomet gali savarankiškai nuspręsti patenkinti arba atmesti prašymą netaikyti muito.

| (181) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(181)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (182) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL, t. y. visą muitų, nesumokėtų per TL importuojant žaliavas, sumą. Ši subsidijų suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės nagrinėjamojo produkto pardavimo apyvartai per TL. |
| --- | --- |

(182)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama pagal gavėjui suteiktą lengvatą, kuri nustatyta per TL, t. y. visą muitų, nesumokėtų per TL importuojant žaliavas, sumą. Ši subsidijų suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai bendrovės nagrinėjamojo produkto pardavimo apyvartai per TL.

| (183) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 5,02 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(183)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 5,02 % subsidijų norma.

II.   
  Laisvosios prekybos zona (LPZ)

| (184) | Eksportuojantis gamintojas nuo įsteigimo iki 2008 m. gegužės mėn. veikė pagal Ras Al Khaimah laisvosios prekybos zonos (toliau – LPZ) režimą ir jam buvo taikomos lengvatos importuojant gamybos priemones be muito. |
| --- | --- |

(184)

Eksportuojantis gamintojas nuo įsteigimo iki 2008 m. gegužės mėn. veikė pagal Ras Al Khaimah laisvosios prekybos zonos (toliau – LPZ) režimą ir jam buvo taikomos lengvatos importuojant gamybos priemones be muito.

a)   Teisinis pagrindas

| (185) | JAE nėra jokių federalinių teisės aktų, reglamentuojančių LPZ steigimą ir valdymą. Kiekvienas emyratas leidžia savo teisės aktus ir taisykles ir yra atsakingas už atitinkamų LPZ stebėseną pasitelkiant muitinę. |
| --- | --- |

(185)

JAE nėra jokių federalinių teisės aktų, reglamentuojančių LPZ steigimą ir valdymą. Kiekvienas emyratas leidžia savo teisės aktus ir taisykles ir yra atsakingas už atitinkamų LPZ stebėseną pasitelkiant muitinę.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (186) | Bendrovių steigimui Ras Al Khaimah LPZ netaikomos jokios specialios taisyklės ar tinkamumo kriterijai – bet kuri nacionalinė arba užsienio kapitalo įmonė gali įsisteigti LPZ. |
| --- | --- |

(186)

Bendrovių steigimui Ras Al Khaimah LPZ netaikomos jokios specialios taisyklės ar tinkamumo kriterijai – bet kuri nacionalinė arba užsienio kapitalo įmonė gali įsisteigti LPZ.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (187) | Svarbiausios lengvatos, gaunamos įsisteigus LPZ, yra galimybė be muito importuoti visas prekes (žaliavas, pagrindines ir papildomas medžiagas, tarpinius produktus, gamybos priemones) ir be valstybės nustatytų išankstinių sąlygų nuspręsti dėl įmonės akcijų paketo struktūros. LPZ pagamintos prekės yra laikomos turinčiomis JAE kilmės statusą. Tačiau išvežus iš LPZ į JAE vidaus rinką jos laikomos užsienio prekėmis, t. y. jas išleidus į laisvą apyvartą joms taikomi importo muitai. |
| --- | --- |

(187)

Svarbiausios lengvatos, gaunamos įsisteigus LPZ, yra galimybė be muito importuoti visas prekes (žaliavas, pagrindines ir papildomas medžiagas, tarpinius produktus, gamybos priemones) ir be valstybės nustatytų išankstinių sąlygų nuspręsti dėl įmonės akcijų paketo struktūros. LPZ pagamintos prekės yra laikomos turinčiomis JAE kilmės statusą. Tačiau išvežus iš LPZ į JAE vidaus rinką jos laikomos užsienio prekėmis, t. y. jas išleidus į laisvą apyvartą joms taikomi importo muitai.

| (188) | Nors LPZ įsisteigusios bendrovės importui ir eksportui muitai netaikomi, importuojant atitinkamai federalinei muitinei reikia pateikti importo deklaracijas. Importuodama bendrovė muitinei turi pateikti banko garantiją. Importuotas prekes muitinė įformina pagal išvežimo (įvežimo) deklaraciją. LPZ įvežimo (importo) vietoje atitinkamos muitų zonos institucija patikrina gautas prekes ir patvirtinusi išduota išvežimo (įvežimo) deklaraciją. Ši deklaracija, pasirašyta muitinės gavėjos patikrinimo punkte, turi būti grąžinama muitinei importo įvežimo punkte siekiant atgauti banko garantiją. |
| --- | --- |

(188)

Nors LPZ įsisteigusios bendrovės importui ir eksportui muitai netaikomi, importuojant atitinkamai federalinei muitinei reikia pateikti importo deklaracijas. Importuodama bendrovė muitinei turi pateikti banko garantiją. Importuotas prekes muitinė įformina pagal išvežimo (įvežimo) deklaraciją. LPZ įvežimo (importo) vietoje atitinkamos muitų zonos institucija patikrina gautas prekes ir patvirtinusi išduota išvežimo (įvežimo) deklaraciją. Ši deklaracija, pasirašyta muitinės gavėjos patikrinimo punkte, turi būti grąžinama muitinei importo įvežimo punkte siekiant atgauti banko garantiją.

d)   Tyrimo išvados

| (189) | Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad nebuvo konkrečių, įstatymuose nustatytų ir viešai skelbiamų kriterijų, kuriais vadovautųsi leidimą suteikianti institucija, spręsdama kam leidžiama steigtis LPZ. Toje zonoje pageidaujanti įsisteigti bendrovė turi Ras Al Khaimah emyrato institucijai pateikti paraišką, tačiau nėra jokių teisės aktų arba gairių, kuriuose būtų nurodyta, kokiu pagrindu paraiška gali būti priimta arba atmesta. |
| --- | --- |

(189)

Atlikus tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad nebuvo konkrečių, įstatymuose nustatytų ir viešai skelbiamų kriterijų, kuriais vadovautųsi leidimą suteikianti institucija, spręsdama kam leidžiama steigtis LPZ. Toje zonoje pageidaujanti įsisteigti bendrovė turi Ras Al Khaimah emyrato institucijai pateikti paraišką, tačiau nėra jokių teisės aktų arba gairių, kuriuose būtų nurodyta, kokiu pagrindu paraiška gali būti priimta arba atmesta.

| (190) | Dėl įvairių LPZ egzistavimo JAE, atlikus tyrimą nustatyta, jog nėra bendro įstatymais nustatyto kriterijaus, pagal kurį reglamentuojamas LPZ steigimas ir valdymas JAE. Nepateikta jokių įrodymų, jog JAE visos LPZ veikia tuo pačiu teisiniu pagrindu ir vadovaujantis tomis pačiomis veiklos taisyklėmis. Taip pat kilo rimtų abejonių, ar tinkamumas steigtis LPZ gali būti nustatomas vadovaujantis tam tikros verslo veiklos kriterijumi. Iš tiesų, vadovaujantis pateikta informacija paaiškėjo, kad kai kurios JAE LPZ yra išskirtinai skirtos tam tikrai verslo veiklai (pvz., Dudai automobilių laisvoji zona, tarptautinė medijos kūrimo laisvoji zona, Dubajaus gėlių centro laisvoji zona ir kt.). |
| --- | --- |

(190)

Dėl įvairių LPZ egzistavimo JAE, atlikus tyrimą nustatyta, jog nėra bendro įstatymais nustatyto kriterijaus, pagal kurį reglamentuojamas LPZ steigimas ir valdymas JAE. Nepateikta jokių įrodymų, jog JAE visos LPZ veikia tuo pačiu teisiniu pagrindu ir vadovaujantis tomis pačiomis veiklos taisyklėmis. Taip pat kilo rimtų abejonių, ar tinkamumas steigtis LPZ gali būti nustatomas vadovaujantis tam tikros verslo veiklos kriterijumi. Iš tiesų, vadovaujantis pateikta informacija paaiškėjo, kad kai kurios JAE LPZ yra išskirtinai skirtos tam tikrai verslo veiklai (pvz., Dudai automobilių laisvoji zona, tarptautinė medijos kūrimo laisvoji zona, Dubajaus gėlių centro laisvoji zona ir kt.).

| (191) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas be muito importavo gamybos priemones. |
| --- | --- |

(191)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas be muito importavo gamybos priemones.

e)   Išvada

| (192) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skirtos lėšos (negautos vyriausybės pajamos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(192)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, schema turi būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes pagal ją skirtos lėšos (negautos vyriausybės pajamos) ir tokiu būdu bendrovei gavėjai suteikiama lengvata.

| (193) | Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktu, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, nes lengvatomis galėjo naudotis tik LPZ įsisteigusios bendrovės, t. y. todėl subsidija galėjo pasinaudoti tik tam tikrose vietose įsisteigusios bendrovės, veikiančios pagal LPZ režimą. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, jog LPZ statusas JAE suteikiamas savarankiškai ir nesilaikant neutralumo arba objektyvumo kriterijų, kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Atsižvelgiant į tai, kad LPZ steigimas ir valdymas JAE nėra reglamentuojamas federaliniais teisės aktais, kiekvieno iš septynių JAE sudarančių emyratų leidimą suteikianti institucija leidžia steigti LPZ vadovaudamasi savo taisyklėmis. Kadangi Ras Al Khaimah emyrate nėra jokių teisės aktų ar gairių, atitinkama institucija savarankiškai nusprendžia, kuriai bendrovei gali būti leista steigtis LPZ. |
| --- | --- |

(193)

Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktu, schema yra laikoma konkrečiai taikoma, nes lengvatomis galėjo naudotis tik LPZ įsisteigusios bendrovės, t. y. todėl subsidija galėjo pasinaudoti tik tam tikrose vietose įsisteigusios bendrovės, veikiančios pagal LPZ režimą. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, jog LPZ statusas JAE suteikiamas savarankiškai ir nesilaikant neutralumo arba objektyvumo kriterijų, kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Atsižvelgiant į tai, kad LPZ steigimas ir valdymas JAE nėra reglamentuojamas federaliniais teisės aktais, kiekvieno iš septynių JAE sudarančių emyratų leidimą suteikianti institucija leidžia steigti LPZ vadovaudamasi savo taisyklėmis. Kadangi Ras Al Khaimah emyrate nėra jokių teisės aktų ar gairių, atitinkama institucija savarankiškai nusprendžia, kuriai bendrovei gali būti leista steigtis LPZ.

| (194) | Be to, lengvata, gauta nesumokėjus importo muito už gamybos priemones, negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(194)

Be to, lengvata, gauta nesumokėjus importo muito už gamybos priemones, negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes ji susijusi su gamybos priemonėmis, kurios nėra naudojamos gamybos procese ir todėl nepatenka į leistinų sąlyginio apmokestinimo muitais sistemų, nurodytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, taikymo sritį.

| (195) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(195)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, subsidija laikoma kompensuotina.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (196) | Atsižvelgiant į tai, jog bendrovė veikė LPZ nuo jos įsteigimo iki 2008 m. gegužės mėn., bet pradėjo gaminti PET 2007 m. rugsėjo mėn. ir nuo 2008 m. sausio mėn. bendrovė vykdė gamybą pagal 1979 m. Federalinio įstatymo Nr. 1 laikinąją pramonės licenciją, per TL gauta subsidija turi būti laikomas tik gamybos priemonių importas netaikant muito. |
| --- | --- |

(196)

Atsižvelgiant į tai, jog bendrovė veikė LPZ nuo jos įsteigimo iki 2008 m. gegužės mėn., bet pradėjo gaminti PET 2007 m. rugsėjo mėn. ir nuo 2008 m. sausio mėn. bendrovė vykdė gamybą pagal 1979 m. Federalinio įstatymo Nr. 1 laikinąją pramonės licenciją, per TL gauta subsidija turi būti laikomas tik gamybos priemonių importas netaikant muito.

| (197) | Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka subsidijos suma apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse, susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinė palūkanų norma, galiojusi JAE per TL. |
| --- | --- |

(197)

Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka subsidijos suma apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per 15 metų laikotarpį, kuris atitinka mažiausią nusidėvėjimo laikotarpį, nustatytą visose trijose su šiuo tyrimu susijusiose šalyse, susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinė palūkanų norma, galiojusi JAE per TL.

| (198) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai pardavimo apyvartai per TL, nes suteikiant lengvatą neatsižvelgiama į eksporto veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

(198)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai pardavimo apyvartai per TL, nes suteikiant lengvatą neatsižvelgiama į eksporto veiklos rezultatus.

| (199) | Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,11 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(199)

Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per TL nustatyta 0,11 % subsidijų norma.

3.3.2.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (200) | Laikina kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui yra 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Laikina kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui yra 5,13 %.

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

| (201) | Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl manoma, kad šių gamintojų produkcija sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(201)

Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl manoma, kad šių gamintojų produkcija sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

| (202) | Iš šių 17 gamintojų 12 bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 6 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo. |
| --- | --- |

(202)

Iš šių 17 gamintojų 12 bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 6 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo.

| (203) | Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(203)

Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose.

| (204) | Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti penki atskiri gamintojai, kurie parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio. Viena bendrovė negalėjo pateikti visų prašytų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių bendrovių, kurios parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio. |
| --- | --- |

(204)

Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti penki atskiri gamintojai, kurie parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio. Viena bendrovė negalėjo pateikti visų prašytų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių bendrovių, kurios parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

| (205) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie ES rinkos importo apimtį, o kitų Sąjungos gamintojų suvartojimas – skaičiavimais, pagrįstais skunde nurodyta informacija. |
| --- | --- |

(205)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie ES rinkos importo apimtį, o kitų Sąjungos gamintojų suvartojimas – skaičiavimais, pagrįstais skunde nurodyta informacija.

| (206) | Tyrimo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki TL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.

  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras ES suvartojimas (tonomis) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skunde pateikta informacija. |

(206)

Tyrimo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki TL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Bendras ES suvartojimas (tonomis)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeksas (2006 m.=100)

100

108

106

111

Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skunde pateikta informacija.

4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

a)   Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas

| (207) | Komisija nagrinėjo, ar PET importą iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(207)

Komisija nagrinėjo, ar PET importą iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalį.

| (208) | Dėl JAE, Irano ir Pakistano kilmės importo poveikio atliekant tyrimą nustatyta, kad subsidijų skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, o subsidijuoto importo apimtis iš šių dviejų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje. |
| --- | --- |

(208)

Dėl JAE, Irano ir Pakistano kilmės importo poveikio atliekant tyrimą nustatyta, kad subsidijų skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, o subsidijuoto importo apimtis iš šių dviejų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje.

| (209) | Dėl importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų ir panašaus produkto konkurencijos sąlygų, atliekant tyrimą nustatyta, kad šių šalių gamintojai naudojasi tais pačiais pardavimo kanalais ir produktą parduoda tų pačių kategorijų pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš šių šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. |
| --- | --- |

(209)

Dėl importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų ir panašaus produkto konkurencijos sąlygų, atliekant tyrimą nustatyta, kad šių šalių gamintojai naudojasi tais pačiais pardavimo kanalais ir produktą parduoda tų pačių kategorijų pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš šių šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo.

| (210) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų turėtų būti nagrinėjamas bendrai. |
| --- | --- |

(210)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų turėtų būti nagrinėjamas bendrai.

b)   Nagrinėjamojo importo apimtis

| (211) | Nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo į ES apimtis nuo 2006 m. iki TL padidėjo daugiau nei 5 kartus ir per TL sudarė 304 202 tonas. Tiksliau importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis 2006–2007 m. padidėjo 20 %, 2008 m. (palyginti su 2007 m.) padidėjo 270 procentinių punktų ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – dar 154 procentiniais punktais.

  2   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidijuoto importo apimtis (tonomis) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Subsidijuoto importo rinkos dalis | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(211)

Nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo į ES apimtis nuo 2006 m. iki TL padidėjo daugiau nei 5 kartus ir per TL sudarė 304 202 tonas. Tiksliau importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis 2006–2007 m. padidėjo 20 %, 2008 m. (palyginti su 2007 m.) padidėjo 270 procentinių punktų ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos – dar 154 procentiniais punktais.

2   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Subsidijuoto importo apimtis (tonomis)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indeksas (2006 m.=100)

100

120

390

544

Subsidijuoto importo rinkos dalis

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Šaltinis: Eurostatas.

c)   Nagrinėjamojo importo rinkos dalis

| (212) | Subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis 2006 m. buvo 2,1 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 procentiniais punktais. Tiksliau 2006–2007 m. ji padidėjo 0,2 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 5,3 procentinio punkto ir nuo 2008 iki TL pabaigos – 2,6 procentinio punkto. Per TL subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis buvo 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis 2006 m. buvo 2,1 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 procentiniais punktais. Tiksliau 2006–2007 m. ji padidėjo 0,2 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 5,3 procentinio punkto ir nuo 2008 iki TL pabaigos – 2,6 procentinio punkto. Per TL subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis buvo 10,2 %.

| (213) | Pažymima, kad JAE į rinką pateko tik 2007 m., tačiau sugebėjo greitai įgyti didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(213)

Pažymima, kad JAE į rinką pateko tik 2007 m., tačiau sugebėjo greitai įgyti didelę rinkos dalį.

d)   Kainos

i)   Kainų raida

| (214) | Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL pabaigos). Tiksliau vidutinė kaina 2007 m. sumažėjo 1 % ir buvo panašaus lygio 2008 m., o per TL sumažėjo dar 13 procentinių punktų.

  3   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(214)

Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL pabaigos). Tiksliau vidutinė kaina 2007 m. sumažėjo 1 % ir buvo panašaus lygio 2008 m., o per TL sumažėjo dar 13 procentinių punktų.

3   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo kaina (EUR/t)

1 030

1 023

1 015

882

Indeksas (2006 m.=100)

100

99

99

86

Šaltinis: Eurostatas.

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (215) | Atsižvelgiant į tai, kad per TL nagrinėjamojo produkto kainos ir sąnaudos labai svyravo, buvo renkami ketvirčių pardavimo kainų ir sąnaudų duomenys, o priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas kiekvienam ketvirčiui. |
| --- | --- |

(215)

Atsižvelgiant į tai, kad per TL nagrinėjamojo produkto kainos ir sąnaudos labai svyravo, buvo renkami ketvirčių pardavimo kainų ir sąnaudų duomenys, o priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas kiekvienam ketvirčiui.

| (216) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus. |
| --- | --- |

(216)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus.

| (217) | Palyginus nustatyta, kad per TL dėl JAE kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,9 %. Dėl Irano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Dėl Pakistano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 1,4 %. Nagrinėjamosioms šalims nustatytas 3,2 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL. |
| --- | --- |

(217)

Palyginus nustatyta, kad per TL dėl JAE kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,9 %. Dėl Irano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Dėl Pakistano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 1,4 %. Nagrinėjamosioms šalims nustatytas 3,2 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL.

4.4.   Sąjungos pramonės padėtis

| (218) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(218)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (219) | Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių turėjo būti vykdoma atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:






  — | makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu skunde pateiktais duomenimis, |
| --- | --- | --- |

(219)

Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių turėjo būti vykdoma atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

—

makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu skunde pateiktais duomenimis,

| — | atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

—

atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

4.4.1.   Makroekonominiai rodikliai

a)   Gamyba

| (220) | Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki TL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.

  4   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(220)

Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki TL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.

4   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamyba (tonomis)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeksas (2006 m.=100)

100

105

95

96

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientai

| (221) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per TL – net dar 9 procentiniais punktais.

  5   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Pajėgumų naudojimas | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(221)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per TL – net dar 9 procentiniais punktais.

5   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeksas (2006 m.=100)

100

101

106

115

Pajėgumų naudojimas

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeksas (2006 m.=100)

100

105

90

84

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

| (222) | Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per TL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per TL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(222)

Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per TL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per TL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai.

c)   Pardavimo apimtis

| (223) | Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau kitais metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per TL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.

  6   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimas (tonomis) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(223)

Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau kitais metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per TL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.

6   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pardavimas (tonomis)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeksas (2006 m.=100)

100

105

99

97

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

d)   Rinkos dalis

| (224) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per TL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

  7   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos gamintojų rinkos dalis | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Šaltinis: atsakymai į klausimyno klausimus, skundas ir Eurostatas. |

(224)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per TL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

7   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Sąjungos gamintojų rinkos dalis

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeksas (2006 m.=100)

100

98

94

88

Šaltinis: atsakymai į klausimyno klausimus, skundas ir Eurostatas.

e)   Augimas

| (225) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Kita vertus, subsidijuoto importo rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 2,1 % iki 10,2 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu. |
| --- | --- |

(225)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Kita vertus, subsidijuoto importo rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 2,1 % iki 10,2 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.

f)   Užimtumas

| (226) | Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau įdarbintų žmonių skaičius labai sumažėjo nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per TL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.

  8   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (darbuotojai) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(226)

Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau įdarbintų žmonių skaičius labai sumažėjo nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per TL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.

8   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Užimtumas (darbuotojai)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeksas (2006 m.=100)

100

87

85

85

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

g)   Našumas

| (227) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.

  9   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(227)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.

9   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeksas (2006 m.=100)

100

121

112

112

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

| (228) | Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR už toną. Per TL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR už toną. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir MEG) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.

  10   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas. |

(228)

Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR už toną. Per TL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR už toną. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir MEG) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.

10   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)

1 110

1 105

1 111

977

Indeksas (2006 m.=100)

100

100

100

88

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundas.

| (229) | Kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių. |
| --- | --- |

(229)

Kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių.

i)   Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo ir subsidijavimo

| (230) | Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Svarbu priminti, kad nuo 2000 m. iš Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivano ir Tailando importuojamai PET, o nuo 2004 m. iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamai PET taikomos galiojančios antidempingo priemonės. Iš Indijos importuojamam produktui nuo 2000 m. taip pat taikytos kompensacinės priemonės. Kadangi per šio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir padidėjo jos nuostoliai, negalima nustatyti, kad pramonė faktiškai atsigavo po buvusio dempingo ir subsidijavimo, todėl manoma, kad Sąjungos gamyba dėl žalingo bet kokio subsidijuoto importo į Sąjungos rinką poveikio yra pažeidžiama. |
| --- | --- |

(230)

Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Svarbu priminti, kad nuo 2000 m. iš Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivano ir Tailando importuojamai PET, o nuo 2004 m. iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamai PET taikomos galiojančios antidempingo priemonės. Iš Indijos importuojamam produktui nuo 2000 m. taip pat taikytos kompensacinės priemonės. Kadangi per šio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir padidėjo jos nuostoliai, negalima nustatyti, kad pramonė faktiškai atsigavo po buvusio dempingo ir subsidijavimo, todėl manoma, kad Sąjungos gamyba dėl žalingo bet kokio subsidijuoto importo į Sąjungos rinką poveikio yra pažeidžiama.

4.4.2.   Mikroekonominiai rodikliai

a)   Atsargos

| (231) | Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

  11   lentelė










  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(231)

Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

11   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeksas (2006 m.=100)

100

94

77

78

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

b)   Darbo užmokestis

| (232) | Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per TL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.

  12   lentelė










  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(232)

Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per TL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.

12   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeksas (2006 m.=100)

100

111

109

100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

c)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (233) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo – 6,9 iki – 7,5 %. Tiksliau su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik – 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai labai padidėjo – iki – 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.

  13   lentelė










  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pelningumas (grynojo pardavimo %) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeksas (2006 m.= –100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeksas (2006 m.= –100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(233)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo – 6,9 iki – 7,5 %. Tiksliau su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik – 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai labai padidėjo – iki – 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.

13   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeksas (2006 m.= –100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeksas (2006 m.= –100)

– 100

–32

– 175

– 127

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (234) | Iš esmės, investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Investicijų grąža nuo – 9,6 % 2006 m. padidėjo iki – 3,1 % 2007 m. 2008 m. ji sumažėjo iki – 16,8 % ir TL vėl padidėjo iki – 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(234)

Iš esmės, investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Investicijų grąža nuo – 9,6 % 2006 m. padidėjo iki – 3,1 % 2007 m. 2008 m. ji sumažėjo iki – 16,8 % ir TL vėl padidėjo iki – 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto.

d)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (235) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (– 42 mln. EUR) ir per TL sudarė – 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(235)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (– 42 mln. EUR) ir per TL sudarė – 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas.

| (236) | Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų susidūrusi su sunkumais padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

  14   lentelė










  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeksas (2006 m.=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(236)

Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų susidūrusi su sunkumais padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

14   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeksas (2006 m.=100)

– 100

206

– 229

–60

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

e)   Investicijos

| (237) | Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o per TL – tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.

  15   lentelė










  Atrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(237)

Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o per TL – tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.

15   lentelė

Atrinktos bendrovės

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Grynosios investicijos (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeksas (2006 m.=100)

100

66

7

4

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

4.5.   Išvada dėl žalos

| (238) | Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %.

| (239) | Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki TL pabaigos šie rodikliai apskirtai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per TL taip pat buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(239)

Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki TL pabaigos šie rodikliai apskirtai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per TL taip pat buvo neigiamas.

| (240) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(240)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Įžanga

| (241) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui. |
| --- | --- |

(241)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.

5.2.   Subsidijuoto importo poveikis

| (242) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo apimtis padidėjo daugiau nei 5 kartus iki 304 200 tonų, o šio importo rinkos dalis padidėjo beveik 8 procentiniais punktais (nuo 2,1 iki 10,2 %). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonė prarado apie 10 procentinių punktų rinkos dalies (nuo 84,9 iki 72,1 %). Šio importo vidutinė kaina nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo ir buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutinę kainą. |
| --- | --- |

(242)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo apimtis padidėjo daugiau nei 5 kartus iki 304 200 tonų, o šio importo rinkos dalis padidėjo beveik 8 procentiniais punktais (nuo 2,1 iki 10,2 %). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonė prarado apie 10 procentinių punktų rinkos dalies (nuo 84,9 iki 72,1 %). Šio importo vidutinė kaina nuo 2006 m. iki TL pabaigos sumažėjo ir buvo mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutinę kainą.

| (243) | Kaip išdėstyta 217 konstatuojamojoje dalyje, dėl subsidijuoto importo kainos priverstinai sumažintos vidutiniškai 3,2 % Net jei priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra mažesnis nei 4 %, jo negalima laikyti nežymiu, nes PET yra vartojimo produktas ir konkuruojama iš esmės pagal kainą. |
| --- | --- |

(243)

Kaip išdėstyta 217 konstatuojamojoje dalyje, dėl subsidijuoto importo kainos priverstinai sumažintos vidutiniškai 3,2 % Net jei priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra mažesnis nei 4 %, jo negalima laikyti nežymiu, nes PET yra vartojimo produktas ir konkuruojama iš esmės pagal kainą.

| (244) | Irano eksportuotojas teigė, kad dėl importuojamo Irano PET Sąjungos pramonei negalėjo būti daroma žala, nes tokio importo lygis tik šiek tiek viršijo de minimis importo ribą. Tačiau per TL importas iš Irano, kuriam teko 1,9 % rinkos dalis, viršijo pagrindiniame reglamente nurodytą de minimis ribą. Be to, dėl importo iš Irano kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Atsižvelgiant į šiuos faktus Irano eksportuotojo pateiktas teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(244)

Irano eksportuotojas teigė, kad dėl importuojamo Irano PET Sąjungos pramonei negalėjo būti daroma žala, nes tokio importo lygis tik šiek tiek viršijo de minimis importo ribą. Tačiau per TL importas iš Irano, kuriam teko 1,9 % rinkos dalis, viršijo pagrindiniame reglamente nurodytą de minimis ribą. Be to, dėl importo iš Irano kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Atsižvelgiant į šiuos faktus Irano eksportuotojo pateiktas teiginys atmetamas.

| (245) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, manoma, kad dėl šio subsidijuoto importo buvo daromas spaudimas mažinti kainas ir Sąjungos pramonė dėl to negalėjo taikyti tokių pardavimo kainų, kurios buvo būtinos sąnaudoms padengti ir pelnui gauti. Todėl manoma, kad yra priežastinis tokio importo ir Sąjungos pramonės žalos ryšys. |
| --- | --- |

(245)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, manoma, kad dėl šio subsidijuoto importo buvo daromas spaudimas mažinti kainas ir Sąjungos pramonė dėl to negalėjo taikyti tokių pardavimo kainų, kurios buvo būtinos sąnaudoms padengti ir pelnui gauti. Todėl manoma, kad yra priežastinis tokio importo ir Sąjungos pramonės žalos ryšys.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Sąjungos pramonės eksportas

| (246) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala padaryta dėl blogų Sąjungos gamintojų eksporto rezultatų. Kaip nurodyta toliau lentelėje, Sąjungos pramonės eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 11 %. Eksporto kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 10 %, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo eksportui vertė nesikeitė. Taigi, nėra požymių, kad eksportas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

  16   lentelė










  Sąjungos pramonė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas eksportui (tonomis) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Pardavimas eksportui (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksporto kaina (EUR/t) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(246)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala padaryta dėl blogų Sąjungos gamintojų eksporto rezultatų. Kaip nurodyta toliau lentelėje, Sąjungos pramonės eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 11 %. Eksporto kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 10 %, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo eksportui vertė nesikeitė. Taigi, nėra požymių, kad eksportas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

16   lentelė

Sąjungos pramonė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Pardavimas eksportui (tonomis)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeksas (2006 m.=100)

100

94

91

111

Pardavimas eksportui (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeksas (2006 m.=100)

100

95

88

100

Eksporto kaina (EUR/t)

1 109

1 128

1 072

1 002

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (247) | Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės kainos ES rinkoje buvo dirbtinai didelės. Suinteresuotosios šalies teigimu, šis teiginys pagrįstas tuo, kad ES rinkoje kainos išliko stabilios, nors eksporto kainos sumažėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, jog Sąjungos pramonės vidutinės metinės pardavimo kainos ES rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %, t. y. tiek pat, kiek tuo pačiu metu sumažėjo eksporto kainos. Todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(247)

Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės kainos ES rinkoje buvo dirbtinai didelės. Suinteresuotosios šalies teigimu, šis teiginys pagrįstas tuo, kad ES rinkoje kainos išliko stabilios, nors eksporto kainos sumažėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, jog Sąjungos pramonės vidutinės metinės pardavimo kainos ES rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %, t. y. tiek pat, kiek tuo pačiu metu sumažėjo eksporto kainos. Todėl šis teiginys atmetamas.

5.3.2.   Importas iš trečiųjų šalių

a)   Korėjos Respublika

| (248) | Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per TL.

  17   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(248)

Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per TL.

17   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeksas (2006 m.=100)

100

139

189

246

Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importo kaina (EUR/t)

1 084

1 071

1 063

914

Šaltinis: Eurostatas.

| (249) | Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines nagrinėjamųjų šalių kainas. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Korėjos Respublikos nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir manoma, kad dėl šio importo nenutrūksta nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su subsidijuotu importu iš nagrinėjamųjų šalių. |
| --- | --- |

(249)

Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už Sąjungos gamintojų vidutines kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines nagrinėjamųjų šalių kainas. Taigi, nors negalima teigti, kad importas iš Korėjos Respublikos nesusijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau jo poveikis buvo labai nedidelis ir manoma, kad dėl šio importo nenutrūksta nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su subsidijuotu importu iš nagrinėjamųjų šalių.

| (250) | Irano eksportuotojas teigė, kad importo iš Irano apimtis padidėjo dėl to, kad sumažėjo importo iš Pietų Korėjos apimtis, o ne Europos gamintojų sąskaita. Tačiau iš Eurostato duomenų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš abiejų šalių apimtis vienodai pastoviai didėjo. Taigi, negalima daryti išvados, kad importas iš Irano tik pakeitė importą iš Pietų Korėjos. |
| --- | --- |

(250)

Irano eksportuotojas teigė, kad importo iš Irano apimtis padidėjo dėl to, kad sumažėjo importo iš Pietų Korėjos apimtis, o ne Europos gamintojų sąskaita. Tačiau iš Eurostato duomenų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš abiejų šalių apimtis vienodai pastoviai didėjo. Taigi, negalima daryti išvados, kad importas iš Irano tik pakeitė importą iš Pietų Korėjos.

b)   Kitos šalys

| (251) | Iš kitų šalių apskritai importuota gerokai didesnėmis kainomis už Sąjungos gamintojų vidutines pardavimo kainas. Be to, importui iš kitų šalių tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Sąjungos pramonei priežastimi.

  18   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Importo iš kitų šalių rinkos dalis | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importo kaina (EUR/t) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(251)

Iš kitų šalių apskritai importuota gerokai didesnėmis kainomis už Sąjungos gamintojų vidutines pardavimo kainas. Be to, importui iš kitų šalių tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Sąjungos pramonei priežastimi.

18   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeksas (2006 m.=100)

100

114

71

81

Importo iš kitų šalių rinkos dalis

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importo kaina (EUR/t)

1 176

1 144

1 194

1 043

Šaltinis: Eurostatas.

5.3.3.   Konkurencija su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais

| (252) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl konkurencijos su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais. Penki Sąjungos gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Vienas jų gamybą sustabdė jau per TL, kiti du – netrukus. Nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimtis nustatyta remiantis skunde pateikta informacija. Remiantis turima informacija paaiškėjo, kad šie gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį prarado rinkos dalį – nuo 20,5 % 2006 m. iki 16 % per TL. Atlikus tyrimą negauta įrodymų, kad dėl šių gamintojų elgsenos būtų nutrūkęs subsidijuoto importo ir nustatytos Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

  19   lentelė










  Nebendradarbiaujantys ES gamintojai | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimas (tonomis) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Rinkos dalis | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Šaltinis: skundas |

(252)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl konkurencijos su nebendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais. Penki Sąjungos gamintojai atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo. Vienas jų gamybą sustabdė jau per TL, kiti du – netrukus. Nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimtis nustatyta remiantis skunde pateikta informacija. Remiantis turima informacija paaiškėjo, kad šie gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį prarado rinkos dalį – nuo 20,5 % 2006 m. iki 16 % per TL. Atlikus tyrimą negauta įrodymų, kad dėl šių gamintojų elgsenos būtų nutrūkęs subsidijuoto importo ir nustatytos Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

19   lentelė

Nebendradarbiaujantys ES gamintojai

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

ES pardavimas (tonomis)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeksas (2006 m.=100)

100

89

64

86

Rinkos dalis

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Šaltinis: skundas

5.3.4.   Ekonomikos nuosmukis

| (253) | Dėl 2008 m. finansinės ir ekonomikos krizės rinka augo lėčiau nei tikėtasi ir neįprastai, palyginti su 2000 m. pradžia, kai metinė augimo norma buvo 10 %. 2008 m. pirmą kartą sumažėjo PET paklausa. Akivaizdu, kad tai turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės veiklai. |
| --- | --- |

(253)

Dėl 2008 m. finansinės ir ekonomikos krizės rinka augo lėčiau nei tikėtasi ir neįprastai, palyginti su 2000 m. pradžia, kai metinė augimo norma buvo 10 %. 2008 m. pirmą kartą sumažėjo PET paklausa. Akivaizdu, kad tai turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės veiklai.

| (254) | Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs subsidijuotas importas iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per laikotarpį nuo paskutinio 2008 m. ketvirčio, dėl šio nuosmukio jokiu būdu nesumažėja žalingas subsidijuoto importo mažomis kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo apimčiai Sąjungos pramonė turėtų sugebėti išlaikyti tinkamo lygio kainas ir dėl to sumažinti vartojimo augimo mažėjimo poveikį, tačiau tai galima padaryti tik tada, kai nėra dėl importo į rinką mažomis kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

(254)

Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs subsidijuotas importas iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio buvo priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per laikotarpį nuo paskutinio 2008 m. ketvirčio, dėl šio nuosmukio jokiu būdu nesumažėja žalingas subsidijuoto importo mažomis kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo apimčiai Sąjungos pramonė turėtų sugebėti išlaikyti tinkamo lygio kainas ir dėl to sumažinti vartojimo augimo mažėjimo poveikį, tačiau tai galima padaryti tik tada, kai nėra dėl importo į rinką mažomis kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos.

| (255) | Be to, ekonomikos nuosmukis niekaip nesusijęs su žala, kuri buvo daryta ir pastebėta iki paskutinio 2008 m. ketvirčio. |
| --- | --- |

(255)

Be to, ekonomikos nuosmukis niekaip nesusijęs su žala, kuri buvo daryta ir pastebėta iki paskutinio 2008 m. ketvirčio.

| (256) | Taigi, ekonomikos nuosmukis turi būti vertinamas kaip su Sąjungos pramonei tik nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio padaryta žala susijęs veiksnys, o atsižvelgiant į tai, kad nuosmukis yra pasaulinis, jo negalima laikyti galimu motyvu Sąjungos pramonei padarytos žalos ir subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių priežastiniam ryšiui nutraukti. |
| --- | --- |

(256)

Taigi, ekonomikos nuosmukis turi būti vertinamas kaip su Sąjungos pramonei tik nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio padaryta žala susijęs veiksnys, o atsižvelgiant į tai, kad nuosmukis yra pasaulinis, jo negalima laikyti galimu motyvu Sąjungos pramonei padarytos žalos ir subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių priežastiniam ryšiui nutraukti.

5.3.5.   Geografinė vieta

| (257) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta pirmiausia dėl to, kad bent kai kurie Sąjungos gamintojai įsikūrę nepalankioje vietoje (t. y. toli nuo uosto, dėl to patiriamos papildomos nereikalingos žaliavų ir galutinio produkto vežimo išlaidos). |
| --- | --- |

(257)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta pirmiausia dėl to, kad bent kai kurie Sąjungos gamintojai įsikūrę nepalankioje vietoje (t. y. toli nuo uosto, dėl to patiriamos papildomos nereikalingos žaliavų ir galutinio produkto vežimo išlaidos).

| (258) | Dėl šio argumento pripažįstama, kad įsikūrimas tokioje vietoje, kurią sunku pasiekti sąlyginai pigesnėmis transporto priemonėmis, turi tam tikrų trūkumų žaliavų gavimo iš tiekėjų ir galutinio produkto pristatymo vartotojams sąnaudų prasme. Tačiau atlikus tyrimą ir patikrinus atrinktų Sąjungos gamintojų (du iš jų įsikūrę netoli uosto ir du – toliau sausumoje) pateiktus duomenis nenustatyta jokio reikšmingo geografinės vietos ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. Iš tikrųjų, nustatyta, kad žala padaryta ir tiems gamintojams, kurie įsikūrę netoli uosto. |
| --- | --- |

(258)

Dėl šio argumento pripažįstama, kad įsikūrimas tokioje vietoje, kurią sunku pasiekti sąlyginai pigesnėmis transporto priemonėmis, turi tam tikrų trūkumų žaliavų gavimo iš tiekėjų ir galutinio produkto pristatymo vartotojams sąnaudų prasme. Tačiau atlikus tyrimą ir patikrinus atrinktų Sąjungos gamintojų (du iš jų įsikūrę netoli uosto ir du – toliau sausumoje) pateiktus duomenis nenustatyta jokio reikšmingo geografinės vietos ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. Iš tikrųjų, nustatyta, kad žala padaryta ir tiems gamintojams, kurie įsikūrę netoli uosto.

| (259) | Taigi, daroma išvada, kad geografinė vieta materialiai nesusijusi su Sąjungos pramonei padaryta materialine žala. |
| --- | --- |

(259)

Taigi, daroma išvada, kad geografinė vieta materialiai nesusijusi su Sąjungos pramonei padaryta materialine žala.

5.3.6.   Vertikali integracija

| (260) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad daugelis Sąjungos gamintojų nėra vertikaliai integruoti (PTA gamybos prasme) ir dėl to sąnaudų atžvilgiu jų padėtis labai nepalanki, palyginti su integruotais eksportuotojais. Iš patikrintų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktų duomenų nematyti jokio akivaizdaus PTA gamybos integravimo ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio. |
| --- | --- |

(260)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad daugelis Sąjungos gamintojų nėra vertikaliai integruoti (PTA gamybos prasme) ir dėl to sąnaudų atžvilgiu jų padėtis labai nepalanki, palyginti su integruotais eksportuotojais. Iš patikrintų atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktų duomenų nematyti jokio akivaizdaus PTA gamybos integravimo ir Sąjungos gamintojų ekonominės veiklos santykio.

| (261) | Taigi, daroma išvada, kad tai, jog PTA gamyba vertikaliai neintegruota, nėra susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(261)

Taigi, daroma išvada, kad tai, jog PTA gamyba vertikaliai neintegruota, nėra susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (262) | Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis bei jo rinkos dalys ir buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, pablogėjo Sąjungos gamintojų padėtis, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje, padaryta dėl subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(262)

Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo subsidijuoto importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis bei jo rinkos dalys ir buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, pablogėjo Sąjungos gamintojų padėtis, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje, padaryta dėl subsidijuoto importo.

| (263) | Nagrinėti kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad dėl jų nenutraukiamas subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Importas iš Korėjos Respublikos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau atsižvelgiant į nedidelius šio importo ir Sąjungos rinkos kainų skirtumus manoma, kad dėl jo nenutraukiamas nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su subsidijuotu importu iš nagrinėjamųjų šalių. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis mažėjo, o kainos buvo didelės, dėl to nėra įrodymų, kad toks importas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. Be to, nė vienas kitas veiksnys, t. y. Sąjungos pramonės eksportas, konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, ekonomikos nuosmukis, geografinė padėtis ir vertikalios integracijos trūkumas, nebuvo tiek susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, kad dėl jo būtų nutrauktas priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(263)

Nagrinėti kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad dėl jų nenutraukiamas subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. Importas iš Korėjos Respublikos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau atsižvelgiant į nedidelius šio importo ir Sąjungos rinkos kainų skirtumus manoma, kad dėl jo nenutraukiamas nustatytas priežastinis ryšys, susijęs su subsidijuotu importu iš nagrinėjamųjų šalių. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis mažėjo, o kainos buvo didelės, dėl to nėra įrodymų, kad toks importas būtų susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. Be to, nė vienas kitas veiksnys, t. y. Sąjungos pramonės eksportas, konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, ekonomikos nuosmukis, geografinė padėtis ir vertikalios integracijos trūkumas, nebuvo tiek susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, kad dėl jo būtų nutrauktas priežastinis ryšys.

| (264) | Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(264)

Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (265) | Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl subsidijavimo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalimi Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(265)

Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl subsidijavimo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalimi Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.

| (266) | Komisija nusiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams, žaliavų tiekėjams, naudotojams ir jų asociacijoms. Nusiųsta iš viso daugiau nei 50 klausimynų, tačiau per nustatytą laikotarpį gauta tik 13 atsakymų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi 22 naudotojai, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju. |
| --- | --- |

(266)

Komisija nusiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams, žaliavų tiekėjams, naudotojams ir jų asociacijoms. Nusiųsta iš viso daugiau nei 50 klausimynų, tačiau per nustatytą laikotarpį gauta tik 13 atsakymų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi 22 naudotojai, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju.

6.1.   Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai

| (267) | Tikimasi, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones būtų užkirstas kelias tolesniems rinkos iškraipymams ir kainų mažinimui bei atkurta sąžininga konkurencija. Dėl to Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė padidinus kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį pagerinti padėtį. |
| --- | --- |

(267)

Tikimasi, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones būtų užkirstas kelias tolesniems rinkos iškraipymams ir kainų mažinimui bei atkurta sąžininga konkurencija. Dėl to Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė padidinus kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį pagerinti padėtį.

| (268) | Jei priemonės nebus nustatytos, numatoma, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių mažomis kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis toliau didės. Tokiu atveju Sąjungos pramonė neturės galimybės pagerinti padėties. Atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį manoma, kad bus uždaryta daugiau įmonių ir dėl to sumažės užimtumas. |
| --- | --- |

(268)

Jei priemonės nebus nustatytos, numatoma, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių mažomis kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis toliau didės. Tokiu atveju Sąjungos pramonė neturės galimybės pagerinti padėties. Atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį manoma, kad bus uždaryta daugiau įmonių ir dėl to sumažės užimtumas.

| (269) | Nėra požymių, kad kitų Sąjungos gamintojų, kurie aktyviai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, interesai skirtųsi nuo nustatytų Sąjungos pramonės interesų. |
| --- | --- |

(269)

Nėra požymių, kad kitų Sąjungos gamintojų, kurie aktyviai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, interesai skirtųsi nuo nustatytų Sąjungos pramonės interesų.

| (270) | Irano bendrovė tvirtino, kad nustatytos priemonės Sąjungos pramonei nepadėtų, nes būtų tik iš naujo investuojama į kitas eksportuojančias šalis. Šio argumento priimti negalima, nes tai reikštų, kad kompensacinių priemonių niekada nebūtų galima nustatyti produktams, kuriems skirtos investicijos gali būti nukreiptos į kitas šalis. Be to, tai reikštų, kad atsisakoma saugoti nuo nesąžiningos prekybos tik dėl to, kad gali atsirasti nauja konkurencija su kitomis trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(270)

Irano bendrovė tvirtino, kad nustatytos priemonės Sąjungos pramonei nepadėtų, nes būtų tik iš naujo investuojama į kitas eksportuojančias šalis. Šio argumento priimti negalima, nes tai reikštų, kad kompensacinių priemonių niekada nebūtų galima nustatyti produktams, kuriems skirtos investicijos gali būti nukreiptos į kitas šalis. Be to, tai reikštų, kad atsisakoma saugoti nuo nesąžiningos prekybos tik dėl to, kad gali atsirasti nauja konkurencija su kitomis trečiosiomis šalimis.

| (271) | Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad jokios priemonės nepadėtų ištaisyti struktūrinio ES PET gaminančios pramonės konkurencinio trūkumo, palyginti su PET gaminančia pramone Azijoje ir Viduriniuosiuose Rytuose. Tačiau šis argumentas nebuvo pakankamai pagrįstas. Pažymima, kad kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie yra vertikaliai integruoti, finansinė padėtis taip pat bloga. Be to, net jei ir būtų galimų konkurencinių privalumų (pavyzdžiui, galimybės gauti pigesnių žaliavų), eksportuojantys gamintojai vis tiek būtų gavę kompensuotinas subsidijas. |
| --- | --- |

(271)

Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad jokios priemonės nepadėtų ištaisyti struktūrinio ES PET gaminančios pramonės konkurencinio trūkumo, palyginti su PET gaminančia pramone Azijoje ir Viduriniuosiuose Rytuose. Tačiau šis argumentas nebuvo pakankamai pagrįstas. Pažymima, kad kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie yra vertikaliai integruoti, finansinė padėtis taip pat bloga. Be to, net jei ir būtų galimų konkurencinių privalumų (pavyzdžiui, galimybės gauti pigesnių žaliavų), eksportuojantys gamintojai vis tiek būtų gavę kompensuotinas subsidijas.

| (272) | Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(272)

Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

6.2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai

| (273) | Kaip nurodyta pirmiau, atlikta nesusijusių importuotojų atranka ir iš dviejų atrinktų bendrovių atliekant šį tyrimą visiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas importuotojas (Global Services International, toliau – G.S.I.). Bendradarbiaujančio importuotojo nurodyta importo apimtis sudaro didelę viso importo per TL iš nagrinėjamųjų šalių apimties dalį. Komisiniai atlyginimai už importuojamą PET sudaro didžiąją G.S.I. verslo dalį. Importuotojas veikia komisinių atlyginimų pagrindu, todėl nenumatoma, kad nustačius muitus šio importuotojo veiklai būtų padarytas didelis poveikis, nes bet koks faktinis importo kainos padidėjimas veikiausiai būtų perkeltas jo klientams. |
| --- | --- |

(273)

Kaip nurodyta pirmiau, atlikta nesusijusių importuotojų atranka ir iš dviejų atrinktų bendrovių atliekant šį tyrimą visiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas importuotojas (Global Services International, toliau – G.S.I.). Bendradarbiaujančio importuotojo nurodyta importo apimtis sudaro didelę viso importo per TL iš nagrinėjamųjų šalių apimties dalį. Komisiniai atlyginimai už importuojamą PET sudaro didžiąją G.S.I. verslo dalį. Importuotojas veikia komisinių atlyginimų pagrindu, todėl nenumatoma, kad nustačius muitus šio importuotojo veiklai būtų padarytas didelis poveikis, nes bet koks faktinis importo kainos padidėjimas veikiausiai būtų perkeltas jo klientams.

| (274) | Joks kitas importuotojas nepateikė susijusios informacijos. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo ir (arba) kompensacinės priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos prekybos apsaugos priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali importuoti iš minėtų šalių. |
| --- | --- |

(274)

Joks kitas importuotojas nepateikė susijusios informacijos. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo ir (arba) kompensacinės priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos prekybos apsaugos priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali importuoti iš minėtų šalių.

| (275) | Atitinkamai daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta. |
| --- | --- |

(275)

Atitinkamai daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.

6.3.   Žaliavų tiekėjų interesai Sąjungoje

| (276) | Atliekant tyrimą žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) bendradarbiavo ir per nurodytą laikotarpį pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų. |
| --- | --- |

(276)

Atliekant tyrimą žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) bendradarbiavo ir per nurodytą laikotarpį pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų.

| (277) | Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Pažymima, kad dėl Tailando kilmės PTA importo vyksta antidempingo ir antisubsidijų tyrimas, o tai reiškia, kad ES PTA gamintojai taip pat gali būti susidūrę su nesąžininga konkurencija dėl importo iš Tailando. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas subsidijuotai importuojamai PET gali būti naudingas PTA gamintojams. |
| --- | --- |

(277)

Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Pažymima, kad dėl Tailando kilmės PTA importo vyksta antidempingo ir antisubsidijų tyrimas, o tai reiškia, kad ES PTA gamintojai taip pat gali būti susidūrę su nesąžininga konkurencija dėl importo iš Tailando. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas subsidijuotai importuojamai PET gali būti naudingas PTA gamintojams.

| (278) | Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį. |
| --- | --- |

(278)

Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį.

| (279) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad subsidijuotam iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams. |
| --- | --- |

(279)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad subsidijuotam iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams.

6.4.   Naudotojų interesai

| (280) | Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (ruošinio pūtimas į butelį). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti. |
| --- | --- |

(280)

Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (ruošinio pūtimas į butelį). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti.

| (281) | PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas). |
| --- | --- |

(281)

PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).

| (282) | Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:






  — | perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir |
| --- | --- | --- |

(282)

Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:

—

perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir

| — | išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas). |
| --- | --- |

—

išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas).

a)   Perdirbėjai

| (283) | Ruošinių gamintojai yra pagrindiniai butelių rūšies PET naudotojai. Atliekant tyrimą visiškai bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) keturi perdirbėjai, kurių sunaudotas kiekis sudarė 16 % Sąjungos suvartojimo per TL. Kaip minėta pirmiau, vėliau atliekant tyrimą apie save pranešė daug perdirbėjų, kurie prieštaravo priemonėms, tačiau nepateikė duomenų apie suvartojimą, kuriuos būtų galima patikrinti. Bendradarbiaujantis importuotojas per klausymą teigė, kad priemonėms prieštarauja daugiau nei 80 % ES naudotojų. Tačiau ši informacija buvo nepakankamai pagrįsta ir jos nebuvo įmanoma patikrinti. |
| --- | --- |

(283)

Ruošinių gamintojai yra pagrindiniai butelių rūšies PET naudotojai. Atliekant tyrimą visiškai bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) keturi perdirbėjai, kurių sunaudotas kiekis sudarė 16 % Sąjungos suvartojimo per TL. Kaip minėta pirmiau, vėliau atliekant tyrimą apie save pranešė daug perdirbėjų, kurie prieštaravo priemonėms, tačiau nepateikė duomenų apie suvartojimą, kuriuos būtų galima patikrinti. Bendradarbiaujantis importuotojas per klausymą teigė, kad priemonėms prieštarauja daugiau nei 80 % ES naudotojų. Tačiau ši informacija buvo nepakankamai pagrįsta ir jos nebuvo įmanoma patikrinti.

| (284) | Europos plastikų perdirbėjams atstovaujanti asociacija (EuPC) per klausymą nurodė, kad jos pozicija šiame tyrime neutrali. Nors kai kurie jos nariai prieštarauja bet kokioms priemonėms, dabartinis PET kainų lygis Europos rinkoje PET perdirbančioms bendrovėms nėra nuoseklus. PET perdirbančios bendrovės (taip pat tos, kurioms atstovauja EuPC) priemonėms neprieštarautų. Tačiau vėliau per tyrimą asociacija pakeitė poziciją ir pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Asociacija teigė, kad nustačius priemones ES plastikų perdirbimo pramonė, kurią iš esmės sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), patirtų papildomų išlaidų. Asociacija tvirtino, kad šios MVĮ negalėtų absorbuoti padidėjusių PET kainų ir dėl to turėtų nutraukti veiklą arba būtų skatinamos iškelti veiklą iš ES. Šiuo etapu minėti tvirtinimai nebuvo daugiau pagrįsti. |
| --- | --- |

(284)

Europos plastikų perdirbėjams atstovaujanti asociacija (EuPC) per klausymą nurodė, kad jos pozicija šiame tyrime neutrali. Nors kai kurie jos nariai prieštarauja bet kokioms priemonėms, dabartinis PET kainų lygis Europos rinkoje PET perdirbančioms bendrovėms nėra nuoseklus. PET perdirbančios bendrovės (taip pat tos, kurioms atstovauja EuPC) priemonėms neprieštarautų. Tačiau vėliau per tyrimą asociacija pakeitė poziciją ir pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Asociacija teigė, kad nustačius priemones ES plastikų perdirbimo pramonė, kurią iš esmės sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), patirtų papildomų išlaidų. Asociacija tvirtino, kad šios MVĮ negalėtų absorbuoti padidėjusių PET kainų ir dėl to turėtų nutraukti veiklą arba būtų skatinamos iškelti veiklą iš ES. Šiuo etapu minėti tvirtinimai nebuvo daugiau pagrįsti.

| (285) | Bendradarbiaujančių perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 1 300 darbuotojų, o perdirbėjų, kurie vėliau per tyrimą pranešė apie save, bendrovėse, kaip nurodyta, iš viso dirba dar apie 6 000 darbuotojų. Importuotojas ir jo klientai per klausymą nurodė, kad perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 20 000 darbuotojų. Informaciją apie užimtumą dar reikia patikrinti. |
| --- | --- |

(285)

Bendradarbiaujančių perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 1 300 darbuotojų, o perdirbėjų, kurie vėliau per tyrimą pranešė apie save, bendrovėse, kaip nurodyta, iš viso dirba dar apie 6 000 darbuotojų. Importuotojas ir jo klientai per klausymą nurodė, kad perdirbėjų bendrovėse iš viso dirba apie 20 000 darbuotojų. Informaciją apie užimtumą dar reikia patikrinti.

| (286) | Remiantis turima informacija, ruošinių gamybai naudojamas PET sudaro apie 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis. Atlikus tyrimą iš dalies nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujantys perdirbėjai jau patiria nuostolių. Dauguma perdirbėjų – tai mažosios ir vidutinės vietos bendrovės, todėl per trumpą ar vidutinį laikotarpį jų galimybės perkelti padidėjusias sąnaudas nedidelės, ypač dėl to, kad jų klientai (išpilstymo į butelius bendrovės) yra pakankamai dideli veikėjai, kurių derybų pozicijos kur kas geresnės. Tačiau į ruošinių ir (arba) butelių pardavimo sutartis (paprastai dėl jų deramasi kasmet) dažnai įtraukiamas mechanizmas PET kainų svyravimams atspindėti. |
| --- | --- |

(286)

Remiantis turima informacija, ruošinių gamybai naudojamas PET sudaro apie 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis. Atlikus tyrimą iš dalies nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujantys perdirbėjai jau patiria nuostolių. Dauguma perdirbėjų – tai mažosios ir vidutinės vietos bendrovės, todėl per trumpą ar vidutinį laikotarpį jų galimybės perkelti padidėjusias sąnaudas nedidelės, ypač dėl to, kad jų klientai (išpilstymo į butelius bendrovės) yra pakankamai dideli veikėjai, kurių derybų pozicijos kur kas geresnės. Tačiau į ruošinių ir (arba) butelių pardavimo sutartis (paprastai dėl jų deramasi kasmet) dažnai įtraukiamas mechanizmas PET kainų svyravimams atspindėti.

| (287) | Perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad nustačius priemones kai kurie didesnieji ruošinių gamintojai standartines gamybos linijas perkeltų į ES kaimynines šalis. Atsižvelgiant į tai, kad ruošinių gabenimo sąnaudos nedidelį atstumą yra pakankamai nedidelės, šis procesas iš dalies jau vyksta. Tačiau šiuo metu tokios aplinkybės, kaip antai nedidelis atstumas iki kliento arba pristatymo lankstumas, kompensuoja privalumus, kuriuos gali pasiūlyti kaimyninės šalys. Kadangi siūlomas priemonių dydis yra vidutiniškas, daroma preliminari išvada, kad ruošinių gaminimo ne ES privalumai neturėtų būti didesni už esamus trūkumus. Be to, atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, manoma, kad gamybos iškėlimas būtų alternatyvus sprendimas tik toms bendrovėms, kurių klientai įsikūrę arti ES sienų, tačiau šis sprendimas netiktų perdirbėjams, kurių klientai įsikūrę kitose ES vietose. |
| --- | --- |

(287)

Perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad nustačius priemones kai kurie didesnieji ruošinių gamintojai standartines gamybos linijas perkeltų į ES kaimynines šalis. Atsižvelgiant į tai, kad ruošinių gabenimo sąnaudos nedidelį atstumą yra pakankamai nedidelės, šis procesas iš dalies jau vyksta. Tačiau šiuo metu tokios aplinkybės, kaip antai nedidelis atstumas iki kliento arba pristatymo lankstumas, kompensuoja privalumus, kuriuos gali pasiūlyti kaimyninės šalys. Kadangi siūlomas priemonių dydis yra vidutiniškas, daroma preliminari išvada, kad ruošinių gaminimo ne ES privalumai neturėtų būti didesni už esamus trūkumus. Be to, atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, manoma, kad gamybos iškėlimas būtų alternatyvus sprendimas tik toms bendrovėms, kurių klientai įsikūrę arti ES sienų, tačiau šis sprendimas netiktų perdirbėjams, kurių klientai įsikūrę kitose ES vietose.

| (288) | Be to, perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad priemonės PET gamintojams būtų tik trumpalaikė parama. Jie teigė, kad per vidutinį ar ilgą laikotarpį, ruošinių gamintojams išsikėlus iš ES, PET gamintojams ES rinkoje pritrūktų paklausos ir dėl mažėjančių kainų PET gamintojai galiausiai turėtų uždaryti įmones arba jas iškelti iš ES. Atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktus svarstymus ir į tai, kad daroma preliminari išvada, jog kol kas ruošinių gamintojams nėra ekonominės būtinybės išsikelti iš ES, toks scenarijus veikiausiai nebus įgyvendintas. |
| --- | --- |

(288)

Be to, perdirbėjai ir bendradarbiaujantis importuotojas tvirtino, kad priemonės PET gamintojams būtų tik trumpalaikė parama. Jie teigė, kad per vidutinį ar ilgą laikotarpį, ruošinių gamintojams išsikėlus iš ES, PET gamintojams ES rinkoje pritrūktų paklausos ir dėl mažėjančių kainų PET gamintojai galiausiai turėtų uždaryti įmones arba jas iškelti iš ES. Atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktus svarstymus ir į tai, kad daroma preliminari išvada, jog kol kas ruošinių gamintojams nėra ekonominės būtinybės išsikelti iš ES, toks scenarijus veikiausiai nebus įgyvendintas.

| (289) | Dėl to preliminariai negalima manyti, kad nustačius priemones perdirbėjų gamybos sąnaudoms nebus padarytas didelis poveikis. Tačiau, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su ruošinių ir (arba) butelių gamintojų galimybėmis padidėjusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, šiuo laikinu etapu negalima aiškiai nustatyti poveikio perdirbėjų pelningumui ir jų bendrai veiklai. |
| --- | --- |

(289)

Dėl to preliminariai negalima manyti, kad nustačius priemones perdirbėjų gamybos sąnaudoms nebus padarytas didelis poveikis. Tačiau, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su ruošinių ir (arba) butelių gamintojų galimybėmis padidėjusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, šiuo laikinu etapu negalima aiškiai nustatyti poveikio perdirbėjų pelningumui ir jų bendrai veiklai.

b)   Išpilstymo į butelius bendrovės

| (290) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) šešios išpilstymo į butelius bendrovės, įskaitant Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone ir Orangina filialus. Per TL jų suvartojamas PET kiekis sudarė apie 11 % Sąjungoje suvartojamo PET kiekio. Dėl pateiktos informacijos formos nėra lengva nustatyti darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamybos, kai naudojamas PET, procesu, skaičių. Tačiau preliminariai apskaičiuota, kad yra apie 6 000 tokių darbuotojų. Remiantis turima informacija apskaičiuota, kad visose Sąjungos išpilstymo į butelius įmonėse dirba 40 000–60 000 darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamyba, kai naudojamas PET. |
| --- | --- |

(290)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo (t. y. per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus) šešios išpilstymo į butelius bendrovės, įskaitant Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone ir Orangina filialus. Per TL jų suvartojamas PET kiekis sudarė apie 11 % Sąjungoje suvartojamo PET kiekio. Dėl pateiktos informacijos formos nėra lengva nustatyti darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamybos, kai naudojamas PET, procesu, skaičių. Tačiau preliminariai apskaičiuota, kad yra apie 6 000 tokių darbuotojų. Remiantis turima informacija apskaičiuota, kad visose Sąjungos išpilstymo į butelius įmonėse dirba 40 000–60 000 darbuotojų, kurie tiesiogiai susiję su gamyba, kai naudojamas PET.

| (291) | Remiantis turima informacija PET sąnaudos, atsižvelgiant į kitų sudedamųjų dalių, naudojamų atitinkamų produktų gamyboje, sąnaudas, sudaro 1–14 % visų bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. Iš turimos informacijos matyti, kad PET tampa vis svarbesne mineralinio vandens gamintojų (ypač gamintojų be registruoto prekės ženklo) sąnaudų dalimi, o kai kurioms nealkoholinių gėrimų išpilstymo į butelius bendrovėms PET sąnaudos yra ribinės. Iš turimos informacijos matyti, kad kai kuriais atvejais PET sąnaudos gali sudaryti iki 20 % galutinės mineralinio vandens kainos pirkėjams. Manoma, kad apskritai PET sąnaudos gali sudaryti iki 10 % visų išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. |
| --- | --- |

(291)

Remiantis turima informacija PET sąnaudos, atsižvelgiant į kitų sudedamųjų dalių, naudojamų atitinkamų produktų gamyboje, sąnaudas, sudaro 1–14 % visų bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų. Iš turimos informacijos matyti, kad PET tampa vis svarbesne mineralinio vandens gamintojų (ypač gamintojų be registruoto prekės ženklo) sąnaudų dalimi, o kai kurioms nealkoholinių gėrimų išpilstymo į butelius bendrovėms PET sąnaudos yra ribinės. Iš turimos informacijos matyti, kad kai kuriais atvejais PET sąnaudos gali sudaryti iki 20 % galutinės mineralinio vandens kainos pirkėjams. Manoma, kad apskritai PET sąnaudos gali sudaryti iki 10 % visų išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų.

| (292) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad nustačius siūlomas priemones padidėjusios PET kainos turės tik nedidelio poveikio (sąnaudos padidėtų mažiau nei 2 %) bendrai išpilstymo į butelius bendrovių padėčiai, net jei, kaip teigiama, tos bendrovės turėtų sunkumų perkeldamos padidėjusias sąnaudas pirkėjams, nes bet kuriuo atveju nepanašu, kad taip galėtų atsitikti per vidutinės trukmės laikotarpį. |
| --- | --- |

(292)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad nustačius siūlomas priemones padidėjusios PET kainos turės tik nedidelio poveikio (sąnaudos padidėtų mažiau nei 2 %) bendrai išpilstymo į butelius bendrovių padėčiai, net jei, kaip teigiama, tos bendrovės turėtų sunkumų perkeldamos padidėjusias sąnaudas pirkėjams, nes bet kuriuo atveju nepanašu, kad taip galėtų atsitikti per vidutinės trukmės laikotarpį.

6.5.   PET pasiūlos trūkumas

| (293) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nustačius priemones ES rinkoje pritrūktų PET pasiūlos ir kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esančiai paklausai patenkinti. |
| --- | --- |

(293)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nustačius priemones ES rinkoje pritrūktų PET pasiūlos ir kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esančiai paklausai patenkinti.

| (294) | Dėl to pažymima, kad Sąjungos gamintojai per TL naudojo tik 69 % savo pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui pakeisti, jei tai būtų būtina. Tačiau muitu siekiama tik atkurti sąžiningą konkurenciją rinkoje, o ne varžyti importą. Be to, yra ir kitų tiekimo šaltinių. |
| --- | --- |

(294)

Dėl to pažymima, kad Sąjungos gamintojai per TL naudojo tik 69 % savo pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui pakeisti, jei tai būtų būtina. Tačiau muitu siekiama tik atkurti sąžiningą konkurenciją rinkoje, o ne varžyti importą. Be to, yra ir kitų tiekimo šaltinių.

| (295) | Taip pat tikimasi, kad PET perdirbanti pramonė padidins gamybos apimtį, jei grynojo PET kaina ES bus pagrįsto dydžio ir nebus leidžiama jos mažinti dėl nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

(295)

Taip pat tikimasi, kad PET perdirbanti pramonė padidins gamybos apimtį, jei grynojo PET kaina ES bus pagrįsto dydžio ir nebus leidžiama jos mažinti dėl nesąžiningos konkurencijos.

6.6.   Kiti argumentai

| (296) | Irano eksportuotojas tvirtino, kad Irano kilmės PET nustačius priemones būtų padarytas neproporcingas neigiamas poveikis, nes Iranas yra besivystanti šalis, o Irano eksportuotojai jau patiria didelių nepatogumų dėl tarptautinių sankcijų. Pagal Komisijos įprastą praktiką antisubsidijų veiksmų imamasi tiek prieš besivystančias, tiek išsivysčiusias šalis, jei tokie veiksmai pagrįsti teisiškai. Be to, tai, kad Iranui taikomos sankcijos, pagal galiojančias antisubsidijų taisykles yra nesusijusi aplinkybė. |
| --- | --- |

(296)

Irano eksportuotojas tvirtino, kad Irano kilmės PET nustačius priemones būtų padarytas neproporcingas neigiamas poveikis, nes Iranas yra besivystanti šalis, o Irano eksportuotojai jau patiria didelių nepatogumų dėl tarptautinių sankcijų. Pagal Komisijos įprastą praktiką antisubsidijų veiksmų imamasi tiek prieš besivystančias, tiek išsivysčiusias šalis, jei tokie veiksmai pagrįsti teisiškai. Be to, tai, kad Iranui taikomos sankcijos, pagal galiojančias antisubsidijų taisykles yra nesusijusi aplinkybė.

6.7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (297) | Apibendrinant, tikimasi, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei ir kitiems Sąjungos gamintojams būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį bei kainas ir rinkos dalį. Naudotojams (daugiausia perdirbėjams) gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams. |
| --- | --- |

(297)

Apibendrinant, tikimasi, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei ir kitiems Sąjungos gamintojams būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį bei kainas ir rinkos dalį. Naudotojams (daugiausia perdirbėjams) gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams.

| (298) | Atkūrus sąžiningą konkurenciją ir ES išlaikant pagrįstą kainų lygį bus skatinama perdirbti PET, taigi, bus padedama saugoti aplinką. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į viską šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Šį preliminarų vertinimą gali tekti peržiūrėti galutiniame etape, po to, kai bus patikrinti naudotojų klausimyno atsakymai ir toliau atliekamas tyrimas. |
| --- | --- |

(298)

Atkūrus sąžiningą konkurenciją ir ES išlaikant pagrįstą kainų lygį bus skatinama perdirbti PET, taigi, bus padedama saugoti aplinką. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į viską šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Šį preliminarų vertinimą gali tekti peržiūrėti galutiniame etape, po to, kai bus patikrinti naudotojų klausimyno atsakymai ir toliau atliekamas tyrimas.

7.   LAIKINOSIOS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (299) | Atsižvelgiant į padarytas preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, žalos ir Sąjungos interesų, importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas. |
| --- | --- |

(299)

Atsižvelgiant į padarytas preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, žalos ir Sąjungos interesų, importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (300) | Importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų subsidijuotu importu Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(300)

Importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų subsidijuotu importu Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų subsidijuoto importo.

| (301) | Sąjunga nurodė 7,5 % tikslinį pelno dydį, kuris buvo naudojamas su Kinijos Liaudies Respublika susijusiame tyrime. Tačiau Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį niekada negavo tokio pelno (iš tiesų, ji niekada nedirbo pelningai) ir apskirtai Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad ji paprastai gauna pakankamai nedidelį pelną. Didžiausias dviejų atrinktų bendrovių gautas pelnas per vienerius nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo 3 %. Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad 5 % yra pats tinkamiausias tikslinis pelno dydis. |
| --- | --- |

(301)

Sąjunga nurodė 7,5 % tikslinį pelno dydį, kuris buvo naudojamas su Kinijos Liaudies Respublika susijusiame tyrime. Tačiau Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį niekada negavo tokio pelno (iš tiesų, ji niekada nedirbo pelningai) ir apskirtai Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad ji paprastai gauna pakankamai nedidelį pelną. Didžiausias dviejų atrinktų bendrovių gautas pelnas per vienerius nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo 3 %. Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad 5 % yra pats tinkamiausias tikslinis pelno dydis.

| (302) | Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį. |
| --- | --- |

(302)

Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį.

| (303) | Kadangi per TL žaliavų kainos ir atitinkamai PET kainos Sąjungos rinkoje labai kito, manyta, kad būtų tikslinga žalos pašalinimo lygį skaičiuoti remiantis ketvirčio duomenimis.






  Šalis | Žalos pašalinimo lygis |
| --- | --- | --- |
| Iranas | 17,0 % |
| Pakistanas | 15,2 % |
| JAE | 18,5 % |

(303)

Kadangi per TL žaliavų kainos ir atitinkamai PET kainos Sąjungos rinkoje labai kito, manyta, kad būtų tikslinga žalos pašalinimo lygį skaičiuoti remiantis ketvirčio duomenimis.

Šalis

Žalos pašalinimo lygis

Iranas

17,0 %

Pakistanas

15,2 %

JAE

18,5 %

7.2.   Laikinosios priemonės

| (304) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi manoma, kad importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytas toks laikinasis kompensacinis muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų subsidijavimo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle. |
| --- | --- |

(304)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi manoma, kad importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytas toks laikinasis kompensacinis muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų subsidijavimo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesnio muito taisykle.

| (305) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi manoma, kad importuojamam Irano kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatyta laikinojo kompensacinio muito norma, prilygstanti nustatytam žalos skirtumui, o Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatyta laikinojo kompensacinio muito norma, prilygstanti nustatytam subsidijų skirtumui. |
| --- | --- |

(305)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi manoma, kad importuojamam Irano kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatyta laikinojo kompensacinio muito norma, prilygstanti nustatytam žalos skirtumui, o Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatyta laikinojo kompensacinio muito norma, prilygstanti nustatytam subsidijų skirtumui.

| (306) | Pažymima, kad PET sąnaudos ir kainos per pakankamai trumpus laikotarpius labai svyravo. Todėl manoma, kad būtų tikslinga nustatyti muitus kaip tam tikrą sumą už toną. Ši suma susidaro kompensacinio muito normą taikant CIF eksporto kainoms, kurios naudotos atliekant skaičiavimus tuo pačiu metu vykdomame antidempingo tyrime. |
| --- | --- |

(306)

Pažymima, kad PET sąnaudos ir kainos per pakankamai trumpus laikotarpius labai svyravo. Todėl manoma, kad būtų tikslinga nustatyti muitus kaip tam tikrą sumą už toną. Ši suma susidaro kompensacinio muito normą taikant CIF eksporto kainoms, kurios naudotos atliekant skaičiavimus tuo pačiu metu vykdomame antidempingo tyrime.

| (307) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:










  Šalis | Bendras subsidijų skirtumas | iš kurių eksporto subsidijos | Žalos skirtumas
  (remiantis ketvirčio duomenimis) | Laikinojo kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Suma
  (EUR/t) |
| Iranas | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistanas | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| JAE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:

Šalis

Bendras subsidijų skirtumas

iš kurių eksporto subsidijos

Žalos skirtumas

(remiantis ketvirčio duomenimis)

Laikinojo kompensacinio muito norma

%

Suma

(EUR/t)

Iranas

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistanas

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

JAE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Baigiamoji nuostata

| (308) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(308)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas laikinasis kompensacinis muitas.

2.   Laikinojo kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Šalis | Kompensacinio muito norma
  (EUR/t) |
| --- | --- |
| Iranas: visoms bendrovėms | 142,97 |
| Pakistanas: visoms bendrovėms | 83,64 |
| Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms | 42,34 |

Šalis

Kompensacinio muito norma

(EUR/t)

Iranas: visoms bendrovėms

142,97

Pakistanas: visoms bendrovėms

83,64

Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms

42,34

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (4), 145 straipsnį, laikinojo kompensacinio muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 31 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL C 208, 2009 9 3, p. 7.

2

(3)  OL C 208, 2009 9 3, p. 12.

3

(4)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

4

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/59

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 474/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/61

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 475/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 470/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 131, 2010 5 29, p. 29.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. birželio 1 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/63

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 476/2010

2010 m. gegužės 31 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. birželio 1 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. birželio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. birželio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2010 m. birželio 1 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2010 m. birželio 1 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 13,98 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 13,98 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

13,98

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

13,98

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

165,97

116,10

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Meksikos įlankos priedas

—

16,37

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 63,21 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

30,61 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

63,21 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

DIREKTYVOS

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/66

---

TARYBOS DIREKTYVA 2010/32/ES

2010 m. gegužės 10 d.

kuria įgyvendinamas Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacijos ir Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacijos bendrasis susitarimas dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 155 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Socialiniai partneriai, laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 155 straipsnio 2 dalies, gali bendrai paprašyti, kad jų Sąjungos lygiu sudaryti susitarimai tais klausimais, kuriems taikomas SESV 153 straipsnis, būtų įgyvendinami remiantis Komisijos pasiūlymu priimtu Tarybos sprendimu. |
| --- | --- |

(1)

Socialiniai partneriai, laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 155 straipsnio 2 dalies, gali bendrai paprašyti, kad jų Sąjungos lygiu sudaryti susitarimai tais klausimais, kuriems taikomas SESV 153 straipsnis, būtų įgyvendinami remiantis Komisijos pasiūlymu priimtu Tarybos sprendimu.

| (2) | 2008 m. lapkričio 17 d. rašte Europos socialinių partnerių organizacijos – Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacija (toliau – HOSPEEM), kuri yra darbdaviams atstovaujanti sektoriaus organizacija, ir Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija (EPSU), kuri yra Europos profesinių sąjungų organizacija, – pranešė Komisijai norinčios pradėti derybas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 138 straipsnio 4 dalį ir 139 straipsnį (1) dėl Bendrojo susitarimo dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje sudarymo. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 17 d. rašte Europos socialinių partnerių organizacijos – Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacija (toliau – HOSPEEM), kuri yra darbdaviams atstovaujanti sektoriaus organizacija, ir Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija (EPSU), kuri yra Europos profesinių sąjungų organizacija, – pranešė Komisijai norinčios pradėti derybas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 138 straipsnio 4 dalį ir 139 straipsnį (1) dėl Bendrojo susitarimo dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje sudarymo.

| (3) | 2009 m. liepos 17 d. Europos socialiniai partneriai pasirašė Bendrojo susitarimo dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje tekstą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. liepos 17 d. Europos socialiniai partneriai pasirašė Bendrojo susitarimo dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje tekstą.

| (4) | Kadangi direktyvos tikslų, t. y. kurti kuo saugesnę darbo aplinką, užkertant kelią su(si)žeidimams, kuriuos darbuotojai patiria dėl visų aštrių medicininių instrumentų (taip pat į(si)dūrimų), ir apsaugoti darbuotojus, kuriems kyla ši rizika, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(4)

Kadangi direktyvos tikslų, t. y. kurti kuo saugesnę darbo aplinką, užkertant kelią su(si)žeidimams, kuriuos darbuotojai patiria dėl visų aštrių medicininių instrumentų (taip pat į(si)dūrimų), ir apsaugoti darbuotojus, kuriems kyla ši rizika, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.

| (5) | Rengdama pasiūlymą dėl direktyvos Komisija atsižvelgė į Susitarimą Pasirašiusiųjų Šalių atstovavimą, atsižvelgdama į Susitarimo taikymo sritį, – tai yra į tai, kokiu mastu jos atstovauja ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriui, jų įgaliojimus ir Bendrojo susitarimo straipsnių teisėtumą ir atitiktį atitinkamoms nuostatoms dėl mažųjų ir vidutinių įmonių. |
| --- | --- |

(5)

Rengdama pasiūlymą dėl direktyvos Komisija atsižvelgė į Susitarimą Pasirašiusiųjų Šalių atstovavimą, atsižvelgdama į Susitarimo taikymo sritį, – tai yra į tai, kokiu mastu jos atstovauja ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriui, jų įgaliojimus ir Bendrojo susitarimo straipsnių teisėtumą ir atitiktį atitinkamoms nuostatoms dėl mažųjų ir vidutinių įmonių.

| (6) | Komisija pranešė apie pasiūlymą Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pranešė apie pasiūlymą Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

| (7) | Europos Parlamentas 2010 m. vasario 11 d. priėmė rezoliuciją dėl šio pasiūlymo. |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamentas 2010 m. vasario 11 d. priėmė rezoliuciją dėl šio pasiūlymo.

| (8) | Bendrojo susitarimo tikslas, kaip nustatyta jo 1 straipsnyje, yra įgyvendinti vieną iš socialinės politikos tikslų, t. y. gerinti darbo sąlygas. |
| --- | --- |

(8)

Bendrojo susitarimo tikslas, kaip nustatyta jo 1 straipsnyje, yra įgyvendinti vieną iš socialinės politikos tikslų, t. y. gerinti darbo sąlygas.

| (9) | Pagal 11 straipsnį valstybėms narėms ir Bendrijai (nuo 2009 m. gruodžio 1 d. ją pakeitė Sąjunga) leidžiama palikti galiojančias ir nustatyti naujas nuostatas, kuriomis užtikrinama geresnė darbuotojų apsauga nuo su(si)žeidimų aštriais medicininiais instrumentais. |
| --- | --- |

(9)

Pagal 11 straipsnį valstybėms narėms ir Bendrijai (nuo 2009 m. gruodžio 1 d. ją pakeitė Sąjunga) leidžiama palikti galiojančias ir nustatyti naujas nuostatas, kuriomis užtikrinama geresnė darbuotojų apsauga nuo su(si)žeidimų aštriais medicininiais instrumentais.

| (10) | Valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už šioje direktyvoje numatytų pareigų nevykdymą. |
| --- | --- |

(10)

Valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už šioje direktyvoje numatytų pareigų nevykdymą.

| (11) | Valstybės narės gali patikėti socialiniams partneriams, jiems bendrai paprašius, įgyvendinti šią direktyvą, jei jie imsis visų veiksmų, būtinų užtikrinti, kad jie bet kuriuo metu galės garantuoti šia direktyva nustatytus rezultatus. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės gali patikėti socialiniams partneriams, jiems bendrai paprašius, įgyvendinti šią direktyvą, jei jie imsis visų veiksmų, būtinų užtikrinti, kad jie bet kuriuo metu galės garantuoti šia direktyva nustatytus rezultatus.

| (12) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (2) 34 punktą valstybės narės skatinamos dėl savo ir Sąjungos interesų parengti lenteles, kurios kuo geriau parodytų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti, |
| --- | --- |

(12)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (2) 34 punktą valstybės narės skatinamos dėl savo ir Sąjungos interesų parengti lenteles, kurios kuo geriau parodytų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šia direktyva įgyvendinamas 2009 m. liepos 17 d. Europos socialinių partnerių HOSPEEM ir EPSU pasirašytas Bendrasis susitarimas dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje, pateikiamas priede.

2 straipsnis

Valstybės narės nusprendžia, kokios sankcijos taikytinos už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimą. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios.

3 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti, arba užtikrina, kad socialiniai partneriai susitarimu nustatytų būtinas priemones ne vėliau kaip 2013 m. gegužės 11 d. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

4 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Pakeista numeracija: SESV 154 straipsnio 4 dalis ir 155 straipsnis.

1

(2)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

BENDRASIS SUSITARIMAS DĖL SU(SI)ŽEIDIMŲ PREVENCIJOS LIGONINIŲ IR SVEIKATOS PRIEŽIŪROS SEKTORIUJE

Preambulė:

| 1. | Sveikata ir sauga darbe – tai klausimas, kuris turėtų būti svarbus visiems ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojams. Tinkamai įgyvendinti išvengiamų su(si)žeidimų prevencijos ir apsaugos nuo jų veiksmai turės teigiamos įtakos ištekliams; |
| --- | --- |

1.

Sveikata ir sauga darbe – tai klausimas, kuris turėtų būti svarbus visiems ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojams. Tinkamai įgyvendinti išvengiamų su(si)žeidimų prevencijos ir apsaugos nuo jų veiksmai turės teigiamos įtakos ištekliams;

| 2. | Darbuotojų sveikata ir sauga yra itin svarbi ir glaudžiai susijusi su pacientų sveikata. Tai – priežiūros kokybės pagrindas; |
| --- | --- |

2.

Darbuotojų sveikata ir sauga yra itin svarbi ir glaudžiai susijusi su pacientų sveikata. Tai – priežiūros kokybės pagrindas;

| 3. | Su aštriais medicininiais instrumentais susijusios politikos formavimo ir įgyvendinimo procesas turėtų būti socialinio dialogo rezultatas; |
| --- | --- |

3.

Su aštriais medicininiais instrumentais susijusios politikos formavimo ir įgyvendinimo procesas turėtų būti socialinio dialogo rezultatas;

| 4. | Pripažinti Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriaus socialiniai partneriai HOSPEEM – Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacija – ir EPSU – Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija – susitarė: |
| --- | --- |

4.

Pripažinti Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriaus socialiniai partneriai HOSPEEM – Europos ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų asociacija – ir EPSU – Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija – susitarė:

Bendro pobūdžio aplinkybės:

| 1. | atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 138 straipsnį ir 139 straipsnio 2 dalį (1); |
| --- | --- |

1.

atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 138 straipsnį ir 139 straipsnio 2 dalį (1);

| 2. | atsižvelgiant į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (2); |
| --- | --- |

2.

atsižvelgiant į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (2);

| 3. | atsižvelgiant į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/655/EEB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų (3); |
| --- | --- |

3.

atsižvelgiant į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/655/EEB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų (3);

| 4. | atsižvelgiant į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (4); |
| --- | --- |

4.

atsižvelgiant į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (4);

| 5. | atsižvelgiant į 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją (5); |
| --- | --- |

5.

atsižvelgiant į 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategiją (5);

| 6. | atsižvelgiant į 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (6); |
| --- | --- |

6.

atsižvelgiant į 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (6);

| 7. | atsižvelgiant į 2006 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos sveikatos apsaugos sistemos darbuotojų apsaugos nuo adatos dūrio sužeidimų sukeltų kraujo infekcijų (2006/2015(INI)); |
| --- | --- |

7.

atsižvelgiant į 2006 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos sveikatos apsaugos sistemos darbuotojų apsaugos nuo adatos dūrio sužeidimų sukeltų kraujo infekcijų (2006/2015(INI));

| 8. | atsižvelgiant į pirmąjį ir antrąjį Europos Komisijos konsultacijų dėl Europos sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų apsaugos nuo kraujo infekcijų dėl į(si)dūrimų etapus; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgiant į pirmąjį ir antrąjį Europos Komisijos konsultacijų dėl Europos sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų apsaugos nuo kraujo infekcijų dėl į(si)dūrimų etapus;

| 9. | atsižvelgiant į 2008 m. vasario 7 d. EPSU ir HOSPEEM techninio seminaro dėl į(si)dūrimų rezultatus; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgiant į 2008 m. vasario 7 d. EPSU ir HOSPEEM techninio seminaro dėl į(si)dūrimų rezultatus;

| 10. | atsižvelgiant į bendrųjų prevencijos principų pirmumą, nustatytą Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnyje ir Direktyvos 2000/54/EB 3, 5 ir 6 straipsniuose apibrėžtas prevencines priemones; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgiant į bendrųjų prevencijos principų pirmumą, nustatytą Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnyje ir Direktyvos 2000/54/EB 3, 5 ir 6 straipsniuose apibrėžtas prevencines priemones;

| 11. | atsižvelgiant į bendras Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) sveikatos priežiūros paslaugų rekomendacijas ir rekomendacijas dėl ŽIV/AIDS ir į bendras TDO ir PSO rekomendacijas dėl profilaktikos patyrus poveikį, siekiant užkirsti kelią ŽIV infekcijai; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgiant į bendras Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) sveikatos priežiūros paslaugų rekomendacijas ir rekomendacijas dėl ŽIV/AIDS ir į bendras TDO ir PSO rekomendacijas dėl profilaktikos patyrus poveikį, siekiant užkirsti kelią ŽIV infekcijai;

| 12. | visapusiškai laikantis galiojančių nacionalinės teisės aktų ir kolektyvinių susitarimų; |
| --- | --- |

12.

visapusiškai laikantis galiojančių nacionalinės teisės aktų ir kolektyvinių susitarimų;

| 13. | kadangi reikia imtis veiksmų norint įvertinti su(si)žeidimų aštriais instrumentais mastą ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje, o remiantis moksliniais duomenimis nustatyta, kad prevencinės ir apsaugos priemonės gali labai sumažinti nelaimingų atsitikimų ir infekcijų atvejų skaičių; |
| --- | --- |

13.

kadangi reikia imtis veiksmų norint įvertinti su(si)žeidimų aštriais instrumentais mastą ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje, o remiantis moksliniais duomenimis nustatyta, kad prevencinės ir apsaugos priemonės gali labai sumažinti nelaimingų atsitikimų ir infekcijų atvejų skaičių;

| 14. | kadangi rizikos vertinimo procesas – būtina sąlyga, norint imtis tinkamų su(si)žeidimų ir infekcijų prevencijos veiksmų; |
| --- | --- |

14.

kadangi rizikos vertinimo procesas – būtina sąlyga, norint imtis tinkamų su(si)žeidimų ir infekcijų prevencijos veiksmų;

| 15. | kadangi darbdaviai ir darbuotojų atstovai sveikatos ir saugos klausimais turi bendradarbiauti, kad užkirstų kelią darbuotojų su(si)žeidimams aštriais medicininiais instrumentais ir jų sukeliamoms infekcijoms, ir atitinkamai apsaugotų darbuotojus; |
| --- | --- |

15.

kadangi darbdaviai ir darbuotojų atstovai sveikatos ir saugos klausimais turi bendradarbiauti, kad užkirstų kelią darbuotojų su(si)žeidimams aštriais medicininiais instrumentais ir jų sukeliamoms infekcijoms, ir atitinkamai apsaugotų darbuotojus;

| 16. | kadangi sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai pirmiausiai, nors ne vien jie, susiduria su su(si)žeidimų aštriais instrumentais pavojumi; |
| --- | --- |

16.

kadangi sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai pirmiausiai, nors ne vien jie, susiduria su su(si)žeidimų aštriais instrumentais pavojumi;

| 17. | nors šiame Susitarime praktiką atliekantys medicinos studentai nelaikomi darbuotojais, jiems turėtų būti taikomos šiame Susitarime nustatytos prevencinės ir apsaugos priemonės, o atsakomybė turi būti reglamentuojama nacionalinės teisės aktais ir praktika; |
| --- | --- |

17.

nors šiame Susitarime praktiką atliekantys medicinos studentai nelaikomi darbuotojais, jiems turėtų būti taikomos šiame Susitarime nustatytos prevencinės ir apsaugos priemonės, o atsakomybė turi būti reglamentuojama nacionalinės teisės aktais ir praktika;

1 straipsnis.   Tikslas

Šio Bendrojo susitarimo tikslas:

| — | sukurti kuo saugesnę darbo aplinką, |
| --- | --- |

—

sukurti kuo saugesnę darbo aplinką,

| — | užkirsti kelią darbuotojų su(si)žeidimams visais aštriais medicininiais instrumentais (taip pat į(si)dūrimams), |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią darbuotojų su(si)žeidimams visais aštriais medicininiais instrumentais (taip pat į(si)dūrimams),

| — | apsaugoti darbuotojus, kurie susiduria su tokia rizika, |
| --- | --- |

—

apsaugoti darbuotojus, kurie susiduria su tokia rizika,

| — | nustatyti integruotą požiūrį į rizikos įvertinimo, rizikos prevencijos, mokymo, informacijos, informuotumo didinimo ir stebėsenos politikos formavimą, |
| --- | --- |

—

nustatyti integruotą požiūrį į rizikos įvertinimo, rizikos prevencijos, mokymo, informacijos, informuotumo didinimo ir stebėsenos politikos formavimą,

| — | nustatyti reagavimo ir tolesnių veiksmų procedūras. |
| --- | --- |

—

nustatyti reagavimo ir tolesnių veiksmų procedūras.

2 straipsnis.   Taikymo sritis

Šis Susitarimas taikomas visiems ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojams ir visiems asmenims, kuriems vadovauja ir kuriuos prižiūri darbdaviai. Darbdaviai turėtų siekti užtikrinti, kad subrangovai laikytųsi šio Susitarimo nuostatų.

3 straipsnis.   Sąvokų apibrėžtys

Šiame Susitarime:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

4 straipsnis.   Principai

| 1. | Su(si)žeidimų ir infekcijų, susijusių su aštriais medicininiais instrumentais, prevencijai labai svarbu, kad sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga turėtų gerą pasirengimą, adekvačius išteklius ir būtų užtikrinta jos sauga. Poveikio prevencija – pagrindinė profesinių su(si)žeidimų ar infekcijų rizikos šalinimo ir mažinimo strategija. |
| --- | --- |

1.

Su(si)žeidimų ir infekcijų, susijusių su aštriais medicininiais instrumentais, prevencijai labai svarbu, kad sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga turėtų gerą pasirengimą, adekvačius išteklius ir būtų užtikrinta jos sauga. Poveikio prevencija – pagrindinė profesinių su(si)žeidimų ar infekcijų rizikos šalinimo ir mažinimo strategija.

| 2. | Užtikrinant rizikos prevenciją ir apsaugą, labai svarbus vaidmuo tenka darbuotojų atstovams sveikatos ir saugos klausimais. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinant rizikos prevenciją ir apsaugą, labai svarbus vaidmuo tenka darbuotojų atstovams sveikatos ir saugos klausimais.

| 3. | Darbdavys privalo užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą visais su darbu susijusiais aspektais, įskaitant psichologinius ir socialinius bei darbo organizavimo aspektus. |
| --- | --- |

3.

Darbdavys privalo užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą visais su darbu susijusiais aspektais, įskaitant psichologinius ir socialinius bei darbo organizavimo aspektus.

| 4. | Visi darbuotojai kuo labiau rūpinasi savo ir kitų asmenų, kuriems turi įtakos jų veiksmai darbe, sauga ir sveikata, vadovaudamiesi įgytu profesiniu pasirengimu ir darbdavio instrukcijomis. |
| --- | --- |

4.

Visi darbuotojai kuo labiau rūpinasi savo ir kitų asmenų, kuriems turi įtakos jų veiksmai darbe, sauga ir sveikata, vadovaudamiesi įgytu profesiniu pasirengimu ir darbdavio instrukcijomis.

| 5. | Darbdavys sudaro sąlygas darbuotojams ir jų atstovams dalyvauti kuriant sveikatos ir saugos strategijas ir praktiką. |
| --- | --- |

5.

Darbdavys sudaro sąlygas darbuotojams ir jų atstovams dalyvauti kuriant sveikatos ir saugos strategijas ir praktiką.

| 6. | Šių specialiųjų prevencinių priemonių, nurodytų šio Susitarimo 5–10 straipsniuose, principas – niekada nedaryti prielaidos, kad rizikos nėra. Taikomas bendrųjų prevencijos principų pirmumas, nustatytas Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnyje ir Direktyvos 2000/54/EB 3, 5 ir 6 straipsniuose. |
| --- | --- |

6.

Šių specialiųjų prevencinių priemonių, nurodytų šio Susitarimo 5–10 straipsniuose, principas – niekada nedaryti prielaidos, kad rizikos nėra. Taikomas bendrųjų prevencijos principų pirmumas, nustatytas Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnyje ir Direktyvos 2000/54/EB 3, 5 ir 6 straipsniuose.

| 7. | Darbdavių ir darbuotojų atstovai tinkamu lygmeniu bendradarbiauja, siekdami šalinti riziką ir užkirsti jai kelią, apsaugoti darbuotojų sveikatą ir užtikrinti saugą, kurti saugią darbo aplinką, įskaitant konsultacijas dėl saugios įrangos pasirinkimo ir naudojimo, geriausių mokymo, informacijos ir informuotumo didinimo būdų. |
| --- | --- |

7.

Darbdavių ir darbuotojų atstovai tinkamu lygmeniu bendradarbiauja, siekdami šalinti riziką ir užkirsti jai kelią, apsaugoti darbuotojų sveikatą ir užtikrinti saugą, kurti saugią darbo aplinką, įskaitant konsultacijas dėl saugios įrangos pasirinkimo ir naudojimo, geriausių mokymo, informacijos ir informuotumo didinimo būdų.

| 8. | Veiksmų imamasi pasitelkiant informavimą ir konsultacijas, kaip nustatyta nacionalinės teisės aktuose ir (arba) kolektyviniuose susitarimuose. |
| --- | --- |

8.

Veiksmų imamasi pasitelkiant informavimą ir konsultacijas, kaip nustatyta nacionalinės teisės aktuose ir (arba) kolektyviniuose susitarimuose.

| 9. | Informuotumo didinimo priemonių veiksmingumui svarbu, kad darbdaviai, darbuotojai ir jų atstovai prisiimtų bendrus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

9.

Informuotumo didinimo priemonių veiksmingumui svarbu, kad darbdaviai, darbuotojai ir jų atstovai prisiimtų bendrus įsipareigojimus.

| 10. | Tam, kad darbo vietoje būtų sudarytos kuo saugesnės sąlygos, labai svarbu vykdyti planavimo, informuotumo didinimo, informacijos, mokymo, prevencijos ir stebėsenos priemones. |
| --- | --- |

10.

Tam, kad darbo vietoje būtų sudarytos kuo saugesnės sąlygos, labai svarbu vykdyti planavimo, informuotumo didinimo, informacijos, mokymo, prevencijos ir stebėsenos priemones.

| 11. | Vadovaujamasi principu „neieškokime kaltųjų“. Taikant pranešimo apie incidentus procedūrą daugiau dėmesio reikėtų skirti ne atskiroms klaidoms, o sisteminiams veiksniams. Sistemingas pranešimų teikimas turi būti įprasta procedūra. |
| --- | --- |

11.

Vadovaujamasi principu „neieškokime kaltųjų“. Taikant pranešimo apie incidentus procedūrą daugiau dėmesio reikėtų skirti ne atskiroms klaidoms, o sisteminiams veiksniams. Sistemingas pranešimų teikimas turi būti įprasta procedūra.

5 straipsnis.   Rizikos įvertinimas

| 1. | Rizikos įvertinimo procedūros atliekamos pagal Direktyvos 2000/54/EB 3 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 89/391/EEB 6 ir 9 straipsnius. |
| --- | --- |

1.

Rizikos įvertinimo procedūros atliekamos pagal Direktyvos 2000/54/EB 3 ir 6 straipsnius ir Direktyvos 89/391/EEB 6 ir 9 straipsnius.

| 2. | Rizikos įvertinimas apima poveikio nustatymą, supratimą, kokia svarbi yra turinti pakankamai išteklių ir gerai organizuota darbo aplinka, bei visas situacijas, kuriose esama su(si)žeidimų, kraujo ar kitų potencialiai infekciją galinčių pernešti medžiagų. |
| --- | --- |

2.

Rizikos įvertinimas apima poveikio nustatymą, supratimą, kokia svarbi yra turinti pakankamai išteklių ir gerai organizuota darbo aplinka, bei visas situacijas, kuriose esama su(si)žeidimų, kraujo ar kitų potencialiai infekciją galinčių pernešti medžiagų.

| 3. | Vertinant riziką atsižvelgiama į technologijas, darbo organizavimą, darbo sąlygas, kvalifikacijų lygį, su darbu susijusius psichologinius ir socialinius veiksnius ir su darbo aplinka susijusių veiksnių įtaką. Tai leis:






  — | nustatyti poveikio šalinimo būdus, |
| --- | --- | --- |

3.

Vertinant riziką atsižvelgiama į technologijas, darbo organizavimą, darbo sąlygas, kvalifikacijų lygį, su darbu susijusius psichologinius ir socialinius veiksnius ir su darbo aplinka susijusių veiksnių įtaką. Tai leis:

—

nustatyti poveikio šalinimo būdus,

| — | apsvarstyti galimas alternatyvias sistemas. |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimas alternatyvias sistemas.

6 straipsnis.   Šalinimas, prevencija ir apsauga

| 1. | Jei atlikus rizikos įvertinimą paaiškėja, kad esama rizikos su(si)žeisti aštriais instrumentais ir (arba) infekcijos rizikos, poveikio rizika darbuotojams turi būti šalinama šiomis priemonėmis (nepažeidžiant jų sekos):






  — | nustatomos ir įgyvendinamos saugios aštrių medicininių instrumentų ir užterštų atliekų naudojimo ir šalinimo procedūros. Šios procedūros reguliariai peržiūrimos ir yra neatsiejama 8 straipsnyje nurodyto darbuotojų informavimo ir mokymo priemonių dalis, |
| --- | --- | --- |

1.

Jei atlikus rizikos įvertinimą paaiškėja, kad esama rizikos su(si)žeisti aštriais instrumentais ir (arba) infekcijos rizikos, poveikio rizika darbuotojams turi būti šalinama šiomis priemonėmis (nepažeidžiant jų sekos):

—

nustatomos ir įgyvendinamos saugios aštrių medicininių instrumentų ir užterštų atliekų naudojimo ir šalinimo procedūros. Šios procedūros reguliariai peržiūrimos ir yra neatsiejama 8 straipsnyje nurodyto darbuotojų informavimo ir mokymo priemonių dalis,

| — | remiantis rizikos įvertinimo rezultatais atsisakoma nebūtino aštrių instrumentų naudojimo, šiuo tikslu įdiegiant praktikos pakeitimus, taip pat naudojami medicininiai prietaisai su saugos užtikrinimo mechanizmais, |
| --- | --- |

—

remiantis rizikos įvertinimo rezultatais atsisakoma nebūtino aštrių instrumentų naudojimo, šiuo tikslu įdiegiant praktikos pakeitimus, taip pat naudojami medicininiai prietaisai su saugos užtikrinimo mechanizmais,

| — | nedelsiant uždraudžiamas adatų gaubtuvėlių naudojimas. |
| --- | --- |

—

nedelsiant uždraudžiamas adatų gaubtuvėlių naudojimas.

| 2. | Atsižvelgiant į veiklą ir rizikos įvertinimą, būtina kuo labiau sumažinti poveikio riziką, kad būtų deramai užtikrinta atitinkamų darbuotojų sauga ir sveikata. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimo rezultatus turi būti imamasi šių priemonių:






  — | taikomos veiksmingos šalinimo procedūros, o aiškiai paženklinti ir techniniu požiūriu saugūs konteineriai, skirti vienkartinių aštrių instrumentų ir injekcijų įrangos tvarkymui, laikomi kuo arčiau nustatytų vietų, kur naudojami arba laikomi aštrūs instrumentai, |
| --- | --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į veiklą ir rizikos įvertinimą, būtina kuo labiau sumažinti poveikio riziką, kad būtų deramai užtikrinta atitinkamų darbuotojų sauga ir sveikata. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimo rezultatus turi būti imamasi šių priemonių:

—

taikomos veiksmingos šalinimo procedūros, o aiškiai paženklinti ir techniniu požiūriu saugūs konteineriai, skirti vienkartinių aštrių instrumentų ir injekcijų įrangos tvarkymui, laikomi kuo arčiau nustatytų vietų, kur naudojami arba laikomi aštrūs instrumentai,

| — | užkertamas kelias infekcijų rizikai, įdiegiant saugias darbo sistemas:






  a) | parengiant išsamią bendrą prevencijos strategiją, kuria atsižvelgiama į technologijas, darbo organizavimą, darbo sąlygas, su darbu susijusius psichologinius ir socialinius veiksnius ir su darbo aplinka susijusių veiksnių įtaką; |
| --- | --- | --- |

—

užkertamas kelias infekcijų rizikai, įdiegiant saugias darbo sistemas:

a)

parengiant išsamią bendrą prevencijos strategiją, kuria atsižvelgiama į technologijas, darbo organizavimą, darbo sąlygas, su darbu susijusius psichologinius ir socialinius veiksnius ir su darbo aplinka susijusių veiksnių įtaką;

| b) | mokant darbuotojus; |
| --- | --- |

b)

mokant darbuotojus;

| c) | taikant sveikatos priežiūros procedūras, kaip numatyta Direktyvos 2000/54/EB 14 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

taikant sveikatos priežiūros procedūras, kaip numatyta Direktyvos 2000/54/EB 14 straipsnyje;

| — | naudojant individualias apsaugos priemones. |
| --- | --- |

—

naudojant individualias apsaugos priemones.

| 3. | Jei atlikus 5 straipsnyje nurodytą įvertinimą nustatoma, kad darbuotojų saugai ir sveikatai kyla rizika dėl veikliųjų biologinių medžiagų, nuo kurių yra veiksmingų skiepų, poveikio, darbuotojams siūloma pasiskiepyti. |
| --- | --- |

3.

Jei atlikus 5 straipsnyje nurodytą įvertinimą nustatoma, kad darbuotojų saugai ir sveikatai kyla rizika dėl veikliųjų biologinių medžiagų, nuo kurių yra veiksmingų skiepų, poveikio, darbuotojams siūloma pasiskiepyti.

| 4. | Skiepijimas ir prireikus pakartotinas skiepijimas vykdomi pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką, įskaitant skiepų rūšies nustatymą:






  — | darbuotojams pranešama apie skiepijimosi ir nesiskiepijimo privalumus ir trūkumus, |
| --- | --- | --- |

4.

Skiepijimas ir prireikus pakartotinas skiepijimas vykdomi pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką, įskaitant skiepų rūšies nustatymą:

—

darbuotojams pranešama apie skiepijimosi ir nesiskiepijimo privalumus ir trūkumus,

| — | nemokamas skiepijimas turi būti siūlomas visiems darbuotojams ir studentams, darbo vietoje vykdantiems sveikatos priežiūros ir su ja susijusią veiklą. |
| --- | --- |

—

nemokamas skiepijimas turi būti siūlomas visiems darbuotojams ir studentams, darbo vietoje vykdantiems sveikatos priežiūros ir su ja susijusią veiklą.

7 straipsnis.   Informacija ir informuotumo didinimas

Aštrūs instrumentai priskiriami darbo įrenginiams, kaip apibrėžta Direktyvoje 89/655/EEB (8), todėl, darbdavys ne tik pateikia informaciją ir rašytines instrukcijas darbuotojams pagal Direktyvos 89/655/EEB 6 straipsnį, bet ir imasi šių atitinkamų priemonių:

| — | nurodo įvairaus pobūdžio riziką, |
| --- | --- |

—

nurodo įvairaus pobūdžio riziką,

| — | suteikia informacijos apie galiojančius teisės aktus, |
| --- | --- |

—

suteikia informacijos apie galiojančius teisės aktus,

| — | skatina gerą incidentų/nelaimingų atsitikimų prevencijos ir registravimo praktiką, |
| --- | --- |

—

skatina gerą incidentų/nelaimingų atsitikimų prevencijos ir registravimo praktiką,

| — | didina darbuotojų informuotumą, kartu su atstovaujančiomis profesinėmis sąjungomis ir (arba) darbuotojų atstovais organizuodamas veiklą bei rengdamas informacinę medžiagą, |
| --- | --- |

—

didina darbuotojų informuotumą, kartu su atstovaujančiomis profesinėmis sąjungomis ir (arba) darbuotojų atstovais organizuodamas veiklą bei rengdamas informacinę medžiagą,

| — | teikia informaciją apie esamas paramos programas. |
| --- | --- |

—

teikia informaciją apie esamas paramos programas.

8 straipsnis.   Mokymas

Vykdomos ne tik Direktyvos 2000/54/EB 9 straipsnyje nustatytos priemonės, bet ir organizuojamas deramas mokymas, susijęs su su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos strategijomis ir procedūromis, įskaitant:

| — | tinkamą medicininių prietaisų su apsaugos nuo aštrių instrumentų mechanizmais naudojimą, |
| --- | --- |

—

tinkamą medicininių prietaisų su apsaugos nuo aštrių instrumentų mechanizmais naudojimą,

| — | įvadinį mokymą visiems naujiems ir laikiniems darbuotojams, |
| --- | --- |

—

įvadinį mokymą visiems naujiems ir laikiniems darbuotojams,

| — | riziką, susijusią su kraujo ir kūno skysčių poveikiu, |
| --- | --- |

—

riziką, susijusią su kraujo ir kūno skysčių poveikiu,

| — | prevencines priemones, kurias, be kita ko, sudaro standartinės atsargumo priemonės, saugios darbo sistemos, tinkamo naudojimo ir šalinimo procedūros, imunizacijos svarba pagal darbo vietoje taikomas procedūras, |
| --- | --- |

—

prevencines priemones, kurias, be kita ko, sudaro standartinės atsargumo priemonės, saugios darbo sistemos, tinkamo naudojimo ir šalinimo procedūros, imunizacijos svarba pagal darbo vietoje taikomas procedūras,

| — | pranešimų teikimo, reagavimo ir stebėsenos procedūras ir jų svarbą, |
| --- | --- |

—

pranešimų teikimo, reagavimo ir stebėsenos procedūras ir jų svarbą,

| — | priemones, kurių imamasi su(si)žeidimo atveju. |
| --- | --- |

—

priemones, kurių imamasi su(si)žeidimo atveju.

Darbdaviai turi rengti ir teikti darbuotojams privalomą mokymą. Darbdaviai turi išleisti darbuotojus, kuriems reikia dalyvauti mokyme. Šis mokymas rengiamas reguliariai, atsižvelgiant į stebėsenos, modernizavimo ir tobulinimo rezultatus.

9 straipsnis.   Pranešimų teikimas

| 1. | Pranešimų teikimo įdiegtų procedūrų peržiūra atliekama kartu su atstovais sveikatos ir saugos klausimais ir (arba) atitinkamais darbdavių/darbuotojų atstovais. Pranešimų teikimo mechanizmai turėtų apimti vietines, nacionalines ir visoje Europoje veikiančias sistemas. |
| --- | --- |

1.

Pranešimų teikimo įdiegtų procedūrų peržiūra atliekama kartu su atstovais sveikatos ir saugos klausimais ir (arba) atitinkamais darbdavių/darbuotojų atstovais. Pranešimų teikimo mechanizmai turėtų apimti vietines, nacionalines ir visoje Europoje veikiančias sistemas.

| 2. | Darbuotojai nedelsdami praneša darbdaviams ir (arba) atsakingam asmeniui, ir (arba) už saugą ir sveikatą darbe atsakingam asmeniui apie visus nelaimingus atsitikimus ar incidentus, susijusius su aštriais instrumentais. |
| --- | --- |

2.

Darbuotojai nedelsdami praneša darbdaviams ir (arba) atsakingam asmeniui, ir (arba) už saugą ir sveikatą darbe atsakingam asmeniui apie visus nelaimingus atsitikimus ar incidentus, susijusius su aštriais instrumentais.

10 straipsnis.   Reagavimas ir tolesni veiksmai

Su(si)žeidus aštriu instrumentu taikomos atitinkamos strategijos ir procedūros. Su šiomis strategijomis ir procedūromis turi būti susipažinę visi darbuotojai. Jos turėtų atitikti Europos, nacionalinius/regioninius teisės aktus ir, jei tinkama, kolektyvinius susitarimus.

Visų pirma imamasi šių veiksmų:

| — | darbdavys nedelsdamas pasirūpina, kad sužeistam darbuotojui būtų suteikta priežiūra, įskaitant profilaktiką patyrus poveikį ir būtinus medicininius tyrimus, jei tai būtina dėl medicininių priežasčių, ir deramą darbuotojo sveikatos stebėseną, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalies c punkte, |
| --- | --- |

—

darbdavys nedelsdamas pasirūpina, kad sužeistam darbuotojui būtų suteikta priežiūra, įskaitant profilaktiką patyrus poveikį ir būtinus medicininius tyrimus, jei tai būtina dėl medicininių priežasčių, ir deramą darbuotojo sveikatos stebėseną, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalies c punkte,

| — | darbdavys ištiria priežastis ir aplinkybes bei užregistruoja nelaimingą atsitikimą/incidentą ir prireikus imasi būtinų veiksmų. Darbuotojas turi atitinkamu laiku pateikti susijusią informaciją, kad įvykęs nelaimingas atsitikimas ar incidentas būtų išsamiai apibūdintas, |
| --- | --- |

—

darbdavys ištiria priežastis ir aplinkybes bei užregistruoja nelaimingą atsitikimą/incidentą ir prireikus imasi būtinų veiksmų. Darbuotojas turi atitinkamu laiku pateikti susijusią informaciją, kad įvykęs nelaimingas atsitikimas ar incidentas būtų išsamiai apibūdintas,

| — | jei darbuotojas susižeidžia, darbdavys numato tolesnius veiksmus, įskaitant, prireikus, psichologo pagalbą ir garantuotą gydymą. Reabilitacija, tolesnis darbas ir kompensacijos suteikiami pagal nacionalinius ir (arba) sektorių susitarimus ar teisės aktus. |
| --- | --- |

—

jei darbuotojas susižeidžia, darbdavys numato tolesnius veiksmus, įskaitant, prireikus, psichologo pagalbą ir garantuotą gydymą. Reabilitacija, tolesnis darbas ir kompensacijos suteikiami pagal nacionalinius ir (arba) sektorių susitarimus ar teisės aktus.

Su(si)žeidimo, diagnozės ir gydymo konfidencialumas yra itin svarbus ir jį užtikrinti privaloma.

11 straipsnis.   Įgyvendinimas

Šis Susitarimas neturi poveikio galiojančioms ir būsimoms nacionalinėms bei Bendrijos (9) nuostatoms, kurios yra palankesnės darbuotojų apsaugai nuo su(si)žeidimų aštriais medicininiais instrumentais.

Pasirašiusiosios Šalys prašo Komisijos pateikti šį Bendrąjį susitarimą Tarybai, kad ši priimtų sprendimą ir šis Susitarimas taptų privalomas Europos Sąjungos valstybėms narėms.

Įgyvendinus Susitarimą Tarybos sprendimu, Europos lygiu ir nedarant poveikio atitinkamoms Komisijos, nacionalinių teismų ir Europos Teisingumo Teismo funkcijoms, Komisija galėtų pavesti aiškinti šį Susitarimą Pasirašiusiosioms Šalims, kurios pateiks nuomonę.

Pasirašiusiosios Šalys peržiūrės šio Susitarimo taikymą praėjus penkeriems metams po Tarybos sprendimo datos, jei to paprašys kuri nors Susitarimo Šalis.

Briuselis, 2009 m. liepos 17 d.

EPSU vardu

Karen JENNINGS

HOSPEEM vardu

Godfrey PERERA

---

(1)  Pakeista numeracija: SESV 154 straipsnis ir 155 straipsnio 2 dalis.

1

(2)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

2

(3)  OL L 393, 1990 12 30, p. 13. Vėliau, atlikus kodifikaciją, ši direktyva perkelta į Direktyvą 2009/104/EB (OL L 260, 2009 10 3, p. 5).

3

(4)  OL L 262, 2000 10 17, p. 21.

4

(5)  COM(2007) 62 galutinis, 2007 2 21.

5

(6)  OL L 80, 2002 3 23, p. 29.

6

(7)  OL L 206, 1991 7 29, p. 19.

7

(8)  Vėliau, atlikus kodifikaciją, direktyva perkelta į Direktyvą 2009/104/EB.

8

(9)  „Bendriją“ nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pakeitė „Sąjunga“.

9

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/73

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2010/34/ES

2010 m. gegužės 31 d.

kuria dėl veikliosios medžiagos penkonazolo naudojimo srities išplėtimo iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos direktyva 2009/77/EB (2) veiklioji medžiaga penkonazolas buvo įtraukta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą su konkrečia nuostata, kad valstybės narės gali šią medžiagą leisti naudoti tik šiltnamiuose, ir kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. pranešėjas privalo pateikti daugiau informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą dirvožemyje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos direktyva 2009/77/EB (2) veiklioji medžiaga penkonazolas buvo įtraukta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą su konkrečia nuostata, kad valstybės narės gali šią medžiagą leisti naudoti tik šiltnamiuose, ir kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. pranešėjas privalo pateikti daugiau informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą dirvožemyje.

| (2) | 2009 m. gegužės 6 d. pranešėjas pateikė reikiamą informaciją Vokietijai, kuri Komisijos reglamentu (EB) Nr. 451/2000 (3) buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Vokietija įvertino papildomą informaciją ir 2009 m. lapkričio 6 d. pateikė Komisijai penkonazolo vertinimo ataskaitos projekto, kuris buvo išsiųstas kitoms valstybėms narėms ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – EMST) pastaboms pateikti, priedą. Gautose pastabose didelį susirūpinimą keliančių problemų nenurodyta, o kitos valstybės narės ir EMST nepateikė jokių pastabų, dėl kurių nebūtų galima išplėsti naudojimo srities. Šį vertinimo ataskaitos projektą ir minėtą priedą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2010 m. gegužės 11 d. pateikė kaip Komisijos penkonazolo peržiūros ataskaitą. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gegužės 6 d. pranešėjas pateikė reikiamą informaciją Vokietijai, kuri Komisijos reglamentu (EB) Nr. 451/2000 (3) buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Vokietija įvertino papildomą informaciją ir 2009 m. lapkričio 6 d. pateikė Komisijai penkonazolo vertinimo ataskaitos projekto, kuris buvo išsiųstas kitoms valstybėms narėms ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – EMST) pastaboms pateikti, priedą. Gautose pastabose didelį susirūpinimą keliančių problemų nenurodyta, o kitos valstybės narės ir EMST nepateikė jokių pastabų, dėl kurių nebūtų galima išplėsti naudojimo srities. Šį vertinimo ataskaitos projektą ir minėtą priedą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2010 m. gegužės 11 d. pateikė kaip Komisijos penkonazolo peržiūros ataskaitą.

| (3) | Iš naujos pranešėjo pateiktos informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą ir naujo ataskaitą rengiančios valstybės narės vertinimo matyti, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra penkonazolo, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus, visų pirma juos naudojant pagal pirminiame dokumentų rinkinyje nurodytą paskirtį, kuri buvo išnagrinėta ir išsamiai pateikta Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl daugiau nėra būtina riboti penkonazolo naudojimo sritį, kai jį leidžiama naudoti tik šiltnamiuose, kaip nurodyta Direktyvoje 91/414/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/77/EB. |
| --- | --- |

(3)

Iš naujos pranešėjo pateiktos informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą ir naujo ataskaitą rengiančios valstybės narės vertinimo matyti, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra penkonazolo, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus, visų pirma juos naudojant pagal pirminiame dokumentų rinkinyje nurodytą paskirtį, kuri buvo išnagrinėta ir išsamiai pateikta Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl daugiau nėra būtina riboti penkonazolo naudojimo sritį, kai jį leidžiama naudoti tik šiltnamiuose, kaip nurodyta Direktyvoje 91/414/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/77/EB.

| (4) | Nepažeidžiant šios išvados, tikslinga gauti daugiau informacijos tam tikrais konkrečiais klausimais. Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad medžiagos įtraukimas į I priedą gali priklausyti nuo tam tikrų sąlygų. Todėl tikslinga reikalauti, kad pranešėjas pateiktų daugiau informacijos apie metabolito CGA179944 išlikimą ir pasiskirstymą rūgščiame dirvožemyje. |
| --- | --- |

(4)

Nepažeidžiant šios išvados, tikslinga gauti daugiau informacijos tam tikrais konkrečiais klausimais. Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad medžiagos įtraukimas į I priedą gali priklausyti nuo tam tikrų sąlygų. Todėl tikslinga reikalauti, kad pranešėjas pateiktų daugiau informacijos apie metabolito CGA179944 išlikimą ir pasiskirstymą rūgščiame dirvožemyje.

| (5) | Todėl tikslinga Direktyvą 91/414/EEB atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl tikslinga Direktyvą 91/414/EEB atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 91/414/EEB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2010 m. birželio 30 d. priima ir skelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriems įsigaliojus įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2010 m. liepos 1 d.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

1

(2)  OL L 172, 2009 7 2, p. 23.

2

(3)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

3

---

PRIEDAS

Direktyvos 91/414/EEB I priedo lentelės 292 eilutėje skilties „Konkrečios nuostatos“ įrašas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | A dalis pakeičiama taip:
  „A   DALIS
  Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą.“ |
| --- | --- |

1.

A dalis pakeičiama taip:

„A   DALIS

Galima leisti naudoti tik kaip fungicidą.“

| 2. | B dalies ketvirtos pastraipos pirmas sakinys:
  „Susijusios valstybės narės paprašo pateikti daugiau informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą dirvožemyje.“
  pakeičiamas šiuo sakiniu:
  „Susijusios valstybės narės paprašo pateikti daugiau informacijos apie metabolito CGA179944 išlikimą ir pasiskirstymą rūgščiame dirvožemyje.“ |
| --- | --- |

2.

B dalies ketvirtos pastraipos pirmas sakinys:

„Susijusios valstybės narės paprašo pateikti daugiau informacijos apie metabolito U1 išlikimą ir pasiskirstymą dirvožemyje.“

pakeičiamas šiuo sakiniu:

„Susijusios valstybės narės paprašo pateikti daugiau informacijos apie metabolito CGA179944 išlikimą ir pasiskirstymą rūgščiame dirvožemyje.“

---

SPRENDIMAI

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/75

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. balandžio 26 d.

dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujančio nario skyrimo

(2010/305/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Tarybos sprendimą 2006/524/EB, Euratomas (1),

atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,

kadangi pasibaigus Heinz PETER kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (III grupė – kitų ekonominių ir socialinių interesų atstovai) skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu likusiam kadencijos laikui – iki 2010 m. rugsėjo 20 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. balandžio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. Á. MORATINOS

---

(1)  OL L 207, 2006 7 28, p. 30.

1

---