# Uradni list L 148/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.148.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 148 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5312. junij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.148.slv

Uradni list

Evropske unije

L 148

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5312. junij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 7 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, zavornih svetilk in gabaritnih svetilk za motorna vozila (razen motornih koles) in njihove priklopnike | 1 |
| | * | Pravilnik št. 23 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | 34 |
| | * | Pravilnik št. 38 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih svetilk za meglo za vozila na motorni pogon in njihove priklopnike | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 7 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, zavornih svetilk in gabaritnih svetilk za motorna vozila (razen motornih koles) in njihove priklopnike

1

*

Pravilnik št. 23 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

34

*

Pravilnik št. 38 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih svetilk za meglo za vozila na motorni pogon in njihove priklopnike

55

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 12.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 7 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, zavornih svetilk in gabaritnih svetilk za motorna vozila (razen motornih koles) in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 16 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

SEZNAM

PRAVILNIK

| 0. | Področje uporabe |
| --- | --- |

0.

| 1. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne zahteve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svetilnost |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preskusni postopek |
| --- | --- |

7.

| 8. | Barva oddane svetlobe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Opombe v zvezi z barvo in določenimi napravami |
| --- | --- |

12.

| 13. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

13.

| 14. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

14.

PRILOGE

| Priloga 1 — | Prednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke in zavorne svetilke: najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru teh svetilk |
| --- | --- |

Priloga 1 —

| Priloga 2 — | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s Pravilnikom št. 7 |
| --- | --- |

Priloga 2 —

| Priloga 3 — | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 3 —

| Priloga 4 — | Fotometrične meritve |
| --- | --- |

Priloga 4 —

| Priloga 5 — | Barve svetilk |
| --- | --- |

Priloga 5 —

| Priloga 6 — | Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 6 —

| Priloga 7 — | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 7 —

0.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 0.1 | prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke in zavorne svetilke za vozila kategorij L, M, N, O in T (1); ter |
| --- | --- |

0.1

prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke in zavorne svetilke za vozila kategorij L, M, N, O in T (1); ter

| 0.2 | gabaritne svetilke za vozila kategorij M, N, O in T. |
| --- | --- |

0.2

gabaritne svetilke za vozila kategorij M, N, O in T.

1.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | „prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila s prednje strani; |
| --- | --- |

1.1

„prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila s prednje strani;

| 1.2 | „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila z zadnje strani; |
| --- | --- |

1.2

„zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila z zadnje strani;

| 1.3 | „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje uporabe delovnih zavor drugim udeležencem v prometu za vozilom. Zavorna svetilka se lahko aktivira z uporabo trajnostne zavore ali podobne naprave; |
| --- | --- |

1.3

„zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje uporabe delovnih zavor drugim udeležencem v prometu za vozilom. Zavorna svetilka se lahko aktivira z uporabo trajnostne zavore ali podobne naprave;

| 1.4 | izraz „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, nameščeno na skrajni zunanji rob in čim bliže strehi vozila, ki je namenjena za jasno označitev skupne širine vozila. Pri nekaterih vozilih z lastnim motornim pogonom in priklopnikih ta svetilka dopolnjuje pozicijske svetilke vozila, posebno pozornost pa pritegne na njegove gabarite. |
| --- | --- |

1.4

izraz „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, nameščeno na skrajni zunanji rob in čim bliže strehi vozila, ki je namenjena za jasno označitev skupne širine vozila. Pri nekaterih vozilih z lastnim motornim pogonom in priklopnikih ta svetilka dopolnjuje pozicijske svetilke vozila, posebno pozornost pa pritegne na njegove gabarite.

| 1.5 | Opredelitev pojmov:
  Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

1.5

Opredelitev pojmov:

Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

| 1.6 | „Prednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke“ so svetilke, ki se v vsaki od navedenih kategorij razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | blagovnem imenu ali oznaki; |
| --- | --- | --- |

1.6

„Prednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke“ so svetilke, ki se v vsaki od navedenih kategorij razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

blagovnem imenu ali oznaki;

| (b) | značilnostih optičnega sistema (stopnjah svetilnosti, kotih razporeditve svetlobe, kategoriji žarnice z žarilno nitko, modulu svetlobnega vira itd.); |
| --- | --- |

(b)

značilnostih optičnega sistema (stopnjah svetilnosti, kotih razporeditve svetlobe, kategoriji žarnice z žarilno nitko, modulu svetlobnega vira itd.);

| (c) | nadzoru spreminjanja svetilnosti, če obstaja. |
| --- | --- |

(c)

nadzoru spreminjanja svetilnosti, če obstaja.

Sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa.

| 1.7 | Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanja na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.7

Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanja na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 2.1 | Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik, če je to potrebno. V vlogi se navedejo:






  2.1.1 | namen ali nameni, za katere je predvidena naprava, za katero je bila predložena vloga za homologacijo, in ali jo je mogoče uporabiti v sklopu dveh svetilk iste vrste/tipa; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik, če je to potrebno. V vlogi se navedejo:

2.1.1

namen ali nameni, za katere je predvidena naprava, za katero je bila predložena vloga za homologacijo, in ali jo je mogoče uporabiti v sklopu dveh svetilk iste vrste/tipa;

| 2.1.2 | pri gabaritnih svetilkah, ali je namenjena oddajanju bele ali rdeče svetlobe; |
| --- | --- |

2.1.2

pri gabaritnih svetilkah, ali je namenjena oddajanju bele ali rdeče svetlobe;

| 2.1.3 | pri zavornih svetilkah kategorije S3 ali S4, ali je namenjena namestitvi zunaj vozila ali v njem (za zadnjim oknom); |
| --- | --- |

2.1.3

pri zavornih svetilkah kategorije S3 ali S4, ali je namenjena namestitvi zunaj vozila ali v njem (za zadnjim oknom);

| 2.1.4 | ali naprava proizvaja stalno svetilnost (kategorija R1, S1 ali S3) ali spremenljivo svetilnost (kategorija R2, S2 ali S4). |
| --- | --- |

2.1.4

ali naprava proizvaja stalno svetilnost (kategorija R1, S1 ali S3) ali spremenljivo svetilnost (kategorija R2, S2 ali S4).

| 2.1.5 | Po želji vlagatelj navede, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu. |
| --- | --- |

2.1.5

Po želji vlagatelj navede, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu.

| 2.2 | Za vsak tip naprave se vlogi priložijo:






  2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa naprave in ki prikazujejo, v katerem geometrijskem položaju ali položajih je napravo treba (in če je ustrezno, pri svetilkah kategorij S3 ali S4 zadnje okno) vgraditi na vozilo, os opazovanja, ki naj se uporablja kot referenčna os pri preskušanju (vodoravni kot V = 0°, navpični kot N = 0°), in točko, ki naj se uporablja kot referenčno središče pri omenjenih preskusih. Risbe prikazujejo tudi predvideno mesto za številko homologacije in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

2.2

Za vsak tip naprave se vlogi priložijo:

2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa naprave in ki prikazujejo, v katerem geometrijskem položaju ali položajih je napravo treba (in če je ustrezno, pri svetilkah kategorij S3 ali S4 zadnje okno) vgraditi na vozilo, os opazovanja, ki naj se uporablja kot referenčna os pri preskušanju (vodoravni kot V = 0°, navpični kot N = 0°), in točko, ki naj se uporablja kot referenčno središče pri omenjenih preskusih. Risbe prikazujejo tudi predvideno mesto za številko homologacije in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake;

| 2.2.2 | kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, navaja zlasti:






  (a) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; za zavorno svetilko kategorije S3 ali S4, ki je namenjena namestitvi v notranjosti vozila, mora tehnični opis vsebovati specifikacijo optičnih značilnosti (prepuščanje svetlobe, barvo, nagib itd.) zadnjega okna ali oken; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, navaja zlasti:

(a)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; za zavorno svetilko kategorije S3 ali S4, ki je namenjena namestitvi v notranjosti vozila, mora tehnični opis vsebovati specifikacijo optičnih značilnosti (prepuščanje svetlobe, barvo, nagib itd.) zadnjega okna ali oken;

| (b) | posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| 2.2.3 | za naprave s spremenljivo svetilnostjo kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti, diagram razporeditve in specifikacijo značilnosti sistema, ki zagotavlja dve ravni svetilnosti; |
| --- | --- |

2.2.3

za naprave s spremenljivo svetilnostjo kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti, diagram razporeditve in specifikacijo značilnosti sistema, ki zagotavlja dve ravni svetilnosti;

| 2.2.4 | dva vzorca: če vloga zadeva naprave, ki niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev na levo ali na desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila;
  za svetilke s spremenljivo svetilnostjo se vlogi priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja isti signal ali signale; |
| --- | --- |

2.2.4

dva vzorca: če vloga zadeva naprave, ki niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev na levo ali na desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila;

za svetilke s spremenljivo svetilnostjo se vlogi priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja isti signal ali signale;

| 2.2.5 | za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, vzorčno ploščo ali plošče (če obstajajo različne možnosti) z enakovrednimi optičnimi lastnostmi, ki ustrezajo lastnostim dejanskega zadnjega okna ali oken. |
| --- | --- |

2.2.5

za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, vzorčno ploščo ali plošče (če obstajajo različne možnosti) z enakovrednimi optičnimi lastnostmi, ki ustrezajo lastnostim dejanskega zadnjega okna ali oken.

3.   OZNAKE

Naprave, ki se predložijo v homologacijo:

| 3.1 | morajo imeti navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- |

3.1

morajo imeti navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.2 | morajo razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, na kateri so navedeni:






  (a) | kategorija ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali |
| --- | --- | --- |

3.2

morajo razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, na kateri so navedeni:

(a)

kategorija ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali

| (b) | posebna identifikacijska oznaka modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

posebna identifikacijska oznaka modula svetlobnega vira;

| 3.3 | morajo imeti dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.2; ta površina se označi na risbah iz odstavka 2.2.1; |
| --- | --- |

3.3

morajo imeti dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.2; ta površina se označi na risbah iz odstavka 2.2.1;

| 3.4 | za svetilke z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov, oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči; |
| --- | --- |

3.4

za svetilke z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov, oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

| 3.5 | pri svetilkah, ki delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, z uporabo elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, ali imajo sekundarni način delovanja, morajo imeti tudi oznako, na kateri je navedena nazivna sekundarna konstrukcijska napetost; |
| --- | --- |

3.5

pri svetilkah, ki delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, z uporabo elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, ali imajo sekundarni način delovanja, morajo imeti tudi oznako, na kateri je navedena nazivna sekundarna konstrukcijska napetost;

| 3.6 | v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti:






  3.6.1 | navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.6

v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti:

3.6.1

navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.6.2 | posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi jima homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.2.1.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnega vira, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1.
  Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju; |
| --- | --- |

3.6.2

posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi jima homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.2.1.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnega vira, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1.

Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju;

| 3.6.3 | oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči; |
| --- | --- |

3.6.3

oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

| 3.7 | če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka. |
| --- | --- |

3.7

če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Če napravi, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

4.1.1

Če napravi, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 4.1.2 | Kadar sta dve svetilki ali več del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija lahko podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje določbe tega ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo določb nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta določba se ne uporablja za žaromete z žarnicami z dvema žarilnima nitkama, kadar je homologiran samo en svetlobni pramen. |
| --- | --- |

4.1.2

Kadar sta dve svetilki ali več del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija lahko podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje določbe tega ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo določb nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta določba se ne uporablja za žaromete z žarnicami z dvema žarilnima nitkama, kadar je homologiran samo en svetlobni pramen.

| 4.1.3 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se od že homologirane naprave razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja. |
| --- | --- |

4.1.3

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se od že homologirane naprave razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.

| 4.1.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 4.1.5 | Vsaka naprava, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, ima poleg oznak iz odstavkov 3.1 in 3.2 ali 3.4 na mestu iz odstavka 3.3 homologacijsko oznako, kakor je opisana v odstavkih 4.2 in 4.3. |
| --- | --- |

4.1.5

Vsaka naprava, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, ima poleg oznak iz odstavkov 3.1 in 3.2 ali 3.4 na mestu iz odstavka 3.3 homologacijsko oznako, kakor je opisana v odstavkih 4.2 in 4.3.

4.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijska oznaka je sestavljena iz:

| 4.2.1 | mednarodne homologacijske oznake, ki jo sestavljajo:






  4.2.1.1 | krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

mednarodne homologacijske oznake, ki jo sestavljajo:

4.2.1.1

krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.2.1.2 | številka homologacije, določena v odstavku 4.1.3; |
| --- | --- |

4.2.1.2

številka homologacije, določena v odstavku 4.1.3;

| 4.2.2 | naslednjega dodatnega simbola ali simbolov:






  4.2.2.1 | na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede prednjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „A“; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

naslednjega dodatnega simbola ali simbolov:

4.2.2.1

na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede prednjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „A“;

| 4.2.2.2 | na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „R“, ki ji lahko sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost; |
| --- | --- |

4.2.2.2

na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „R“, ki ji lahko sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;

| 4.2.2.3 | na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zavornih svetilk, črka „S“, tej pa sledi številka:
  „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost;
  „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;
  „3“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S3 in proizvaja stalno svetilnost;
  „4“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S4 in proizvaja spremenljivo svetilnost; |
| --- | --- |

4.2.2.3

na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zavornih svetilk, črka „S“, tej pa sledi številka:

„1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost;

„2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;

„3“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S3 in proizvaja stalno svetilnost;

„4“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S4 in proizvaja spremenljivo svetilnost;

| 4.2.2.4 | na napravah, ki vključujejo zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in zavorno svetilko ter izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede takih svetilk, oznaki „R“, „R1“ ali „R2“ in „S1“ ali „S2“, ločeni z vezajem; |
| --- | --- |

4.2.2.4

na napravah, ki vključujejo zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in zavorno svetilko ter izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede takih svetilk, oznaki „R“, „R1“ ali „R2“ in „S1“ ali „S2“, ločeni z vezajem;

| 4.2.2.5 | na sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilkah, na katerih so koti vidljivosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri, vodoravna puščica, ki kaže stran, na kateri je fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V; |
| --- | --- |

4.2.2.5

na sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilkah, na katerih so koti vidljivosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri, vodoravna puščica, ki kaže stran, na kateri je fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V;

| 4.2.2.6 | dodatna črka „D“ na svetlobnih napravah, ki jih je mogoče uporabljati kot del sklopa dveh svetilk, in to desno od oznake iz točk 4.2.2.1 in 4.2.2.4; |
| --- | --- |

4.2.2.6

dodatna črka „D“ na svetlobnih napravah, ki jih je mogoče uporabljati kot del sklopa dveh svetilk, in to desno od oznake iz točk 4.2.2.1 in 4.2.2.4;

| 4.2.2.7 | na napravah z zmanjšano razporeditvijo svetlobe v skladu z odstavkom 2.3 Priloge 4 k temu pravilniku navpična puščica, ki se začne pri vodoravni daljici in je obrnjena navzdol; |
| --- | --- |

4.2.2.7

na napravah z zmanjšano razporeditvijo svetlobe v skladu z odstavkom 2.3 Priloge 4 k temu pravilniku navpična puščica, ki se začne pri vodoravni daljici in je obrnjena navzdol;

| 4.2.3 | dveh števk številke homologacije (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 5. maja 1991), ki navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, če je potrebno, pa je lahko v bližini prej navedenih dodatnih simbolov še zahtevana puščica. |
| --- | --- |

4.2.3

dveh števk številke homologacije (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 5. maja 1991), ki navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, če je potrebno, pa je lahko v bližini prej navedenih dodatnih simbolov še zahtevana puščica.

| 4.2.4 | Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 so jasno čitljivi in neizbrisni, tudi ko se naprava vgradi v vozilo. |
| --- | --- |

4.2.4

Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 so jasno čitljivi in neizbrisni, tudi ko se naprava vgradi v vozilo.

4.3   Homologacijska oznaka

4.3.1   Samostojne svetilke

V odstavkih od 1 do 4 Priloge 3 so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

Če se za različne tipe svetilk, ki izpolnjujejo zahteve različnih pravilnikov, uporabljajo iste zunanje leče iste ali drugačne barve, se lahko označijo z enotno mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavljata krog okrog črke „E“ in številčne oznake države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na svetilki, če:

| 4.3.1.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- |

4.3.1.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 4.3.1.2 | se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica; |
| --- | --- |

4.3.1.2

se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica;

| 4.3.1.3 | velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija; |
| --- | --- |

4.3.1.3

velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija;

| 4.3.1.4 | glavno ohišje svetilke vključuje prostor, opisan v odstavku 3.3., in homologacijsko oznako za dejanske funkcije; |
| --- | --- |

4.3.1.4

glavno ohišje svetilke vključuje prostor, opisan v odstavku 3.3., in homologacijsko oznako za dejanske funkcije;

| 4.3.1.5 | v primeru 5 iz Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.3.1.5

v primeru 5 iz Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.2   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

| 4.3.2.1 | Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, in številke homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:






  4.3.2.1.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, in številke homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 4.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se označi skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, po potrebi pa se označi tudi zahtevana puščica:






  4.3.2.2.1 | ali na ustrezni svetleči površini; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se označi skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, po potrebi pa se označi tudi zahtevana puščica:

4.3.2.2.1

ali na ustrezni svetleči površini;

| 4.3.2.2.2 | ali v skupini tako, da je mogoče vsako izmed združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno identificirati. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

ali v skupini tako, da je mogoče vsako izmed združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno identificirati.

| 4.3.2.3 | Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.3.2.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 4.3.2.5 | V odstavku 6 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.3.2.5

V odstavku 6 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.3   Svetilke, integrirane s tipom žarometa, katerega leča se lahko uporablja za druge tipe žarometov

Kadar je to ustrezno, se uporabljajo določbe odstavka 4.3.2.

| 4.3.3.1 | Če imajo različni tipi žarometov ali enot svetilk, ki vključujejo žaromet, isto lečo, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na te tipe žarometov ali enot svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi površino, opisano v odstavku 3.3 zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Če imajo različni tipi žarometov ali enot svetilk, ki vključujejo žaromet, isto lečo, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na te tipe žarometov ali enot svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi površino, opisano v odstavku 3.3 zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

| 4.3.3.2 | V odstavku 7 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak, ki se nanašajo na svetilke, ki so integrirane z žarometom. |
| --- | --- |

4.3.3.2

V odstavku 7 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak, ki se nanašajo na svetilke, ki so integrirane z žarometom.

4.3.4   Homologacijska oznaka mora biti čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru mora biti oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se odprejo vrata.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 5.1 | Vsaka predložena naprava mora biti skladna s specifikacijami iz odstavkov 6 in 8. |
| --- | --- |

5.1

Vsaka predložena naprava mora biti skladna s specifikacijami iz odstavkov 6 in 8.

| 5.2 | Svetlobne naprave morajo biti zasnovane in izdelane tako, da pri normalnih pogojih uporabe, ne glede na tresljaje, ki so jim lahko izpostavljene med uporabo, ostaja njihovo delovanje zadovoljivo in ohranijo značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik. |
| --- | --- |

5.2

Svetlobne naprave morajo biti zasnovane in izdelane tako, da pri normalnih pogojih uporabe, ne glede na tresljaje, ki so jim lahko izpostavljene med uporabo, ostaja njihovo delovanje zadovoljivo in ohranijo značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik.

| 5.3 | Za svetilke, ki so bile homologirane kot prednje ali zadnje pozicijske svetilke, se šteje, da so bile homologirane tudi kot gabaritne svetilke. |
| --- | --- |

5.3

Za svetilke, ki so bile homologirane kot prednje ali zadnje pozicijske svetilke, se šteje, da so bile homologirane tudi kot gabaritne svetilke.

| 5.4 | Tudi prednje in zadnje pozicijske svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane, se lahko uporabljajo kot gabaritne svetilke. |
| --- | --- |

5.4

Tudi prednje in zadnje pozicijske svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane, se lahko uporabljajo kot gabaritne svetilke.

| 5.5 | Pozicijske svetilke, ki so integrirane z drugo funkcijo in uporabljajo skupni svetlobni vir in ki so zasnovane tako, da stalno delujejo z dodatnim sistemom, ki uravnava svetilnost, so dovoljene.






  5.5.1 | Pri zadnjih pozicijskih svetilkah, ki so integrirane z zavorno svetilko, pa mora biti naprava:






  (a) | del sklopa z več svetlobnimi viri ali |
| --- | --- | --- | --- |

5.5

Pozicijske svetilke, ki so integrirane z drugo funkcijo in uporabljajo skupni svetlobni vir in ki so zasnovane tako, da stalno delujejo z dodatnim sistemom, ki uravnava svetilnost, so dovoljene.

5.5.1

Pri zadnjih pozicijskih svetilkah, ki so integrirane z zavorno svetilko, pa mora biti naprava:

(a)

del sklopa z več svetlobnimi viri ali

| (b) | namenjena uporabi v vozilih, ki so opremljena s sistemom za spremljanje delovanja navedene funkcije. |
| --- | --- |

(b)

namenjena uporabi v vozilih, ki so opremljena s sistemom za spremljanje delovanja navedene funkcije.

V obeh primerih se sporočilu doda opomba.

| 5.6 | V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:






  5.6.1 | je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da:






  (a) | je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem; |
| --- | --- | --- | --- |

5.6

V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:

5.6.1

je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da:

(a)

je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem;

| (b) | v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi; |
| --- | --- |

(b)

v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi;

| 5.6.2 | moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb. |
| --- | --- |

5.6.2

moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb.

| 5.7 | V primeru odpovedi nadzora spreminjanja svetilnosti za:






  (a) | zadnjo pozicijsko svetilko kategorije R2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije R ali R1; |
| --- | --- | --- |

5.7

V primeru odpovedi nadzora spreminjanja svetilnosti za:

(a)

zadnjo pozicijsko svetilko kategorije R2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije R ali R1;

| (b) | zadnjo zavorno svetilko kategorije S2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S1; |
| --- | --- |

(b)

zadnjo zavorno svetilko kategorije S2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S1;

| (c) | zadnjo zavorno svetilko kategorije S4, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S3; |
| --- | --- |

(c)

zadnjo zavorno svetilko kategorije S4, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S3;

se zahteve glede stalne svetilnosti za ustrezno kategorijo izpolnijo samodejno.

| 5.8 | Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:






  5.8.1 | uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, odobrene v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev uporabe; |
| --- | --- | --- |

5.8

Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

5.8.1

uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, odobrene v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev uporabe;

| 5.8.2 | zasnova naprave mora biti takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj; |
| --- | --- |

5.8.2

zasnova naprave mora biti takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj;

| 5.8.3 | nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko; |
| --- | --- |

5.8.3

nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko;

| 5.9 | Če prednja pozicijska svetilka vključuje enega ali več proizvajalcev infrardečega sevanja, morajo biti fotometrične in kolorimetrične zahteve za to prednjo pozicijsko svetilko izpolnjene pri delovanju tega proizvajalca ali proizvajalcev infrardečega sevanja in brez njega. |
| --- | --- |

5.9

Če prednja pozicijska svetilka vključuje enega ali več proizvajalcev infrardečega sevanja, morajo biti fotometrične in kolorimetrične zahteve za to prednjo pozicijsko svetilko izpolnjene pri delovanju tega proizvajalca ali proizvajalcev infrardečega sevanja in brez njega.

6.   SVETILNOST

| 6.1 | Svetilnost obeh predloženih naprav v referenčni osi ne sme biti manjša od minimalne svetilnosti in ne večja od maksimalne svetilnosti, ki je navedena spodaj: | Najmanjše svetilnosti
  cd | Največje vrednosti v cd, kadar se uporablja kot |
| --- | --- | --- | --- |
| posamična svetilka | svetilka (posamična) z oznako „D“ (odstavek 4.2.2.6) |
| 6.1.1 | Prednje pozicijske svetilke, sprednja gabaritna svetilka |

6.1

Svetilnost obeh predloženih naprav v referenčni osi ne sme biti manjša od minimalne svetilnosti in ne večja od maksimalne svetilnosti, ki je navedena spodaj:

Najmanjše svetilnosti

cd

Največje vrednosti v cd, kadar se uporablja kot

posamična svetilka

svetilka (posamična) z oznako „D“ (odstavek 4.2.2.6)

6.1.1

Prednje pozicijske svetilke, sprednja gabaritna svetilka

4

140

70

| 6.1.2 | Prednje pozicijske svetilke, integrirane v žaromet |
| --- | --- |

6.1.2

Prednje pozicijske svetilke, integrirane v žaromet

4

140

—

| 6.1.3 | Zadnje pozicijske svetilke, zadnja gabaritna svetilka |
| --- | --- |

6.1.3

Zadnje pozicijske svetilke, zadnja gabaritna svetilka

| 6.1.3.1 | R ali R1 (stalna svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.3.1

R ali R1 (stalna svetilnost)

4

17

8,5

| 6.1.3.2 | R2 (spremenljiva svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.3.2

R2 (spremenljiva svetilnost)

4

42

21

| 6.1.4 | Zavorne svetilke |
| --- | --- |

6.1.4

Zavorne svetilke

| 6.1.4.1 | S1 (stalna svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.4.1

S1 (stalna svetilnost)

60

260

130

| 6.1.4.2 | S2 (spremenljiva svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.4.2

S2 (spremenljiva svetilnost)

60

730

365

| 6.1.4.3 | S3 (stalna svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.4.3

S3 (stalna svetilnost)

25

110

55

| 6.1.4.4 | S4 (spremenljiva svetilnost) |
| --- | --- |

6.1.4.4

S4 (spremenljiva svetilnost)

25

160

80

| 6.1.5 | Pri sklopu dveh ali več svetilk skupna svetilnost ne sme presegati največje vrednosti, ki je določena za eno svetilko. |
| --- | --- |

6.1.5

Pri sklopu dveh ali več svetilk skupna svetilnost ne sme presegati največje vrednosti, ki je določena za eno svetilko.

| 6.1.6 | Kadar se sklop dveh ali več svetilk z isto funkcijo šteje za eno svetilko, mora izpolnjevati zahteve za:






  (a) | največjo svetilnost, če so hkrati prižgane vse svetilke; |
| --- | --- | --- |

6.1.6

Kadar se sklop dveh ali več svetilk z isto funkcijo šteje za eno svetilko, mora izpolnjevati zahteve za:

(a)

največjo svetilnost, če so hkrati prižgane vse svetilke;

| (b) | najmanjšo svetilnost, če ena svetilka odpove. |
| --- | --- |

(b)

najmanjšo svetilnost, če ena svetilka odpove.

| 6.1.7 | Kadar odpove ena svetilka, ki vsebuje več kot en svetlobni vir, se uporabljajo naslednje določbe:






  6.1.7.1 | skupina svetlobnih virov, ki je povezana tako, da zaradi odpovedi katere koli svetilke svetlobo prenehajo oddajati vse svetilke, se šteje za en svetlobni vir; |
| --- | --- | --- |

6.1.7

Kadar odpove ena svetilka, ki vsebuje več kot en svetlobni vir, se uporabljajo naslednje določbe:

6.1.7.1

skupina svetlobnih virov, ki je povezana tako, da zaradi odpovedi katere koli svetilke svetlobo prenehajo oddajati vse svetilke, se šteje za en svetlobni vir;

| 6.1.7.2 | svetilka dosega najmanjšo zahtevano svetilnost, ko odpove kateri koli od svetlobnih virov. Vendar pa se za svetilke, ki so zasnovane za samo dva svetlobna vira, 50 odstotkov najmanjše svetilnosti v referenčni osi svetilke šteje za zadostno svetilnost, če se v opombi sporočila navede, da je svetilka namenjena samo uporabi v vozilih, opremljenih s kontrolno svetilko delovanja, ki opozori, če kateri koli od svetlobnih virov odpove. |
| --- | --- |

6.1.7.2

svetilka dosega najmanjšo zahtevano svetilnost, ko odpove kateri koli od svetlobnih virov. Vendar pa se za svetilke, ki so zasnovane za samo dva svetlobna vira, 50 odstotkov najmanjše svetilnosti v referenčni osi svetilke šteje za zadostno svetilnost, če se v opombi sporočila navede, da je svetilka namenjena samo uporabi v vozilih, opremljenih s kontrolno svetilko delovanja, ki opozori, če kateri koli od svetlobnih virov odpove.

| 6.1.8 | Ko vsi svetlobni viri svetijo, je lahko največja svetilnost, določena za eno svetilko, prekoračena, če ena svetilka ni označena z oznako „D“, največja svetilnost, določena za sklop dveh ali več svetilk, pa ni prekoračena. |
| --- | --- |

6.1.8

Ko vsi svetlobni viri svetijo, je lahko največja svetilnost, določena za eno svetilko, prekoračena, če ena svetilka ni označena z oznako „D“, največja svetilnost, določena za sklop dveh ali več svetilk, pa ni prekoračena.

| 6.2 | Izven referenčne osi in znotraj polj, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1 k temu pravilniku, mora svetilnost vsake izmed dveh predloženih naprav ustrezati naslednjim zahtevam:






  6.2.1 | v vsaki smeri, ki ustreza točkam v preglednici porazdelitve svetlobe, predstavljeni v Prilogi 4 k temu pravilniku, ne sme biti od zmnožka najmanjše svetilnosti, navedenega v preglednici v odstavku 6.1, manjša za odstotek, ki je naveden v tej preglednici za zadevno smer; |
| --- | --- | --- |

6.2

Izven referenčne osi in znotraj polj, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1 k temu pravilniku, mora svetilnost vsake izmed dveh predloženih naprav ustrezati naslednjim zahtevam:

6.2.1

v vsaki smeri, ki ustreza točkam v preglednici porazdelitve svetlobe, predstavljeni v Prilogi 4 k temu pravilniku, ne sme biti od zmnožka najmanjše svetilnosti, navedenega v preglednici v odstavku 6.1, manjša za odstotek, ki je naveden v tej preglednici za zadevno smer;

| 6.2.2 | v nobeni smeri v prostoru, v katerem je svetlobno-signalna naprava vidna, ne presega največje svetilnosti, določene v preglednici v odstavku 6.1; |
| --- | --- |

6.2.2

v nobeni smeri v prostoru, v katerem je svetlobno-signalna naprava vidna, ne presega največje svetilnosti, določene v preglednici v odstavku 6.1;

| 6.2.3 | vendar pa je za zadnje pozicijske svetilke, integrirane z zavornimi svetilkami (glej odstavek 6.1.3) dovoljena svetilnost 60 cd pod ravnino, ki tvori kot 5° z vodoravno ravnino in navzdol od nje, |
| --- | --- |

6.2.3

vendar pa je za zadnje pozicijske svetilke, integrirane z zavornimi svetilkami (glej odstavek 6.1.3) dovoljena svetilnost 60 cd pod ravnino, ki tvori kot 5° z vodoravno ravnino in navzdol od nje,

| 6.2.4 | poleg tega,






  6.2.4.1 | povsod v poljih, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1, svetilnost ne sme biti manjša od 0,05 cd za prednje in zadnje pozicijske svetilke in gabaritne svetilke ter od 0,3 cd za zavorne svetilke; |
| --- | --- | --- |

6.2.4

poleg tega,

6.2.4.1

povsod v poljih, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1, svetilnost ne sme biti manjša od 0,05 cd za prednje in zadnje pozicijske svetilke in gabaritne svetilke ter od 0,3 cd za zavorne svetilke;

| 6.2.4.2 | če je zadnja pozicijska svetilka integrirana z zavorno svetilko s stalno ali spremenljivo svetilnostjo, mora znašati razmerje med svetilnostma, dejansko izmerjenima pri obeh svetilkah, kadar ju istočasno prižgemo, in svetilnostjo zadnje pozicijske svetilke, kadar jo prižgemo samo, najmanj 5: 1 v polju, ki ga omejujejo ravne vodoravne črte, ki potekajo skozi ± 5° N, in ravne navpične črte, ki potekajo skozi ± 10° V na preglednici porazdelitve svetlobe.
  Če zadnja pozicijska svetilka ali zavorna svetilka ali obe vsebujeta več kot en svetlobni vir in se štejeta za eno svetilko, se upoštevajo vrednosti, ugotovljene pri delovanju vseh svetlobnih virov; |
| --- | --- |

6.2.4.2

če je zadnja pozicijska svetilka integrirana z zavorno svetilko s stalno ali spremenljivo svetilnostjo, mora znašati razmerje med svetilnostma, dejansko izmerjenima pri obeh svetilkah, kadar ju istočasno prižgemo, in svetilnostjo zadnje pozicijske svetilke, kadar jo prižgemo samo, najmanj 5: 1 v polju, ki ga omejujejo ravne vodoravne črte, ki potekajo skozi ± 5° N, in ravne navpične črte, ki potekajo skozi ± 10° V na preglednici porazdelitve svetlobe.

Če zadnja pozicijska svetilka ali zavorna svetilka ali obe vsebujeta več kot en svetlobni vir in se štejeta za eno svetilko, se upoštevajo vrednosti, ugotovljene pri delovanju vseh svetlobnih virov;

| 6.2.4.3 | upoštevati je treba določbe odstavka 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku o lokalnih nihanjih svetilnosti. |
| --- | --- |

6.2.4.3

upoštevati je treba določbe odstavka 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku o lokalnih nihanjih svetilnosti.

| 6.3 | Meritve svetilnosti se opravijo pri stalno prižganih svetilkah, pri tistih, ki oddajajo rdečo svetlobo, pa pri barvni svetlobi. |
| --- | --- |

6.3

Meritve svetilnosti se opravijo pri stalno prižganih svetilkah, pri tistih, ki oddajajo rdečo svetlobo, pa pri barvni svetlobi.

| 6.4 | Za naprave kategorij R2, S2 in S4 se čas, ki poteče med vključitvijo svetlobnega vira ali virov in trenutkom, ko oddana svetloba, izmerjena na referenčni osi, doseže 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v skladu z odstavkom 6.3, izmeri za skrajne ravni svetilnosti, ki jo proizvede naprava. Izmerjeni čas za dosego najmanjše svetilnosti ne sme preseči izmerjenega časa za dosego največje svetilnosti. |
| --- | --- |

6.4

Za naprave kategorij R2, S2 in S4 se čas, ki poteče med vključitvijo svetlobnega vira ali virov in trenutkom, ko oddana svetloba, izmerjena na referenčni osi, doseže 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v skladu z odstavkom 6.3, izmeri za skrajne ravni svetilnosti, ki jo proizvede naprava. Izmerjeni čas za dosego najmanjše svetilnosti ne sme preseči izmerjenega časa za dosego največje svetilnosti.

| 6.5 | Nadzor spreminjanja svetilnosti ne sme oddajati signalov, ki povzročajo svetilnost:






  6.5.1 | zunaj razpona iz odstavka 6.1 ter |
| --- | --- | --- |

6.5

Nadzor spreminjanja svetilnosti ne sme oddajati signalov, ki povzročajo svetilnost:

6.5.1

zunaj razpona iz odstavka 6.1 ter

| 6.5.2 | višjo od ustrezne največje svetilnosti, določene v odstavku 6.1 za določeno napravo;






  (a) | za sisteme, ki so odvisni le od dnevnih in nočnih razmer: v nočnih razmerah; |
| --- | --- | --- |

6.5.2

višjo od ustrezne največje svetilnosti, določene v odstavku 6.1 za določeno napravo;

(a)

za sisteme, ki so odvisni le od dnevnih in nočnih razmer: v nočnih razmerah;

| (b) | za druge sisteme: v običajnih razmerah (3); |
| --- | --- |

(b)

za druge sisteme: v običajnih razmerah (3);

| 6.6 | V prilogi 4, na katero se sklicuje odstavek 6.2.1, so navedene podrobnosti o merilnih metodah, ki jih je treba uporabiti. |
| --- | --- |

6.6

V prilogi 4, na katero se sklicuje odstavek 6.2.1, so navedene podrobnosti o merilnih metodah, ki jih je treba uporabiti.

7.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 7.1 | Vse meritve, fotometrične in kolorimetrične, se opravijo:






  7.1.1 | v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvno ali barvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo, ki je potrebna za proizvajanje referenčnega svetlobnega toka za to kategorijo žarnic z žarilno nitko; |
| --- | --- | --- |

7.1

Vse meritve, fotometrične in kolorimetrične, se opravijo:

7.1.1

v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvno ali barvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo, ki je potrebna za proizvajanje referenčnega svetlobnega toka za to kategorijo žarnic z žarilno nitko;

| 7.1.2 | v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnicami z žarilno nitko in drugimi) pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2

v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnicami z žarilno nitko in drugimi) pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

| 7.1.3 | v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4), se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.3

v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4), se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

| 7.1.4 | v primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

7.1.4

v primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec.

| 7.2 | Vendar pa se v primeru svetlobnih virov, ki jih upravlja nadzor spreminjanja svetilnosti, da se doseže spremenljiva svetilnost, fotometrične meritve opravljajo v skladu z opisom vlagatelja. |
| --- | --- |

7.2

Vendar pa se v primeru svetlobnih virov, ki jih upravlja nadzor spreminjanja svetilnosti, da se doseže spremenljiva svetilnost, fotometrične meritve opravljajo v skladu z opisom vlagatelja.

| 7.3 | Preskusni laboratorij od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij. |
| --- | --- |

7.3

Preskusni laboratorij od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

| 7.4 | Napetost, ki naj se uporabi za svetilko, se navede v sporočilu iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.4

Napetost, ki naj se uporabi za svetilko, se navede v sporočilu iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 7.5 | Določijo se omejitve vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave. |
| --- | --- |

7.5

Določijo se omejitve vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave.

| 7.6 | Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se predložena vzorčna plošča ali plošče (če obstajajo različne možnosti; glej odstavek 2.2.5) namestijo v geometrijskem položaju ali položajih, ki so opisani na risbi ali risbah v prijavi (glej odstavek 2.2.1) pred svetilko, ki se bo preskušala. |
| --- | --- |

7.6

Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se predložena vzorčna plošča ali plošče (če obstajajo različne možnosti; glej odstavek 2.2.5) namestijo v geometrijskem položaju ali položajih, ki so opisani na risbi ali risbah v prijavi (glej odstavek 2.2.1) pred svetilko, ki se bo preskušala.

8.   BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe, oddane znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 4, je rdeča ali bela. Za preskušanje glej Prilogo 5 k temu pravilniku. Zunaj tega polja niso opazna večja barvna odstopanja.

Te zahteve veljajo tudi za razpon spremenljive svetilnosti:

| (a) | zadnjih pozicijskih svetilk kategorije R2; |
| --- | --- |

(a)

zadnjih pozicijskih svetilk kategorije R2;

| (b) | zavornih svetilk kategorij S2 in S4. |
| --- | --- |

(b)

zavornih svetilk kategorij S2 in S4.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnjemorajo biti v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 9.1 | svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8; |
| --- | --- |

9.1

svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8;

| 9.2 | minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene; |
| --- | --- |

9.2

minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene;

| 9.3 | minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene; |
| --- | --- |

9.3

minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene;

| 9.4 | organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.4

organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za napravo, se lahko prekliče, če ti pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za napravo, se lahko prekliče, če ti pogoji niso izpolnjeni.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, za katero je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo sporočila v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12.   OPOMBE V ZVEZI Z BARVO IN DOLOČENIMI NAPRAVAMI

Pogodbenicam Sporazuma, ki mu je ta pravilnik priložen, člen 3 navedenega sporazuma ne preprečuje, da bi za naprave, nameščene na vozila, ki so registrirana pri njih, prepovedali določene barve, ki so določene v tem pravilniku, ali da bi za vse kategorije ali določene kategorije vozil, ki so registrirana pri njih, prepovedali zavorne svetilke, ki imajo samo stalno svetilnost.

13.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.

14.   PREHODNE DOLOČBE

14.1   Signalne svetilke brez žarnic z žarilno nitko in zavorne svetilke kategorije S3, namenjene namestitvi v vozilu.

| 14.1.1 | Od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02. |
| --- | --- |

14.1.1

Od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02.

| 14.1.2 | Po 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip svetilk, ki je opisan v odstavku 14.1, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02. |
| --- | --- |

14.1.2

Po 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip svetilk, ki je opisan v odstavku 14.1, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02.

| 14.1.3 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

14.1.3

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 14.1.4 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02. |
| --- | --- |

14.1.4

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02.

14.2   Namestitev svetilk iz odstavka 14.1 na vozilo

| 14.2.1 | Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati vgradnje svetilk iz odstavka 14.1, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na vozilo. |
| --- | --- |

14.2.1

Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati vgradnje svetilk iz odstavka 14.1, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na vozilo.

| 14.2.2 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02. |
| --- | --- |

14.2.2

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02.

| 14.2.3 | Po preteku obdobja 48 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, v novo vozilo, za katero je bila podeljena nacionalna homologacija ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika. |
| --- | --- |

14.2.3

Po preteku obdobja 48 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, v novo vozilo, za katero je bila podeljena nacionalna homologacija ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

| 14.2.4 | Po preteku obdobja 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na novo vozilo, ki je bilo registrirano več kot 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika. |
| --- | --- |

14.2.4

Po preteku obdobja 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na novo vozilo, ki je bilo registrirano več kot 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kot je bil nazadnje spremenjen z Sprem.4).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 prosto ter 56 za Črno goro. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3)  Dobra vidljivost (meteorološki optični razpon MOR > 2 000 m, določen v skladu z vodnikom Svetovne meteorološke organizacije Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, šesta izdaja, ISBN: 92-63-16008-2, odstavka 1.9.1/1.9.11, Ženeva 1996.) in čiste leče.

(4)  V tem pravilniku izraz, „ki je del svetilke“ pomeni, da je zadevni element fizično vključen v ohišje svetilke ali da je zunaj nje, ločen ali ne od ohišja svetilke, vendar ga proizvajalec svetilke dobavlja kot del sistema svetilke.

---

PRILOGA 1

Prednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke in zavorne svetilke: najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru teh svetilk
   (1)

V vseh primerih so za vse kategorije naprav iz tega Pravilnika najmanjši koti razporeditve svetlobe v prostoru 15° nad vodoravno črto in 15° pod njo, razen:

| (a) | za svetilke z dovoljeno višino namestitve 750 mm nad tlemi, za katere znašajo 15° nad vodoravno črto in 5° pod njo; |
| --- | --- |

(a)

za svetilke z dovoljeno višino namestitve 750 mm nad tlemi, za katere znašajo 15° nad vodoravno črto in 5° pod njo;

| (b) | za zavorne svetilke kategorij S3 ali S4, za katere znašajo 10° nad vodoravno črto in 5° pod njo; |
| --- | --- |

(b)

za zavorne svetilke kategorij S3 ali S4, za katere znašajo 10° nad vodoravno črto in 5° pod njo;

| Prednje pozicijske svetilke, Gabaritne svetilke Na in nad ravnino V za vse svetilke. Pod ravnino V za svetilke, namenjene vozilom kategorije M2, M3, N2 ali N3 | |
| --- | --- |

Prednje pozicijske svetilke, Gabaritne svetilke Na in nad ravnino V za vse svetilke. Pod ravnino V za svetilke, namenjene vozilom kategorije M2, M3, N2 ali N3

Image

| Prednje pozicijske svetilke Pod ravnino V za vozila kategorij M1 ali N1
  Ravnina V: „vodoravna ravnina, ki gre skozi referenčno središče svetilke“
  Zadnje pozicijske svetilke gabaritne svetilke | |
| --- | --- |

Prednje pozicijske svetilke Pod ravnino V za vozila kategorij M1 ali N1

Ravnina V: „vodoravna ravnina, ki gre skozi referenčno središče svetilke“

Zadnje pozicijske svetilke gabaritne svetilke

Image

| Zavorne svetilke (S1 in S2) | |
| --- | --- |

Zavorne svetilke (S1 in S2)

Image

| Zavorne svetilke (S3) | |
| --- | --- |

Zavorne svetilke (S3)

Image

---

(1)  Koti, prikazani na teh slikah, veljajo za smerne svetilke na desni strani vozila. Puščice so obrnjene proti prednjemu delu vozila.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 3

PRIMERI NAMESTITVE HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

1.   Prednja pozicijska svetilka

Image

Naprava s prikazano homologacijsko oznako je prednja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221.

Številka, navedena poleg simbola „A“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Vodoravna puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V. Navpična puščica, ki se začne od vodoravne daljice in je obrnjena navzdol, kaže dovoljeno višino namestitve za to napravo, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi.

2.   Zadnja pozicijska svetilka

Image

Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zadnja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221, ki jo je mogoče uporabiti tudi v sklopu dveh zadnjih pozicijskih svetilk.

Številka, navedena pod simbolom „R1D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02.

Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V.

3.   Zavorna svetilka

Image

Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zavorna svetilka z eno ravnjo osvetlitve, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221.

Številka, navedena pod simbolom „S1“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02.

4.   Naprava, ki vključuje zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko

Image

Naprava s prikazano homologacijsko oznako je naprava, ki vključuje zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221.

Številka, navedena pod simbolom „R2D-S2D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Zadnja pozicijska svetilka je vgrajena v zavorno svetilko – pri čemer imata obe spremenljivo svetilnost –, ki se lahko uporabi tudi v skupini sklopu dveh svetilk.

Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V.

Opomba: številka homologacije in dodatni simboli so v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije so na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Homologacijska številka in dodatni simbol, vključno s številko sprememb zadevnega pravilnika, kadar je to ustrezno, so na nasprotnih straneh.

Uporabi rimskih števk za številke homologacije se je treba izogibati, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

5.   Označevanje samostojnih svetilk

Image

Zgornji primer ustreza označevanju leč za različne tipe svetilk. Ta homologacijska oznaka pomeni, da je bila naprava homologirana v Španiji (E9) pod številko homologacije 1432 in vključuje naslednje svetilke:

| | zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni različici; |
| --- | --- |

zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni različici;

| | zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; |
| --- | --- |

zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

| | svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki; |
| --- | --- |

svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki;

| | rdečo zadnjo pozicijsko svetilko (R), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko svetilko (R), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

| | zavorno svetilko z eno ravnjo osvetlitve (S1), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. |
| --- | --- |

zavorno svetilko z eno ravnjo osvetlitve (S1), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

6.   Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Te niso del homologacijske oznake.)

Image

Image

Image

| Opomba: | Ti trije primeri homologacijske oznake (vzorci A, B in C) predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.
  Označujejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje: | zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

Ti trije primeri homologacijske oznake (vzorci A, B in C) predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

Označujejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje:

zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

| | rdečo zadnjo pozicijsko svetilko s spremenljivo svetilnostjo (R2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko svetilko s spremenljivo svetilnostjo (R2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

| | zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni obliki; |
| --- | --- |

zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni obliki;

| | svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki; |
| --- | --- |

svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki;

| | zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. |
| --- | --- |

zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

| Opomba: | Ti trije primeri homologacijske oznake v nadaljevanju (vzorci D, E in F) ustrezajo svetlobni napravi, ki ima homologacijsko oznako in ki vključuje: | prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

Ti trije primeri homologacijske oznake v nadaljevanju (vzorci D, E in F) ustrezajo svetlobni napravi, ki ima homologacijsko oznako in ki vključuje:

prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

| | žaromet za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 20; |
| --- | --- |

žaromet za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 20;

| | žaromet za meglo, ki je homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19; |
| --- | --- |

žaromet za meglo, ki je homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19;

| | prednjo smerno svetilko kategorije 1a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6. |
| --- | --- |

prednjo smerno svetilko kategorije 1a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6.

Image

Image

Image

7.   Svetilka, integrirana z žarometom

Image

Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer:

| ali | žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 8, kakor je bil spremenjen s spremembami 04, ki je integriran s
  prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |
| ali | žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 1, kakor je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z
  isto prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; |
| ali | katerim koli od navedenih žarometov, homologiranim kot posamično svetilko. |

ali

žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 8, kakor je bil spremenjen s spremembami 04, ki je integriran s

prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

ali

žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 1, kakor je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z

isto prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj;

ali

katerim koli od navedenih žarometov, homologiranim kot posamično svetilko.

Ohišje žarometa mora biti označeno z edino veljavno homologacijsko številko, npr.:

Image

8.   Moduli svetlobnega vira

Image

Modul svetlobnega vira z identifikacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod homologacijsko številko 17325.

---

PRILOGA 4

FOTOMETRIČNE MERITVE

1.   Metode merjenja

| 1.1 | Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem izogiba nezaželenemu razsipanju svetlobe. |
| --- | --- |

1.1

Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem izogiba nezaželenemu razsipanju svetlobe.

| 1.2 | Če rezultati fotometričnih meritev vzbujajo dvom, se upoštevajo naslednje zahteve:






  1.2.1 | razdalja, na kateri se izvaja meritev, je taka, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti; |
| --- | --- | --- |

1.2

Če rezultati fotometričnih meritev vzbujajo dvom, se upoštevajo naslednje zahteve:

1.2.1

razdalja, na kateri se izvaja meritev, je taka, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti;

| 1.2.2 | merilna oprema je taka, da kotna odprtina sprejemnika, gledano iz referenčnega centra svetilke, obsega kot med 10’ in 1°; |
| --- | --- |

1.2.2

merilna oprema je taka, da kotna odprtina sprejemnika, gledano iz referenčnega centra svetilke, obsega kot med 10’ in 1°;

| 1.2.3 | da je predpisana svetilnost za določeno smer opazovanja zadovoljiva, se šteje, če je ta zahteva izpolnjena v smeri, ki odstopa za največ četrt stopinje od smeri opazovanja. |
| --- | --- |

1.2.3

da je predpisana svetilnost za določeno smer opazovanja zadovoljiva, se šteje, če je ta zahteva izpolnjena v smeri, ki odstopa za največ četrt stopinje od smeri opazovanja.

| 1.3 | Če je mogoče napravo namestiti na vozilo v več različnih položajev, se fotometrične meritve ponovijo za vsak položaj ali skrajne položaje polja referenčne osi, ki jih določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.3

Če je mogoče napravo namestiti na vozilo v več različnih položajev, se fotometrične meritve ponovijo za vsak položaj ali skrajne položaje polja referenčne osi, ki jih določi proizvajalec.

2.   Preglednica standardne porazdelitve svetlobe

Image

Preglednica porazdelitve svetlobe za zavorno svetilko kategorije S3

| 10° | 32 | — | 64 | — | 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 0° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| | 10° | 5° | 0° | 5° | 10° |

10°

32

—

64

—

32

5°

64

100

100

100

64

0°

64

100

100

100

64

5°

64

100

100

100

64

10°

5°

0°

5°

10°

| 2.1 | Smer V = 0° in N = 0° ustreza referenčni osi. (Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti.) Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo najmanjše vrednosti za različne smeri meritev kot odstotek najmanjše vrednosti v osi (smer V = 0° in N = 0°) za vsako svetilko. |
| --- | --- |

2.1

Smer V = 0° in N = 0° ustreza referenčni osi. (Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti.) Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo najmanjše vrednosti za različne smeri meritev kot odstotek najmanjše vrednosti v osi (smer V = 0° in N = 0°) za vsako svetilko.

| 2.2 | Znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2, ki je shematsko prikazano kot mreža, mora biti svetlobni vzorec večinoma enakomeren, tj. svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga omejujejo črte mreže, mora dosegati najmanjšo vrednost, ki je na črtah mreže, ki obkrožajo ustrezno smer, prikazana kot odstotek. |
| --- | --- |

2.2

Znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2, ki je shematsko prikazano kot mreža, mora biti svetlobni vzorec večinoma enakomeren, tj. svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga omejujejo črte mreže, mora dosegati najmanjšo vrednost, ki je na črtah mreže, ki obkrožajo ustrezno smer, prikazana kot odstotek.

| 2.3 | Kadar je naprava namenjena namestitvi na višini, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi, pa se fotometrična svetilnost preveri samo do kota 5° navzdol. |
| --- | --- |

2.3

Kadar je naprava namenjena namestitvi na višini, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi, pa se fotometrična svetilnost preveri samo do kota 5° navzdol.

3.   Fotometrična meritev svetilk

Preveri se fotometrično delovanje:

| 3.1 | nezamenljivih svetlobnih virov (žarnic z žarilno nitko in drugih): b
  s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.1

nezamenljivih svetlobnih virov (žarnic z žarilno nitko in drugih): b

s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika;

| 3.2 | zamenljivih žarnic z žarilno nitko:
  v primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo. |
| --- | --- |

3.2

zamenljivih žarnic z žarilno nitko:

v primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo.

| 3.3 | Pri vsaki signalni svetilki, razen tistih, ki imajo žarnico ali žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti po eni minuti in 30 minutah delovanja. |
| --- | --- |

3.3

Pri vsaki signalni svetilki, razen tistih, ki imajo žarnico ali žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti po eni minuti in 30 minutah delovanja.

---

PRILOGA 5

BARVE SVETILK: KROMATSKE KOORDINATE

Za preverjanje teh kolorimetričnih značilnosti se uporabi preskusni postopek, opisan v odstavku 7 tega pravilnika.

Vendar pa je treba kolorimetrične značilnosti svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnic z žarilno nitko in drugih) preveriti s svetlobnimi viri, ki so v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika.

Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se kolorimetrične značilnosti preverijo pri najslabši mogoči kombinaciji ali kombinacijah svetilke in zadnjega okna ali oken ali vzorčne plošče ali plošč.

---

PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku; |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku;

| 1.2.2 | če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.2

če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip svetilke imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj v nadaljevanju opisane preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost pri zadevnem preskusu, se izberejo in preskusijo dodatni vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih, zlasti pa za upravno preverjanje in vzorčenje, so referenčne metode iz pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih, zlasti pa za upravno preverjanje in vzorčenje, so referenčne metode iz pravilnika.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci svetilk se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni serijo svetilk istega tipa, ki je opredeljena v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena v splošnem zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in evidentirane fotometrične značilnosti

Fotometrične meritve se opravijo za najmanjše vrednosti vzorčne svetilke na točkah iz Priloge 4 in zahtevanih kromatičnih koordinatah.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila za sprejemljivost so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku; |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku;

| 1.2.2 | če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko; |
| --- | --- |

1.2.2

če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko;

| 1.2.3 | pri tem se svetilke z očitnimi okvarami ne upoštevajo. |
| --- | --- |

1.2.3

pri tem se svetilke z očitnimi okvarami ne upoštevajo.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri svetilke. Prvi vzorec dveh svetilk je označen kot A, drugi vzorec dveh odsevnikov je označen kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če se pri izmerjenih vrednostih svetilk ugotovijo naslednja neugodna odstopanja:






  2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | ena svetilka | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | obe svetilki več kot | 0 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če se pri izmerjenih vrednostih svetilk ugotovijo naslednja neugodna odstopanja:

2.1.1.1

vzorec A

A1:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

A2:

obe svetilki več kot

0 odstotkov,

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | obe svetilki: | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

obe svetilki:

0 odstotkov

| 2.1.2 | ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A. |
| --- | --- |

2.1.2

ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A.

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:






  2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

2.2.1.1

vzorec A

A3:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov,

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2: | |
| ena svetilka | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2:

ena svetilka več kot

0 odstotkov,

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov,

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.2.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 30 odstotkov |
| A5: | obe svetilki več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

30 odstotkov

A5:

obe svetilki več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2: | |
| obe svetilki več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2: | |
| ena svetilka | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2:

ena svetilka več kot

0 odstotkov,

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2:

obe svetilki več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se med proizvodi, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh svetilk, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh svetilk.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:






  3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | ena svetilka | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | obe svetilki več kot | 0 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:

3.1.1.1

vzorec C

C1:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

C2:

obe svetilki več kot

0 odstotkov,

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| obe svetilki: | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

obe svetilki:

0 odstotkov

| 3.1.2 | ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C. |
| --- | --- |

3.1.2

ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C.

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:






  3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov, |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

ena svetilka več kot

0 odstotkov,

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| C4: | obe svetilki več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

C4:

obe svetilki več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

ena svetilka 0 ali več kot

0 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni.

Slika 1

Image

---

| 12.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/34

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 23 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 15 k izvirniku Pravilnika – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

VSEBINA

PRAVILNIK

| 0. | Področje uporabe |
| --- | --- |

0.

| 1. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svetilnost |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preskusni postopek |
| --- | --- |

7.

| 8. | Barva oddane svetlobe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 — | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s Pravilnikom št. 23 |
| --- | --- |

Priloga 1 —

| Priloga 2 — | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 —

| Priloga 3 — | Fotometrične meritve |
| --- | --- |

Priloga 3 —

| Priloga 4 — | Barva bele svetlobe (trikromatske koordinate) |
| --- | --- |

Priloga 4 —

| Priloga 5 — | Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 5 —

| Priloga 6 — | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 6 —

0.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za žaromete za vzvratno vožnjo za vozila kategorij M, N, O in T (1).

1.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | „žaromet za vzvratno vožnjo“ pomeni žaromet, zasnovan za osvetljevanje ceste za vozilom in opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi ali namerava voziti vzvratno; |
| --- | --- |

1.1

„žaromet za vzvratno vožnjo“ pomeni žaromet, zasnovan za osvetljevanje ceste za vozilom in opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi ali namerava voziti vzvratno;

| 1.2 | za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa; |
| --- | --- |

1.2

za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa;

| 1.3 | „žarometi za vzvratno vožnjo različnih tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:






  (a) | blagovno ime ali znamka; |
| --- | --- | --- |

1.3

„žarometi za vzvratno vožnjo različnih tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:

(a)

blagovno ime ali znamka;

| (b) | značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.). |
| --- | --- |

(b)

značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.).

Sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa.

| 1.4 | Sklicevanje tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomeni sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

1.4

Sklicevanje tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomeni sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 2.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik.
  Vlagatelj lahko v vlogi navede, ali je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v obrazcu za sporočanje. |
| --- | --- |

2.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik.

Vlagatelj lahko v vlogi navede, ali je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v obrazcu za sporočanje.

| 2.2 | Vlogi za vsak tip žarometa za vzvratno vožnjo se priložijo:






  2.2.1 | risbe (v trojniku), ki so dovolj podrobne, da je mogoče določiti tip žarometa za vzvratno vožnjo, in kažejo, v katere geometrične lege je žaromet za vzvratno vožnjo mogoče vgraditi v vozilo; smer opazovanja, ki pri preskusih služi kot referenčna os (vodoravni kot H = 0, navpični kot V = 0); ter točko, ki pri preskusih služi kot referenčna točka. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in dodaten simbol glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

2.2

Vlogi za vsak tip žarometa za vzvratno vožnjo se priložijo:

2.2.1

risbe (v trojniku), ki so dovolj podrobne, da je mogoče določiti tip žarometa za vzvratno vožnjo, in kažejo, v katere geometrične lege je žaromet za vzvratno vožnjo mogoče vgraditi v vozilo; smer opazovanja, ki pri preskusih služi kot referenčna os (vodoravni kot H = 0, navpični kot V = 0); ter točko, ki pri preskusih služi kot referenčna točka. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in dodaten simbol glede na krog homologacijske oznake;

| 2.2.2 | kratek tehnični opis, ki razen pri žarometih z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti:






  (a) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, pri čemer mora to biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa, in/ali |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kratek tehnični opis, ki razen pri žarometih z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti:

(a)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, pri čemer mora to biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa, in/ali

| (b) | identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| 2.2.3 | dva vzorca. Če naprave niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev le na levo ali desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila. |
| --- | --- |

2.2.3

dva vzorca. Če naprave niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev le na levo ali desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila.

3.   OZNAKE

Vzorci tipa žarometa za vzvratno vožnjo, predloženi v homologacijo, morajo imeti:

| 3.1 | blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- |

3.1

blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.2 | z izjemo žarometov z nezamenljivimi svetlobnimi viri jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:






  (a) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko in/ali |
| --- | --- | --- |

3.2

z izjemo žarometov z nezamenljivimi svetlobnimi viri jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:

(a)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko in/ali

| (b) | posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| 3.3 | po potrebi, da ne bi bilo pomote pri namestitvi žarometa za vzvratno vožnjo na vozilo, besedo „TOP“, označeno vodoravno na zgornjem delu svetilne površine; |
| --- | --- |

3.3

po potrebi, da ne bi bilo pomote pri namestitvi žarometa za vzvratno vožnjo na vozilo, besedo „TOP“, označeno vodoravno na zgornjem delu svetilne površine;

| 3.4 | dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.3 spodaj; ta prostor se označi na risbi iz odstavka 2.2.1 zgoraj; |
| --- | --- |

3.4

dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.3 spodaj; ta prostor se označi na risbi iz odstavka 2.2.1 zgoraj;

| 3.5 | oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in nazivne moči, če gre za žaromete z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali moduli svetlobnih virov; |
| --- | --- |

3.5

oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in nazivne moči, če gre za žaromete z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali moduli svetlobnih virov;

| 3.6 | Pri žarometih z moduli svetlobnih virov imajo moduli svetlobnih virov:






  3.6.1 | blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.6

Pri žarometih z moduli svetlobnih virov imajo moduli svetlobnih virov:

3.6.1

blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.6.2 | posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. To posebno identifikacijsko oznako sestavljata začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi pa jima homologacijska oznaka brez kroga, kakor je predpisano v odstavku 4.3.1.1 spodaj, v primeru večjega števila različnih modulov svetlobnih virov pa sledijo še dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2.2.1 zgoraj.
  Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na žarometu, v katerem se uporablja modul, vendar morata biti obe oznaki pripadati istemu vlagatelju; |
| --- | --- |

3.6.2

posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. To posebno identifikacijsko oznako sestavljata začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi pa jima homologacijska oznaka brez kroga, kakor je predpisano v odstavku 4.3.1.1 spodaj, v primeru večjega števila različnih modulov svetlobnih virov pa sledijo še dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2.2.1 zgoraj.

Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na žarometu, v katerem se uporablja modul, vendar morata biti obe oznaki pripadati istemu vlagatelju;

| 3.6.3 | oznako nazivne napetosti in nazivne moči. |
| --- | --- |

3.6.3

oznako nazivne napetosti in nazivne moči.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Homologacija se podeli, če dva vzorca tipa žarometa za vzvratno vožnjo izpolnjujeta zahteve tega pravilnika.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa za vzvratno vožnjo, ki je zajet v tem pravilniku. Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.3   Vsak žaromet za vzvratno vožnjo, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, ima v prostoru iz odstavka 3.4 zgoraj poleg oznake in podatkov, predpisanih zgoraj v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 ali 3.5, tudi:

| 4.3.1 | mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz:






  4.3.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); in |
| --- | --- | --- |

4.3.1

mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz:

4.3.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); in

| 4.3.1.2 | številke homologacije; |
| --- | --- |

4.3.1.2

številke homologacije;

| 4.3.2 | dodaten simbol, sestavljen in črk A in R, ki sta združeni, kakor je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.2

dodaten simbol, sestavljen in črk A in R, ki sta združeni, kakor je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku.

| 4.3.3 | prvi dve števki iz številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, sta lahko navedeni v bližini dodatnega simbola „AR“; |
| --- | --- |

4.3.3

prvi dve števki iz številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, sta lahko navedeni v bližini dodatnega simbola „AR“;

| 4.3.4 | puščico, ki kaže na stran, na kateri so fotometrične zahteve izpolnjene do kota 45° H, na žarometih, pri katerih so koti vidnosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri. |
| --- | --- |

4.3.4

puščico, ki kaže na stran, na kateri so fotometrične zahteve izpolnjene do kota 45° H, na žarometih, pri katerih so koti vidnosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri.

4.4   Samostojni žarometi

Če različni tipi žarometov, ki izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, uporabljajo isto zunanjo lečo, ki je iste ali druge barve, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, čemur sledita številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na žarometu, če:

| 4.4.1 | je vidna po vgradnji žarometa. |
| --- | --- |

4.4.1

je vidna po vgradnji žarometa.

| 4.4.2 | Za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika v času izdaje homologacije, označi identifikacijski simbol, po potrebi skupaj z zahtevano puščico. |
| --- | --- |

4.4.2

Za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika v času izdaje homologacije, označi identifikacijski simbol, po potrebi skupaj z zahtevano puščico.

| 4.4.3 | Velikost različnih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.4.3

Velikost različnih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.4.4 | Na ohišju žarometa morata biti prostor, opisan v odstavku 3.4 zgoraj, in homologacijska oznaka za dejanske funkcije. |
| --- | --- |

4.4.4

Na ohišju žarometa morata biti prostor, opisan v odstavku 3.4 zgoraj, in homologacijska oznaka za dejanske funkcije.

| 4.4.5 | Vzorec E iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja homologacijsko oznako z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.4.5

Vzorec E iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja homologacijsko oznako z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

4.5   Kadar je več žarometov del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, se homologacija podeli le, če vsak od teh žarometov izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Žarometi, ki niso skladni s katerim koli od teh pravilnikov, niso del takšnega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov.

| 4.5.1 | Kadar združeni, kombinirani ali integrirani žarometi izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih žarometih, če:






  4.5.1.1 | je vidna po vgradnji žarometa; |
| --- | --- | --- |

4.5.1

Kadar združeni, kombinirani ali integrirani žarometi izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih žarometih, če:

4.5.1.1

je vidna po vgradnji žarometa;

| 4.5.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.5.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.5.2 | Identifikacijski simbol za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, označi:






  4.5.2.1 | ali na ustrezni svetleči površini |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Identifikacijski simbol za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, označi:

4.5.2.1

ali na ustrezni svetleči površini

| 4.5.2.2 | ali v skupini, tako da je jasno razpoznaven vsak od združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov (glej tri primere iz Priloge 2). |
| --- | --- |

4.5.2.2

ali v skupini, tako da je jasno razpoznaven vsak od združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov (glej tri primere iz Priloge 2).

| 4.5.3 | Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.5.3

Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.5.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki so zajeti v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.5.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki so zajeti v tem pravilniku.

4.6   Oznaka in simbol iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 morata biti neizbrisna in jasno čitljiva tudi, ko je žaromet za vzvratno vožnjo vgrajen v vozilo.

4.7   Priloga 2 ponazarja homologacijske oznake za posamične žaromete (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane žaromete (slika 2) skupaj z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli, ki vsebujejo združeni črki A in R.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 5.1 | Vsak žaromet je skladen s specifikacijami, določenimi v spodnjih odstavkih. |
| --- | --- |

5.1

Vsak žaromet je skladen s specifikacijami, določenimi v spodnjih odstavkih.

| 5.2 | Žarometi za vzvratno vožnjo morajo biti zasnovani in izdelani tako, da med normalno uporabo kljub vibracijam, ki jim utegnejo biti izpostavljeni, zadovoljivo delujejo in ohranijo značilnosti, predpisane s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.2

Žarometi za vzvratno vožnjo morajo biti zasnovani in izdelani tako, da med normalno uporabo kljub vibracijam, ki jim utegnejo biti izpostavljeni, zadovoljivo delujejo in ohranijo značilnosti, predpisane s tem pravilnikom.

| 5.3 | Pri modulih svetlobnih virov se preveri naslednje:






  5.3.1 | zasnova modula svetlobnega vira mora biti takšna:






  (a) | da je mogoče vsak modul svetlobnega vira namestiti samo v predvideno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti samo z orodjem; |
| --- | --- | --- | --- |

5.3

Pri modulih svetlobnih virov se preveri naslednje:

5.3.1

zasnova modula svetlobnega vira mora biti takšna:

(a)

da je mogoče vsak modul svetlobnega vira namestiti samo v predvideno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti samo z orodjem;

| (b) | da v primeru, ko je v ohišju naprave uporabljenih več modulov svetlobnih virov, modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi ni mogoče zamenjati znotraj istega ohišja žarometa; |
| --- | --- |

(b)

da v primeru, ko je v ohišju naprave uporabljenih več modulov svetlobnih virov, modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi ni mogoče zamenjati znotraj istega ohišja žarometa;

| 5.3.2 | modul svetlobnega vira mora biti takšen, da ne omogoča sprememb. |
| --- | --- |

5.3.2

modul svetlobnega vira mora biti takšen, da ne omogoča sprememb.

| 5.4 | Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:






  5.4.1 | se lahko uporabi katera koli kategorija žarnice z žarilno nitko, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 37, če uporabe ne omejuje Pravilnik št. 37 in spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; |
| --- | --- | --- |

5.4

Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

5.4.1

se lahko uporabi katera koli kategorija žarnice z žarilno nitko, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 37, če uporabe ne omejuje Pravilnik št. 37 in spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa;

| 5.4.2 | mora biti zasnova naprave takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilno lego; |
| --- | --- |

5.4.2

mora biti zasnova naprave takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilno lego;

| 5.4.3 | mora biti nosilec žarnice z žarilno nitko skladen z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja list s podatki o nosilcu, ki ustreza uporabljeni kategoriji žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

5.4.3

mora biti nosilec žarnice z žarilno nitko skladen z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja list s podatki o nosilcu, ki ustreza uporabljeni kategoriji žarnice z žarilno nitko.

6.   SVETILNOST

| 6.1 | Svetilnost vsakega od obeh vzorcev ne sme biti manjša od minimalne in večja od maksimalne spodaj navedene vrednosti in se meri glede na referenčno os v spodaj prikazanih smereh (izraženih v kotnih stopinjah glede na referenčno os). |
| --- | --- |

6.1

Svetilnost vsakega od obeh vzorcev ne sme biti manjša od minimalne in večja od maksimalne spodaj navedene vrednosti in se meri glede na referenčno os v spodaj prikazanih smereh (izraženih v kotnih stopinjah glede na referenčno os).

| 6.2 | Svetilnost vzdolž referenčne osi ni manjša od 80 kandel. |
| --- | --- |

6.2

Svetilnost vzdolž referenčne osi ni manjša od 80 kandel.

| 6.3 | Svetilnost v vseh smereh, v katerih je svetloba vidna, ne sme presegati: | 300 kandel v smereh v vodoravni ravnini ali nad njo, |
| --- | --- | --- |

6.3

Svetilnost v vseh smereh, v katerih je svetloba vidna, ne sme presegati:

300 kandel v smereh v vodoravni ravnini ali nad njo,

| | v smereh pod vodoravno ravnino pa: | 600 kandel med h-h in 5° D ter |
| --- | --- | --- |

v smereh pod vodoravno ravnino pa:

600 kandel med h-h in 5° D ter

| | 8 000 kandel pod 5° D. |
| --- | --- |

8 000 kandel pod 5° D.

| 6.4 | V vseh drugih smereh merjenja, prikazanih v Prilogi 3 k temu pravilniku, svetilnost ne sme biti manjša od minimalne vrednosti, določene v navedeni prilogi.
  Vendar se v primeru, ko je vgradnja žarometa za vzvratno vožnjo v vozilo predvidena samo v paru naprav, fotometrična intenzivnost lahko preveri samo do kota 30° proti notranjosti, pri čemer mora biti dosežena fotometrična vrednost vsaj 25 cd.
  Ta pogoj mora biti v vlogi za homologacijo in v povezanih dokumentih jasno obrazložen (glej odstavek 2 tega pravilnika).
  Poleg tega se v primerih, ko se homologacija tipa podeli na podlagi zgornjega pogoja, pod točko 11 „Pripombe“ na obrazcu za sporočanje (glej Prilogo 1 k temu pravilniku) navede, da se naprava vedno vgradi v paru. |
| --- | --- |

6.4

V vseh drugih smereh merjenja, prikazanih v Prilogi 3 k temu pravilniku, svetilnost ne sme biti manjša od minimalne vrednosti, določene v navedeni prilogi.

Vendar se v primeru, ko je vgradnja žarometa za vzvratno vožnjo v vozilo predvidena samo v paru naprav, fotometrična intenzivnost lahko preveri samo do kota 30° proti notranjosti, pri čemer mora biti dosežena fotometrična vrednost vsaj 25 cd.

Ta pogoj mora biti v vlogi za homologacijo in v povezanih dokumentih jasno obrazložen (glej odstavek 2 tega pravilnika).

Poleg tega se v primerih, ko se homologacija tipa podeli na podlagi zgornjega pogoja, pod točko 11 „Pripombe“ na obrazcu za sporočanje (glej Prilogo 1 k temu pravilniku) navede, da se naprava vedno vgradi v paru.

| 6.5 | Če ima posamični žaromet več svetlobnih virov, mora izpolnjevati zahteve glede minimalne svetilnosti, tudi ko kateri koli posamezni svetlobni vir preneha delovati; kadar so vklopljeni vsi svetlobni viri, pa ne sme preseči največje dovoljene svetilnosti. Skupina svetlobnih virov, povezanih tako, da nedelovanje katerega koli izmed njih povzroči prenehanje oddajanja svetlobe, se šteje za en svetlobni vir. |
| --- | --- |

6.5

Če ima posamični žaromet več svetlobnih virov, mora izpolnjevati zahteve glede minimalne svetilnosti, tudi ko kateri koli posamezni svetlobni vir preneha delovati; kadar so vklopljeni vsi svetlobni viri, pa ne sme preseči največje dovoljene svetilnosti. Skupina svetlobnih virov, povezanih tako, da nedelovanje katerega koli izmed njih povzroči prenehanje oddajanja svetlobe, se šteje za en svetlobni vir.

7.   PRESKUSNI POSTOPKI

| 7.1 | Vse meritve, bodisi fotometrične bodisi kolorimetrične, se:






  7.1.1 | v primeru žarometa z zamenljivim svetlobnim virom, če ga ne napaja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, izvedejo z brezbarvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, pri takšni napetosti, da se proizvede referenčni svetlobni tok, zahtevan za to kategorijo žarnice z žarilno nitko; |
| --- | --- | --- |

7.1

Vse meritve, bodisi fotometrične bodisi kolorimetrične, se:

7.1.1

v primeru žarometa z zamenljivim svetlobnim virom, če ga ne napaja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, izvedejo z brezbarvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, pri takšni napetosti, da se proizvede referenčni svetlobni tok, zahtevan za to kategorijo žarnice z žarilno nitko;

| 7.1.2 | v primeru žarometa, opremljenega z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugo), izvedejo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2

v primeru žarometa, opremljenega z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugo), izvedejo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

| 7.1.3 | pri sistemu, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in je ta del žarometa (3), izvedejo tako, da se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec, sicer pa 6,75 V, 13,5 V oziroma 28,0 V. |
| --- | --- |

7.1.3

pri sistemu, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in je ta del žarometa (3), izvedejo tako, da se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec, sicer pa 6,75 V, 13,5 V oziroma 28,0 V.

| 7.1.4 | Če sistem uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in ta ni del žarometa, se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

7.1.4

Če sistem uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in ta ni del žarometa, se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec.

| 7.2 | Tehnična služba od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, ki je potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij. |
| --- | --- |

7.2

Tehnična služba od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, ki je potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

| 7.3 | Napetost, ki jo je treba dovesti v žaromet, se navede na obrazcu za sporočanje iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.3

Napetost, ki jo je treba dovesti v žaromet, se navede na obrazcu za sporočanje iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 7.4 | Pri žarometih, razen pri tistih z žarnicami z žarilno nitko, mora svetilnost po eni minuti in 30 minutah delovanja izpolnjevati zahteve glede minimalnih in maksimalnih vrednosti. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja se lahko izračuna na podlagi razporeditve svetilnosti po 30 minutah delovanja, tako da se pri vsaki preskusni točki uporabi količnik svetilnosti, izmerjenih pri HV po eni minuti in 30 minutah delovanja. |
| --- | --- |

7.4

Pri žarometih, razen pri tistih z žarnicami z žarilno nitko, mora svetilnost po eni minuti in 30 minutah delovanja izpolnjevati zahteve glede minimalnih in maksimalnih vrednosti. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja se lahko izračuna na podlagi razporeditve svetilnosti po 30 minutah delovanja, tako da se pri vsaki preskusni točki uporabi količnik svetilnosti, izmerjenih pri HV po eni minuti in 30 minutah delovanja.

| 7.5 | Določijo se meje vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobnosignalne naprave. |
| --- | --- |

7.5

Določijo se meje vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobnosignalne naprave.

8.   BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe znotraj polja oziroma mreže razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 3 je bela. Za preskušanje glejte Prilogo 4 k temu pravilniku. Zunaj tega polja ne sme biti izrazitega barvnega odstopanja.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer veljajo naslednje zahteve:

| 9.1 | žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8 zgoraj; |
| --- | --- |

9.1

žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8 zgoraj;

| 9.2 | izpolnjene so minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

9.2

izpolnjene so minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 9.3 | izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

9.3

izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 6 k temu pravilniku;

| 9.4 | organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.4

organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za tip žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgoraj omenjene zahteve niso izpolnjene ali če žaromet za vzvratno vožnjo z oznako iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za tip žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgoraj omenjene zahteve niso izpolnjene ali če žaromet za vzvratno vožnjo z oznako iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 ni v skladu s homologiranim tipom.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočanje, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočanje, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarometa za vzvratno vožnjo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočanje, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prekinitev proizvodnje.

---

(1)  Kakor je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bil nazadnje spremenjen z Sprem.4).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južnoafriško republiko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) ter 58 za Tunizijo. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali na njih uporabijo, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3)  V tem pravilniku besedna zveza „biti del žarometa“ pomeni, da je naprava fizično vključena v ohišje žarometa ali je zunaj ohišja žarometa, ločena ali ne, vendar jo proizvajalec žarometa dobavi kot del sistema žarometa.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Oznaka za samostojne žaromete

VZOREC A

Image

Slika 2

Poenostavljeno označevanje za združene, kombinirane ali integrirane žaromete

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobnosignalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake)

VZOREC B

Image

VZOREC C

Image

VZOREC D

Image

Opomba: Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, kadar je več žarometov del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov. Ta homologacijska oznaka kaže, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in da vključuje:

| | odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3; |
| --- | --- |

odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;

| | zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; |
| --- | --- |

zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

| | rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

| | zadnji žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

zadnji žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;

| | žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;

| | zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7. |
| --- | --- |

zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7.

VZOREC E

Označevanje samostojnih žarometov

Image

Slika 3

Moduli svetlobnega vira

Image

---

PRILOGA 3

FOTOMETRIČNE MERITVE

1.   Merilne metode

| 1.1 | Kadar se izvajajo fotometrične meritve, se je treba z ustreznim prekrivanjem izogniti motečemu razsipanju svetlobe. |
| --- | --- |

1.1

Kadar se izvajajo fotometrične meritve, se je treba z ustreznim prekrivanjem izogniti motečemu razsipanju svetlobe.

| 1.2 | Če se rezultati meritev izpodbijajo, se meritve izvedejo tako, da so izpolnjene naslednje zahteve:






  1.2.1 | merilna razdalja je takšna, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti; |
| --- | --- | --- |

1.2

Če se rezultati meritev izpodbijajo, se meritve izvedejo tako, da so izpolnjene naslednje zahteve:

1.2.1

merilna razdalja je takšna, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti;

| 1.2.2 | merilna oprema je takšna, da je kot, pod katerim je viden sprejemnik gledano iz referenčnega centra svetlobe, med 10′ in 1°; |
| --- | --- |

1.2.2

merilna oprema je takšna, da je kot, pod katerim je viden sprejemnik gledano iz referenčnega centra svetlobe, med 10′ in 1°;

| 1.2.3 | svetilnost žarometa za določeno smer opazovanja je zadovoljiva, če je zahtevana svetilnost dosežena v smeri, ki ne odstopa od smeri opazovanja za več kot četrtino stopinje. |
| --- | --- |

1.2.3

svetilnost žarometa za določeno smer opazovanja je zadovoljiva, če je zahtevana svetilnost dosežena v smeri, ki ne odstopa od smeri opazovanja za več kot četrtino stopinje.

| 1.3 | Kadar je mogoče žaromet za vzvratno vožnjo na vozilu namestiti v več kot eno lego ali v polje različnih leg, se fotometrične meritve ponovijo za vsako lego ali za skrajne lege v polju referenčne osi, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.3

Kadar je mogoče žaromet za vzvratno vožnjo na vozilu namestiti v več kot eno lego ali v polje različnih leg, se fotometrične meritve ponovijo za vsako lego ali za skrajne lege v polju referenčne osi, ki jo določi proizvajalec.

2.   Merilne točke, izražene v kotnih stopinjah glede na referenčno os, in minimalne vrednosti svetilnosti

ZGORAJ

Image

| 2.1 | Smer H = 0° in V = 0° ustreza referenčni osi. Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti. Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo minimalne vrednosti svetilnosti v cd za različne smeri meritev. |
| --- | --- |

2.1

Smer H = 0° in V = 0° ustreza referenčni osi. Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti. Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo minimalne vrednosti svetilnosti v cd za različne smeri meritev.

| 2.2 | Če vizualni pregled žarometa pokaže, da obstajajo precejšnja nihanja svetilnosti na različnih mestih, je treba preveriti, da ni nobena od svetilnosti, merjenih med dvema od navedenih smeri meritev, nižja od 50 odstotkov najnižje predpisane svetilnosti za te smeri meritev. |
| --- | --- |

2.2

Če vizualni pregled žarometa pokaže, da obstajajo precejšnja nihanja svetilnosti na različnih mestih, je treba preveriti, da ni nobena od svetilnosti, merjenih med dvema od navedenih smeri meritev, nižja od 50 odstotkov najnižje predpisane svetilnosti za te smeri meritev.

3.   Fotometrične meritve žarometov, opremljenih z več svetlobnimi viri

Preveri se fotometrično delovanje:

| 3.1 | za nezamenljive svetlobne vire (žarnice z žarilno nitko ali druge):
  s svetlobnimi viri v žarometu v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.1

za nezamenljive svetlobne vire (žarnice z žarilno nitko ali druge):

s svetlobnimi viri v žarometu v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika;

| 3.2 | za zamenljive žarnice z žarilnimi nitkami:
  kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne odstopajo za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko v vsaki posamezni legi uporabi standardna žarnica z žarilno nitko, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo. |
| --- | --- |

3.2

za zamenljive žarnice z žarilnimi nitkami:

kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne odstopajo za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko v vsaki posamezni legi uporabi standardna žarnica z žarilno nitko, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo.

---

PRILOGA 4

BARVA BELE SVETLOBE: KROMATSKE KOORDINATE

Za preverjanje kolorimetričnih značilnosti se uporabi vir svetlobe s temperaturo barve 2 854° K, ki ustreza svetlobnemu telesu A Mednarodne komisije za osvetlitev (ICI).

Te kolorimetrične značilnosti se izmerijo v pogojih, opisanih v odstavku 7 tega pravilnika.

Pri svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in druge), bi se kolorimetrične značilnosti morale preveriti tako, da so svetlobni viri v žarometu, v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika.

---

PRILOGA 5

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.2

Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na tip ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na vzorčenem žarometu se izvedejo fotometrične meritve za najmanjše vrednosti na točkah, naštetih v Prilogi 3, in na zahtevanih kromatskih koordinatah.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 6 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.2

Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko.

| 1.2.3 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.2.3

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov se označi kot A, drugi vzorec dveh žarometov se označi kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer naslednje:






  2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | en žaromet | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba žarometa več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec B | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer naslednje:

2.1.1.1

vzorec A

A1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba žarometa več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | oba žarometa | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

oba žarometa

0 odstotkov

| 2.1.2 | ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2

ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:






  2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

2.2.1.1

vzorec A

A3:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2 | |
| en žaromet | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2

ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometa naslednje:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 30 odstotkov |
| A5: | oba žarometa več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

30 odstotkov

A5:

oba žarometa več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | |
| oba žarometa več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | |
| en žaromet | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

oba žarometa več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.3.3

ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:






  3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | en žaromet | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba žarometa več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec D | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

3.1.1.1

vzorec C

C1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba žarometa več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba žarometa | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

oba žarometa

0 odstotkov

| 3.1.2 | ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.1.2

ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:






  3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometa naslednje:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba žarometa več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

C4:

oba žarometa več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

en žaromet 0 ali več kot

0 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.3.3

ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

Slika 1

Image

---

| 12.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/55

---

Po mednarodnem javnem pravu imajo samo izvirna besedila UN/ECE pravni učinek. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta o statusu UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na spletni strani:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 38 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih svetilk za meglo za vozila na motorni pogon in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 14 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

Popravek 1 k Dodatku 12 – začetek veljavnosti: 10. marec 2009

VSEBINA

PRAVILNIK

| 0. | Področje uporabe |
| --- | --- |

0.

| 1. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svetilnost |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preskusni postopek |
| --- | --- |

7.

| 8. | Preskus odpornosti proti toploti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Barva oddane svetlobe |
| --- | --- |

9.

| 10. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in upravnih organov |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| Priloga 1 — | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa zadnjih svetilk za meglo za vozila na motorni pogon in njihove priklopnike v skladu s Pravilnikom št. 38 |
| --- | --- |

Priloga 1 —

| Priloga 2 — | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 —

| Priloga 3 — | Fotometrične meritve |
| --- | --- |

Priloga 3 —

| Priloga 4 — | Najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 4 —

| Priloga 5 — | Najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 5 —

0.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za zadnje svetilke za meglo za vozila kategorij L3, L4, L5, L7, M, N, O, in T (1).

1.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku

| 1.1 | „zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila z zadnje strani in oddaja rdečo svetlobo, katere svetilnost je večja od svetilnosti zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk; |
| --- | --- |

1.1

„zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila z zadnje strani in oddaja rdečo svetlobo, katere svetilnost je večja od svetilnosti zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk;

| 1.2 | opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljavne v času vloge za podelitev homologacije, veljajo tudi za ta pravilnik; |
| --- | --- |

1.2

opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljavne v času vloge za podelitev homologacije, veljajo tudi za ta pravilnik;

| 1.3 | „zadnje svetilke za meglo različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | blagovnem imenu ali znamki; |
| --- | --- | --- |

1.3

„zadnje svetilke za meglo različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

blagovnem imenu ali znamki;

| (b) | značilnostih optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.); |
| --- | --- |

(b)

značilnostih optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.);

| (c) | nadzoru spreminjanja svetilnosti, če obstaja; |
| --- | --- |

(c)

nadzoru spreminjanja svetilnosti, če obstaja;

sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa;

| 1.4 | sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.4

sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo.

2.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

2.1   Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Navesti mora, ali je svetilnost naprave stalna ali spremenljiva.

Po izbiri vlagatelja se v vlogi določi, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in tal ali da jo je mogoče zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu.

2.2   Za vsak tip zadnje svetilke za meglo se vlogi priložijo:

| 2.2.1 | risbe (v treh izvodih), ki so dovolj natančne za določitev tipa zadnje svetilke za meglo in ki geometrijsko prikazujejo možne položaje za vgradnjo zadnje svetilke za meglo v vozilo; os opazovanja, ki se pri preskusih upošteva kot referenčna os (vodoravni kot H = 0°; navpični kot V = 0°) in točko, ki se v navedenih preskusih obravnava kot referenčno središče; |
| --- | --- |

2.2.1

risbe (v treh izvodih), ki so dovolj natančne za določitev tipa zadnje svetilke za meglo in ki geometrijsko prikazujejo možne položaje za vgradnjo zadnje svetilke za meglo v vozilo; os opazovanja, ki se pri preskusih upošteva kot referenčna os (vodoravni kot H = 0°; navpični kot V = 0°) in točko, ki se v navedenih preskusih obravnava kot referenčno središče;

| 2.2.2 | kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, navaja zlasti:






  (a) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; in/ali |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, navaja zlasti:

(a)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; in/ali

| (b) | posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| (c) | kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti v primeru zadnje svetilke za meglo kategorije F2; |
| --- | --- |

(c)

kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti v primeru zadnje svetilke za meglo kategorije F2;

| 2.2.3 | dva vzorca; če zadnje svetilke za meglo ni mogoče vgraditi na katero koli stran vozila, sta lahko predložena vzorca popolnoma enaka in primerna za vgraditev le na desni ali le na levi strani vozila. Vlogi za zadnjo svetilko za meglo kategorije F2 se priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja iste signale. |
| --- | --- |

2.2.3

dva vzorca; če zadnje svetilke za meglo ni mogoče vgraditi na katero koli stran vozila, sta lahko predložena vzorca popolnoma enaka in primerna za vgraditev le na desni ali le na levi strani vozila. Vlogi za zadnjo svetilko za meglo kategorije F2 se priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja iste signale.

3.   OZNAKE

Vzorci tipa zadnje svetilke za meglo, predloženi za homologacijo, morajo imeti:

| 3.1 | blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- |

3.1

blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.2 | jasno čitljivo in neizbrisno oznako, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, ki navaja:






  — | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali |
| --- | --- | --- |

3.2

jasno čitljivo in neizbrisno oznako, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, ki navaja:

—

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali

| — | posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

—

posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| 3.3 | dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.3 spodaj. Ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2.2.1; |
| --- | --- |

3.3

dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.3 spodaj. Ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2.2.1;

| 3.4 | v primeru svetilk z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov, oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči; |
| --- | --- |

3.4

v primeru svetilk z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov, oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

| 3.5 | v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti:






  3.5.1 | blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.5

v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti:

3.5.1

blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.5.2 | posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, katerima sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.3.1.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnega vira, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2.2.1.
  Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju; |
| --- | --- |

3.5.2

posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, katerima sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.3.1.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnega vira, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2.2.1.

Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju;

| 3.5.3 | oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči; |
| --- | --- |

3.5.3

oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

| 3.6 | če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka. |
| --- | --- |

3.6

če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če predložena vzorca tipa zadnje svetilke za meglo izpolnjujeta zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije; ista pogodbenica ne sme tako dodeljene številke pozneje dodeliti drugemu tipu zadnje svetilke za meglo iz tega pravilnika. Prvi dve števki številke homologacije pomenita zadnje spremembe, vključene v ta pravilnik ob izdaji homologacije. Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa zadnje svetilke za meglo se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, in priloženo risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za podelitev homologacije, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu 1: 1, če je to mogoče.

4.3   Vsaka zadnja svetilka za meglo, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, ima poleg oznake in podrobnosti iz odstavkov 3.1 in 3.2 na mestu iz odstavka 3.3:

| 4.3.1 | mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz:






  4.3.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, kateri sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.3.1

mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz:

4.3.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“, kateri sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.3.1.2 | številke homologacije; |
| --- | --- |

4.3.1.2

številke homologacije;

| 4.3.2 | dodaten simbol „F“, ki mu sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost; |
| --- | --- |

4.3.2

dodaten simbol „F“, ki mu sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;

| 4.3.3 | prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola „F“. |
| --- | --- |

4.3.3

prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola „F“.

4.4   Oznaka in simbol iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 morata biti neizbrisna in jasno čitljiva, tudi ko se zadnja svetilka za meglo namesti na vozilo.

4.5   Samostojne svetilke

Če se za različne tipe svetilk, ki izpolnjujejo zahteve različnih pravilnikov, uporabljajo iste zunanje leče iste ali drugačne barve, se jih lahko označi z enotno mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja krog okrog črke „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na svetilki, če:

| 4.5.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- |

4.5.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 4.5.2 | se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi tudi zahtevana puščica; |
| --- | --- |

4.5.2

se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi tudi zahtevana puščica;

| 4.5.3 | velikost elementov enotne homologacijske oznake ni manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako po pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija; |
| --- | --- |

4.5.3

velikost elementov enotne homologacijske oznake ni manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako po pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija;

| 4.5.4 | glavno ohišje svetilke vključuje prostor, opisan v odstavku 3.3, in homologacijsko oznako dejanskih funkcij; |
| --- | --- |

4.5.4

glavno ohišje svetilke vključuje prostor, opisan v odstavku 3.3, in homologacijsko oznako dejanskih funkcij;

| 4.5.5 | vzorec E v Prilogi 2 k temu pravilniku navaja primere homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.5.5

vzorec E v Prilogi 2 k temu pravilniku navaja primere homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.6   Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo zahtev nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

| 4.6.1 | Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, kateri sledijo številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in po potrebi tudi zahtevana puščica. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:






  4.6.1.1 | je vidna po njihovi vgradnji; |
| --- | --- | --- |

4.6.1

Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, kateri sledijo številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in po potrebi tudi zahtevana puščica. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.6.1.1

je vidna po njihovi vgradnji;

| 4.6.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki oddaja svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.6.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki oddaja svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.6.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:






  4.6.2.1 | na ustrezni površini sevanja; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:

4.6.2.1

na ustrezni površini sevanja;

| 4.6.2.2 | ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri možne primere iz Priloge 2). |
| --- | --- |

4.6.2.2

ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri možne primere iz Priloge 2).

| 4.6.3 | Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako po pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.6.3

Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako po pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.6.4 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.4

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

4.7   V prilogi 2 so navedeni primeri namestitve homologacijskih oznak za samostojno svetilko (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1   Vsak vzorec je v skladu s specifikacijami, ki so določene v nadaljevanju.

5.2   Zadnje svetilke za meglo so oblikovane in izdelane tako, da ob običajni uporabi kljub možni izpostavljenosti tresljajem zadovoljivo delujejo in ohranijo značilnosti iz tega pravilnika.

5.3   V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:

| 5.3.1 | je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da:






  (a) | je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da:

(a)

je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem;

| (b) | v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov, ki imajo različne značilnosti; |
| --- | --- |

(b)

v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov, ki imajo različne značilnosti;

| 5.3.2 | moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb. |
| --- | --- |

5.3.2

moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb.

5.4   V primeru odpovedi nadzora spreminjanja svetilnosti, s katerim se ureja spremenljiva svetilnost zadnje svetilke za meglo kategorije F2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije F ali F1, se zahteve stalne svetilnosti kategorije F ali F1 izpolnijo samodejno.

5.5   Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

| 5.5.1 | Uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev uporabe. |
| --- | --- |

5.5.1

Uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev uporabe.

| 5.5.2 | Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj. |
| --- | --- |

5.5.2

Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj.

| 5.5.3 | Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

5.5.3

Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

6.   SVETILNOST

6.1   Svetilnost vsakega od obeh vzorcev ni manjša od najmanjše možne in ni večja od največje možne v nadaljevanju navedene vrednosti ter se izmeri glede na referenčno os v smereh, prikazanih v nadaljevanju (izraženih v kotnih stopinjah z referenčno osjo).

6.2   Svetilnost vzdolž osi H in V, med 10° v levo in 10° v desno ter med 5° v smeri navzgor in 5° v smeri navzdol, ne sme biti manjša od 150 cd.

6.3   Svetilnost, ne sme presegati 300 cd pri napravi s stalno svetilnostjo (F ali F1) in 840 cd pri napravi s spremenljivo svetilnostjo (F2) v vseh smereh, v katerih je mogoče opaziti svetlobo.

6.4   Posamična svetilka z več kot enim svetlobnim virom mora doseči najmanjšo zahtevano svetilnost tudi v primeru odpovedi katerega koli svetlobnega vira, v primeru osvetljenosti vseh svetlobnih virov pa se ne smejo preseči največje vrednosti svetilnosti.

6.5   Nadzor spreminjanja svetilnosti ne oddaja signalov, ki povzročajo svetilnost:

| 6.5.1 | zunaj razpona iz odstavkov 6.2 in 6.3 ter |
| --- | --- |

6.5.1

zunaj razpona iz odstavkov 6.2 in 6.3 ter

| 6.5.2 | v vrednostih, ki presegajo največjo vrednost kategorije F ali F1 iz odstavka 6.3:






  (a) | za sisteme, ki so odvisni le od dnevnih in nočnih razmer: v skladu z nočnimi razmerami; |
| --- | --- | --- |

6.5.2

v vrednostih, ki presegajo največjo vrednost kategorije F ali F1 iz odstavka 6.3:

(a)

za sisteme, ki so odvisni le od dnevnih in nočnih razmer: v skladu z nočnimi razmerami;

| (b) | za druge sisteme: v skladu z običajnimi razmerami (3). |
| --- | --- |

(b)

za druge sisteme: v skladu z običajnimi razmerami (3).

6.6   Vidna svetleča površina v smeri referenčne osi ne presega 140 cm2.

6.7   V Prilogi 3 so navedene podrobnosti merilne metode, ki se uporabi v primeru dvoma.

7.   PRESKUSNI POSTOPKI

7.1   Vse meritve, fotometrične in kolorimetrične, je treba opraviti:

| 7.1.1 | v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvno ali barvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo, ki je potrebna za proizvajanje referenčnega svetlobnega toka za to kategorijo žarnic z žarilno nitko; |
| --- | --- |

7.1.1

v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvno ali barvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo, ki je potrebna za proizvajanje referenčnega svetlobnega toka za to kategorijo žarnic z žarilno nitko;

| 7.1.2 | v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi), in sicer pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2

v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi), in sicer pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

| 7.1.3 | v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4) in ki pri vhodnih sponkah svetilke uporabljata napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali, če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.3

v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4) in ki pri vhodnih sponkah svetilke uporabljata napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali, če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

| 7.1.4 | v primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodnih sponkah svetilke uporablja napetost, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

7.1.4

v primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodnih sponkah svetilke uporablja napetost, ki jo določi proizvajalec.

7.2   Preskusni laboratorij od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

7.3   Vendar se v primeru zadnje svetilke za meglo kategorije F2, ki jo upravlja nadzor spreminjanja svetilnosti, da se doseže spremenljiva svetilnost, fotometrične meritve opravljajo v skladu z opisom vlagatelja.

7.4   Napetost, ki naj se uporabi za svetilko, se navede v sporočilu iz Priloge 1 k temu pravilniku.

7.5   Pri vsaki svetilki, razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti.

7.6   Določijo se omejitve vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave.

8.   PRESKUS ODPORNOSTI PROTI TOPLOTI

8.1   Za svetilko se po 20-minutnem segrevanju opravi enourni preskus neprekinjenega delovanja. Temperatura okolja je 23 °C ± 5 °C. Uporabi se svetilka predpisane kategorije, ki se napaja s tokom tolikšne napetosti, da se pri ustrezni preskusni napetosti doseže določena povprečna moč.

8.2   Kjer je določena le največja moč, se preskus opravi s prilagoditvijo napetosti, tako da se doseže moč v vrednosti 90 % navedene moči. Zgoraj navedena povprečna ali največja moč se v vseh primerih izbere v okviru razpona napetosti 6, 12 ali 24 V, pri kateri doseže največjo vrednost.

8.3   V primeru svetlobnih virov, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za doseganje spremenljive svetilnosti, je treba preskus izvesti pod pogoji pri najmanj 90 odstotkih vrednosti višje svetilnosti.

8.4   Potem, ko se temperatura svetilke ohladi na temperaturo okolja, ne smejo biti vidne nobene deformacije, razpoke ali spremembe barve.

9.   BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe, oddane znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 3 Priloge 3, ki se izmeri pod pogoji iz odstavka 7, je rdeča.

Zunaj tega polja ni opaziti večjih barvnih odstopanj.

Te zahteve veljajo tudi za razpon spremenljive svetilnosti zadnjih svetilk za meglo kategorije F2.

Vendar je treba kolorimetrične značilnosti svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi) preveriti s svetlobnimi viri, ki so v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika.

10.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 10.1 | svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6. in 9.; |
| --- | --- |

10.1

svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6. in 9.;

| 10.2 | izpolnjene so najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 4 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

10.2

izpolnjene so najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 4 k temu pravilniku;

| 10.3 | izpolnjene so najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor, iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

10.3

izpolnjene so najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor, iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 10.4 | organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v posameznem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

10.4

organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v posameznem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.

11.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

11.1   Homologacija, ki se podeli za tip zadnje svetilke za meglo, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če zadnja svetilka za meglo z oznako iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 ni v skladu s homologiranim tipom.

11.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip zadnje svetilke za meglo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

13.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bil nazadnje spremenjen s Spremembo 4).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3)  Dobra vidljivost (meteorološki optični razpon MOR > 2 000 m, določen v skladu z vodnikom Svetovne meteorološke organizacije Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, šesta izdaja, ISBN: 92-63-16008-2, odstavka 1.9.1/1.9.11, Ženeva 1996.) in čiste leče.

(4)  V tem pravilniku izraz, „ki je del svetilke“ pomeni, da je zadevni element fizično vključen v ohišje svetilke ali da je zunaj nje, ločen ali ne od ohišja svetilke, vendar ga proizvajalec svetilke dobavlja kot del sistema svetilke.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

(Označevanje posamičnih svetilk)

VZOREC A

Image

Slika 2

(Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk)

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave in niso del homologacijske oznake).

VZOREC B

Image

VZOREC C

Image

VZOREC D

Image

Opomba: Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta homologacijska oznaka pomeni, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 3333 in vključuje naslednje svetilke:

| | zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; |
| --- | --- |

zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

| | rdečo zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko s spremenljivo svetilnostjo (R2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko s spremenljivo svetilnostjo (R2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

| | zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni obliki; |
| --- | --- |

zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni obliki;

| | svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki; |
| --- | --- |

svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki;

| | zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. |
| --- | --- |

zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

VZOREC E

Označevanje samostojnih svetilk

Image

Slika 3

Moduli svetlobnih virov

Image

---

PRILOGA 3

FOTOMETRIČNE MERITVE

1.   Pri opravljanju fotometričnih meritev se neželena razpršitev svetlobe prepreči z ustreznim zakrivanjem.

2.   V primeru izpodbijanja rezultatov meritev se meritve opravijo tako, da izpolnjujejo naslednje zahteve:

| 2.1 | razdalja, na kateri se izvaja meritev, je v skladu z zakonom o obratni vrednosti kvadrata razdalje; |
| --- | --- |

2.1

razdalja, na kateri se izvaja meritev, je v skladu z zakonom o obratni vrednosti kvadrata razdalje;

| 2.2 | oprema za merjenje je takšna, da je kot sprejemnika od referenčnega središča svetlobe med 10′ in 1°; |
| --- | --- |

2.2

oprema za merjenje je takšna, da je kot sprejemnika od referenčnega središča svetlobe med 10′ in 1°;

| 2.3 | zahteva v zvezi s svetilnostjo za določeno smer opazovanja je izpolnjena, če se doseže zahtevana svetilnost v smeri, ki od smeri opazovanja ne odstopa za več kot četrtino stopinje. |
| --- | --- |

2.3

zahteva v zvezi s svetilnostjo za določeno smer opazovanja je izpolnjena, če se doseže zahtevana svetilnost v smeri, ki od smeri opazovanja ne odstopa za več kot četrtino stopinje.

3.   Če je mogoče napravo namestiti na vozilo v več različnih položajev, se fotometrične meritve ponovijo za vsak položaj ali skrajne položaje polja referenčne osi, ki jih določi proizvajalec.

4.   Če vizualni pregled svetlobe razkrije precejšnje lokalna nihanja svetilnosti, se opravi pregled, da se zagotovi, da zunaj osi nobena svetilnost, izmerjena v rombu, opredeljenem s skrajnimi točkami meritve, ni manjša od 75 cd (glej spodnji diagram).

Image

5.   Fotometrične meritve svetilk, opremljenih z več svetlobnimi viri

Preveri se fotometrično delovanje:

| 5.1 | nezamenljivih svetlobnih virov (žarnice z žarilno nitko in drugi):
  s svetlobnimi viri v svetilki, v skladu z odstavkom 7.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

5.1

nezamenljivih svetlobnih virov (žarnice z žarilno nitko in drugi):

s svetlobnimi viri v svetilki, v skladu z odstavkom 7.1 tega pravilnika;

| 5.2 | zamenljivih žarnic z žarilno nitko:
  V primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati od povprečne vrednosti za več kot ± 5 odstotkov. Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo. |
| --- | --- |

5.2

zamenljivih žarnic z žarilno nitko:

V primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati od povprečne vrednosti za več kot ± 5 odstotkov. Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo.

---

PRILOGA 4

Najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj glede na zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj glede na zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbrane svetilke v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika;






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbrane svetilke v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika;

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Če ima svetilka zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.2

Če ima svetilka zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA IZVAJA PROIZVAJALEC

Za vsak tip svetilke imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj v nadaljevanju opisane preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na vrsto zadevnega preskusa, je treba izbrati in preskusiti nove vzorce. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti zadevne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se v splošnem izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se v splošnem izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, odgovornega za homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, odgovornega za homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika.

| 2.2.3. | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3.

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci svetilk se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni serijo svetilk istega tipa, ki je opredeljena v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena v splošnem zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi evidence o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Fotometrične meritve se opravijo za najmanjše vrednosti vzorčne svetilke na točkah iz Priloge 3 in za zahtevane kromatične koordinate.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in, v soglasju s pristojnim organom, za določitev meril, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da se izpolnijo zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 10.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled naključnih vzorcev v skladu s Prilogo 5 (prvo vzorčenje) 0,95.

---

PRILOGA 5

NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA IZVEDE INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.2

Če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

| 1.2.3 | Pri tem se svetilke z očitnimi okvarami ne upoštevajo. |
| --- | --- |

1.2.3

Pri tem se svetilke z očitnimi okvarami ne upoštevajo.

| 1.3 | Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri svetilke. Prvi vzorec dveh naprav se označi z A, drugi vzorec pa se označi z B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če se pri izmerjenih vrednostih svetilk ugotovijo naslednja neugodna odstopanja:






  2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | ena svetilka | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | obe svetilki več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če se pri izmerjenih vrednostih svetilk ugotovijo naslednja neugodna odstopanja:

2.1.1.1

vzorec A

A1:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

A2:

obe svetilki več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | obe svetilki: | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

obe svetilki:

0 odstotkov

| 2.1.2 | ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A. |
| --- | --- |

2.1.2

ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A.

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:






  2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

2.2.1.1

vzorec A

A3:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2 | |
| ena svetilka | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2

ena svetilka več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.2.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če se po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, pri izmerjenih vrednosti svetilk ugotovijo naslednja odstopanja:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 30 odstotkov |
| A5: | obe svetilki več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

30 odstotkov

A5:

obe svetilki več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | |
| obe svetilki več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | |
| ena svetilka | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2

ena svetilka več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

obe svetilki več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2. za vzorca A in B niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2. za vzorca A in B niso izpolnjeni.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se med proizvodi, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh svetilk, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh svetilk.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:






  3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | ena svetilka | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | obe svetilki več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:

3.1.1.1

vzorec C

C1:

ena svetilka

0 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

C2:

obe svetilki več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| obe svetilki: | |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

0 odstotkov

obe svetilki:

| 3.1.2 | ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C. |
| --- | --- |

3.1.2

ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C.

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:






  3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva izpolnjevanje zahtev pri proizvodnji (uskladitev), če so odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

ena svetilka več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanja izmerjenih vrednosti svetilk:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | ena svetilka ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |
| C4: | obe svetilki več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

ena svetilka ne več kot

20 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

C4:

obe svetilki več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| ena svetilka več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

ena naprava 0 ali več kot

0 odstotkov

ena svetilka več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni.

Slika 1

Image

---