# Úřední věstník L 134/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.134.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 134 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 531. června 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.134.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 134

České vydání

Právní předpisy

Svazek 531. června 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 471/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž musí určité zemědělské produkty získané ekologickou metodou produkce pocházet, aby mohly být uvedeny na trh v Unii (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 472/2010 ze dne 31. května 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů | 4 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 473/2010 ze dne 31. května 2010 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů | 25 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 474/2010 ze dne 31. května 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 59 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 475/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 | 61 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 476/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. června 2010 | 63 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Rady 2010/32/EU ze dne 10. května 2010, kterou se provádí Rámcová dohoda o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, uzavřená mezi HOSPEEM a EPSU (
  1
  ) | 66 |
| | * | Směrnice Komise 2010/34/EU ze dne 31. května 2010, kterou se mění příloha I směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o rozšíření použití účinné látky penkonazolu (
  1
  ) | 73 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/305/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2010 o jmenování jednoho rakouského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru | 75 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 471/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž musí určité zemědělské produkty získané ekologickou metodou produkce pocházet, aby mohly být uvedeny na trh v Unii (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 472/2010 ze dne 31. května 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů

4

*

Nařízení Komise (EU) č. 473/2010 ze dne 31. května 2010 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů

25

Nařízení Komise (EU) č. 474/2010 ze dne 31. května 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

59

Nařízení Komise (EU) č. 475/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

61

Nařízení Komise (EU) č. 476/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. června 2010

63

SMĚRNICE

*

Směrnice Rady 2010/32/EU ze dne 10. května 2010, kterou se provádí Rámcová dohoda o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, uzavřená mezi HOSPEEM a EPSU (
  1
  )

1

66

*

Směrnice Komise 2010/34/EU ze dne 31. května 2010, kterou se mění příloha I směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o rozšíření použití účinné látky penkonazolu (
  1
  )

1

73

ROZHODNUTÍ

2010/305/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 26. dubna 2010 o jmenování jednoho rakouského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2010

ze dne 31. května 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž musí určité zemědělské produkty získané ekologickou metodou produkce pocházet, aby mohly být uvedeny na trh v Unii

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 33 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007 byl v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (2), sestaven seznam třetích zemí, jejichž systém produkce a kontrolní opatření pro ekologickou produkci zemědělských produktů jsou uznány za rovnocenné s těmi, které jsou stanoveny v uvedeném nařízení. Vzhledem k nové žádosti a informacím, které třetí země předložily Komisi od posledního zveřejnění seznamu, by měly být zohledněny a na seznam přidány nebo vloženy určité úpravy. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007 byl v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (2), sestaven seznam třetích zemí, jejichž systém produkce a kontrolní opatření pro ekologickou produkci zemědělských produktů jsou uznány za rovnocenné s těmi, které jsou stanoveny v uvedeném nařízení. Vzhledem k nové žádosti a informacím, které třetí země předložily Komisi od posledního zveřejnění seznamu, by měly být zohledněny a na seznam přidány nebo vloženy určité úpravy.

| (2) | Australské orgány informovaly Komisi o restrukturalizaci a změně názvu jednoho kontrolního subjektu. Australské orgány poskytly Komisi všechny nezbytné záruky, aby ji ujistily, že restrukturalizovaný kontrolní subjekt splňuje předpoklady stanovené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

Australské orgány informovaly Komisi o restrukturalizaci a změně názvu jednoho kontrolního subjektu. Australské orgány poskytly Komisi všechny nezbytné záruky, aby ji ujistily, že restrukturalizovaný kontrolní subjekt splňuje předpoklady stanovené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1235/2008.

| (3) | Určité zemědělské produkty dovážené z Japonska jsou v současnosti uváděny na trh Unie podle přechodných pravidel stanovených v článku 19 nařízení (ES) č. 1235/2008. Japonsko předložilo Komisi žádost o zařazení na seznam v příloze III uvedeného nařízení a poskytlo informace požadované podle článků 7 a 8 tohoto nařízení. Z posouzení těchto informací a následných jednání s japonskými orgány vyplynulo, že pravidla, kterými se v této zemi řídí produkce a kontrola ekologické produkce, jsou rovnocenná pravidlům stanoveným v nařízení (ES) č. 834/2007. Komise provedla kontrolu na místě týkající se pravidel produkce a kontrolních opatření skutečně uplatňovaných v Japonsku, jak stanoví čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007. V důsledku toho by měla Komise zařadit Japonsko na seznam v příloze III nařízení (ES) č. 1235/2008. |
| --- | --- |

(3)

Určité zemědělské produkty dovážené z Japonska jsou v současnosti uváděny na trh Unie podle přechodných pravidel stanovených v článku 19 nařízení (ES) č. 1235/2008. Japonsko předložilo Komisi žádost o zařazení na seznam v příloze III uvedeného nařízení a poskytlo informace požadované podle článků 7 a 8 tohoto nařízení. Z posouzení těchto informací a následných jednání s japonskými orgány vyplynulo, že pravidla, kterými se v této zemi řídí produkce a kontrola ekologické produkce, jsou rovnocenná pravidlům stanoveným v nařízení (ES) č. 834/2007. Komise provedla kontrolu na místě týkající se pravidel produkce a kontrolních opatření skutečně uplatňovaných v Japonsku, jak stanoví čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007. V důsledku toho by měla Komise zařadit Japonsko na seznam v příloze III nařízení (ES) č. 1235/2008.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1235/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1235/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III nařízení (ES) č.1235/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25.

2

---

PŘÍLOHA

Příloha III nařízení (ES) č. 1235/2008 se mění takto:

| 1) | V bodě 5 týkajícím se Austrálie se čtvrtá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“; |
| --- | --- | --- |

1)

V bodě 5 týkajícím se Austrálie se čtvrtá odrážka nahrazuje tímto:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“;

| 2) | Za text, který se vztahuje k Izraeli, se vkládá nový text, který zní:
  „JAPONSKO
  1.   Kategorie produktů:






  a) | nezpracované rostlinné produkty a vegetativní rozmnožovací materiál a osiva pro pěstitelské účely; |
| --- | --- | --- |

2)

Za text, který se vztahuje k Izraeli, se vkládá nový text, který zní:

„JAPONSKO

1.   Kategorie produktů:

a)

nezpracované rostlinné produkty a vegetativní rozmnožovací materiál a osiva pro pěstitelské účely;

| b) | zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny a skládající se převážně z jedné nebo více složek rostlinného původu. |
| --- | --- |

b)

zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny a skládající se převážně z jedné nebo více složek rostlinného původu.

2.   Původ: produkty kategorie ve smyslu bodu 1 písm. a) a ekologicky vypěstované složky v produktech kategorie ve smyslu bodu 1 písm. b) vypěstované v Japonsku.

3.   Normy produkce: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (Oznámení č. 1605 ministerstva zemědělství, lesnictví a rybolovu ze dne 27. října 2005), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (Oznámení č. 1606 ministerstva zemědělství, lesnictví a rybolovu ze dne 27. října 2005).

4.   Příslušné orgány: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html a Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Kontrolní subjekty:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Subjekty vydávající osvědčení: jako v bodě 5.

7.   Doba trvání zařazení: do 30. června 2013.“

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 472/2010

ze dne 31. května 2010

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1   Zahájení řízení

| (1) | Dne 3. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčené země“) (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčené země“) (dále jen „oznámení o zahájení“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o existenci dumpingu u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o existenci dumpingu u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.

1.2   Strany dotčené řízením

| (3) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, vyvážející výrobce, jakož i zástupce vyvážejících zemí, jichž se zahájení řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(3)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, vyvážející výrobce, jakož i zástupce vyvážejících zemí, jichž se zahájení řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (4) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, v průběhu posuzovaného období (od 1. července 2008 do 30. června 2009). |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, v průběhu posuzovaného období (od 1. července 2008 do 30. června 2009).

| (6) | Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.

| (7) | Osm dovozců poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími dovozci vybrala Komise vzorek dvou dovozců, který představuje 83 % dovozu všech spolupracujících dovozců a 48 % veškerého dovozu z SAE, Íránu a Pákistánu. |
| --- | --- |

(7)

Osm dovozců poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími dovozci vybrala Komise vzorek dvou dovozců, který představuje 83 % dovozu všech spolupracujících dovozců a 48 % veškerého dovozu z SAE, Íránu a Pákistánu.

| (8) | Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům zařazeným do vzorku a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem uživatelům a dodavatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům zařazeným do vzorku a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem uživatelům a dodavatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.

| (9) | Odpovědi na dotazník obdržela od pěti výrobců z Unie zařazených do vzorku, jednoho dovozce zařazeného do vzorku, deseti uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin, jednoho vyvážejícího výrobce v Íránu a obchodníka, který s ním je ve spojení, jednoho vyvážejícího výrobce v Pákistánu a jednoho vyvážejícího výrobce ve Spojených arabských emirátech. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. |
| --- | --- |

(9)

Odpovědi na dotazník obdržela od pěti výrobců z Unie zařazených do vzorku, jednoho dovozce zařazeného do vzorku, deseti uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin, jednoho vyvážejícího výrobce v Íránu a obchodníka, který s ním je ve spojení, jednoho vyvážejícího výrobce v Pákistánu a jednoho vyvážejícího výrobce ve Spojených arabských emirátech. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.

| (10) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii







  — | Novapet SA, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii

—

Novapet SA, Španělsko,

| — | Equipolymers srl, Itálie, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Itálie,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

| — | UAB Neo Group, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva;

| b) | Vyvážející výrobce v Íránu







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Bandar Imam Khomeini a Teheran; |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Íránu

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Bandar Imam Khomeini a Teheran;

| c) | Vyvážející výrobce v Pákistánu







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobce v Pákistánu

—

Novatex Limited, Karachi;

| d) | Vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

Vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3   Období šetření

| (11) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (12) | Dotčeným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 3907 60 20.

| (13) | PET je chemický výrobek obvykle používaný v odvětví plastů k výrobě lahví a fólií. Vzhledem k tomu, že polotovar vhodný pro výrobu lahví PET je homogenním výrobkem, nebyl dále rozdělen do různých typů výrobků. |
| --- | --- |

(13)

PET je chemický výrobek obvykle používaný v odvětví plastů k výrobě lahví a fólií. Vzhledem k tomu, že polotovar vhodný pro výrobu lahví PET je homogenním výrobkem, nebyl dále rozdělen do různých typů výrobků.

2.2   Obdobný výrobek

| (14) | Šetření ukázalo, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a vyvážené do Unie mají v podstatě stejné chemické a fyzické vlastnosti a užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné. |
| --- | --- |

(14)

Šetření ukázalo, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a vyvážené do Unie mají v podstatě stejné chemické a fyzické vlastnosti a užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.

3.   DUMPING

| (15) | Vzhledem ke značným pohybům cen surovin a tržních cen PET pozorovaných v období šetření bylo považováno za vhodné použít při stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny čtvrtletní údaje. Tato metodika však nemohla být použita na případ Íránu, neboť zmiňovaný jediný íránský výrobce nebyl schopen poskytnout úplné čtvrtletní údaje. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem ke značným pohybům cen surovin a tržních cen PET pozorovaných v období šetření bylo považováno za vhodné použít při stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny čtvrtletní údaje. Tato metodika však nemohla být použita na případ Íránu, neboť zmiňovaný jediný íránský výrobce nebyl schopen poskytnout úplné čtvrtletní údaje.

3.1   Írán

3.1.1   Běžná hodnota

| (16) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného íránského výrobce přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného íránského výrobce na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného íránského výrobce přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného íránského výrobce na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní.

| (17) | Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(17)

Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.

| (18) | Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku nebo méně, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku nebo méně, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.

3.1.2   Vývozní cena

| (19) | Vzhledem k tomu, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení sídlící v Íránu, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, jmenovitě na základě cen této společnosti ve spojení pro nezávislé odběratele v Unii. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k tomu, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení sídlící v Íránu, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, jmenovitě na základě cen této společnosti ve spojení pro nezávislé odběratele v Unii.

3.1.3   Srovnání

| (20) | Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(20)

Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (21) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v úrovni obchodu, nákladech na dopravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěry a dalších faktorech (bankovních poplatcích). |
| --- | --- |

(21)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v úrovni obchodu, nákladech na dopravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěry a dalších faktorech (bankovních poplatcích).

| (22) | Společnost požadovala úpravy o rozdíly v úrovni obchodu způsobené různými strukturami prodeje mezi svými zákazníky/odběrateli na jejím domácím trhu a na trhu EU. Bylo jí vyhověno, a to v míře, v jaké je společnost byla schopna odůvodnit. |
| --- | --- |

(22)

Společnost požadovala úpravy o rozdíly v úrovni obchodu způsobené různými strukturami prodeje mezi svými zákazníky/odběrateli na jejím domácím trhu a na trhu EU. Bylo jí vyhověno, a to v míře, v jaké je společnost byla schopna odůvodnit.

| (23) | Íránský vyvážející výrobce dále vznesl námitku ohledně domnělého dopadu mezinárodních sankcí proti Íránu. Společnost tvrdila, že v důsledku není sankcí některým velkým americkým odběratelům PET, jako je Coca-Cola a Pepsi, umožněno nakupovat PET z Íránu, a že tudíž nevydávají certifikáty o jakosti pro PET pocházející z Íránu. To má údajně též vliv na další evropské odběratele, kteří požadují nižší ceny za PET, pokud pro něj společnosti Coca-Cola a Pepsi nevydaly certifikát. Íránský vyvážející výrobce však nebyl schopen vyčíslit domnělý dopad sankcí způsobem, který by byl podložen důkazy. Kromě toho se společnost potýkala s podobnými problémy na domácím trhu, kde nabyvatelům licencí Coca-Cola a Pepsi nebylo umožněno odebírat PET od íránských výrobců a musí spoléhat na dovoz z jiných zemí. V důsledku toho by sankce měly též vyvíjet tlak na snižování domácích cen tak, aby z hlediska porovnání ceny neexistoval žádný zjevný rozdíl. Byl tudíž vyvozen závěr, že není důvod provést úpravy o rozdíly způsobené dopadem sankcí na Írán. |
| --- | --- |

(23)

Íránský vyvážející výrobce dále vznesl námitku ohledně domnělého dopadu mezinárodních sankcí proti Íránu. Společnost tvrdila, že v důsledku není sankcí některým velkým americkým odběratelům PET, jako je Coca-Cola a Pepsi, umožněno nakupovat PET z Íránu, a že tudíž nevydávají certifikáty o jakosti pro PET pocházející z Íránu. To má údajně též vliv na další evropské odběratele, kteří požadují nižší ceny za PET, pokud pro něj společnosti Coca-Cola a Pepsi nevydaly certifikát. Íránský vyvážející výrobce však nebyl schopen vyčíslit domnělý dopad sankcí způsobem, který by byl podložen důkazy. Kromě toho se společnost potýkala s podobnými problémy na domácím trhu, kde nabyvatelům licencí Coca-Cola a Pepsi nebylo umožněno odebírat PET od íránských výrobců a musí spoléhat na dovoz z jiných zemí. V důsledku toho by sankce měly též vyvíjet tlak na snižování domácích cen tak, aby z hlediska porovnání ceny neexistoval žádný zjevný rozdíl. Byl tudíž vyvozen závěr, že není důvod provést úpravy o rozdíly způsobené dopadem sankcí na Írán.

3.1.4   Dumpingové rozpětí

| (24) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného íránského výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného íránského výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (25) | Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce není známo, že by v Íránu byli nějací další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Írán, mělo rovnat dumpingovému rozpětí stanovenému pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Íránu. |
| --- | --- |

(25)

Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce není známo, že by v Íránu byli nějací další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Írán, mělo rovnat dumpingovému rozpětí stanovenému pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Íránu.

| (26) | Prozatímní dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Prozatímní dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 28,6 %.

3.2   Pákistán

3.2.1   Běžná hodnota

| (27) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného pákistánského výrobce přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného pákistánského výrobce na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného pákistánského výrobce přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného pákistánského výrobce na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní.

| (28) | Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na pákistánském domácím trhu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(28)

Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na pákistánském domácím trhu v průběhu období šetření.

| (29) | Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech cen ziskového prodeje obdobného výrobku na domácím trhu. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech cen ziskového prodeje obdobného výrobku na domácím trhu.

3.2.2   Vývozní cena

| (30) | Jediný vyvážející výrobce v Pákistánu vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které mají tito nezávislí odběratelé za dotčený výrobek zaplatit. |
| --- | --- |

(30)

Jediný vyvážející výrobce v Pákistánu vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které mají tito nezávislí odběratelé za dotčený výrobek zaplatit.

3.2.3   Srovnání

| (31) | Běžné hodnoty a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(31)

Běžné hodnoty a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (32) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v dovozních poplatcích, nákladech na slevy, rabaty, dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěry, výdajích, k nimž došlo po prodeji (technická pomoc a poskytování služeb), nákladech na provize a další faktory (bankovní poplatky). |
| --- | --- |

(32)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v dovozních poplatcích, nákladech na slevy, rabaty, dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěry, výdajích, k nimž došlo po prodeji (technická pomoc a poskytování služeb), nákladech na provize a další faktory (bankovní poplatky).

3.2.4   Dumpingové rozpětí

| (33) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(33)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (34) | Prozatímní dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením je 1,5 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Prozatímní dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením je 1,5 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.

| (35) | Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná prozatímní opatření.

3.3   Spojené arabské emiráty

3.3.1   Běžná hodnota

| (36) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného výrobce ve Spojených arabských emirátech (SAE) přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného výrobce z SAE na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u jediného výrobce ve Spojených arabských emirátech (SAE) přezkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku na domácím trhu dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej jediného výrobce z SAE na domácím trhu byl shledán v průběhu posuzovaného období za dostatečně reprezentativní.

| (37) | Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu SAE v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(37)

Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu SAE v průběhu období šetření.

| (38) | Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku nebo méně, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku nebo méně, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.

3.3.2   Vývozní cena

| (39) | Jediný vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které mají tito nezávislí odběratelé zaplatit za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(39)

Jediný vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které mají tito nezávislí odběratelé zaplatit za dotčený výrobek.

3.3.3   Srovnání

| (40) | Běžné hodnoty a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(40)

Běžné hodnoty a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (41) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na úvěry a nákladech na provize. |
| --- | --- |

(41)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na úvěry a nákladech na provize.

3.3.4   Dumpingové rozpětí

| (42) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného výrobce ve Spojených arabských emirátech stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro jediného výrobce ve Spojených arabských emirátech stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.

| (43) | Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce z SAE není známo, že by ve SAE byli nějací další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro SAE, mělo rovnat dumpingovému rozpětí stanovenému pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve SAE. |
| --- | --- |

(43)

Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce z SAE není známo, že by ve SAE byli nějací další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro SAE, mělo rovnat dumpingovému rozpětí stanovenému pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve SAE.

| (44) | Prozatímní dumpingové rozpětí pro SAE, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Prozatímní dumpingové rozpětí pro SAE, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 6,6 %.

4.   ÚJMA

4.1   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (45) | V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (určený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z podnětu) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (určený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z podnětu) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (46) | Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii budou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii aktivně nepodpořili podnět, ale ani ho nezamítli. |
| --- | --- |

(46)

Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii budou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii aktivně nepodpořili podnět, ale ani ho nezamítli.

| (47) | Je třeba poznamenat, že trh PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku. |
| --- | --- |

(47)

Je třeba poznamenat, že trh PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.

| (48) | Jak je uvedeno v 6. bodu odůvodnění, bylo vybráno pět samostatných výrobců, což představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. Jedna společnost neměla možnost poskytnout všechny požadované údaje, takže vzorek musel být zmenšen na čtyři společnosti, což představuje 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. |
| --- | --- |

(48)

Jak je uvedeno v 6. bodu odůvodnění, bylo vybráno pět samostatných výrobců, což představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. Jedna společnost neměla možnost poskytnout všechny požadované údaje, takže vzorek musel být zmenšen na čtyři společnosti, což představuje 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.

4.2   Spotřeba v Unii

| (49) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu EU, údajů o objemech dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě odhadů založených na podnětu. |
| --- | --- |

(49)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu EU, údajů o objemech dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě odhadů založených na podnětu.

| (50) | Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi rokem 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím šetření.

  Tabulka č. 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba EU (v tunách) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a podnět. |

(50)

Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi rokem 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím šetření.

Tabulka č. 1

2006

2007

2008

Období šetření

Celková spotřeba EU (v tunách)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Index (2006 = 100)

100

108

106

111

Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a podnět.

4.3   Dovoz z dotčených zemí

a)   Kumulativní posouzení vlivů dotčeného dovozu

| (51) | Komise zkoumala, zda má být dovoz PET do Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Komise zkoumala, zda má být dovoz PET do Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (52) | Vzhledem k tomu, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu a SAE. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem k tomu, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu a SAE.

| (53) | Pokud jde o vliv dovozu pocházejícího z SAE a Íránu, šetření ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o vliv dovozu pocházejícího z SAE a Íránu, šetření ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.

| (54) | S ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Íránu a Spojených arabských emirátů a obdobným výrobkem z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření též vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí měl během posuzovaného období stoupající trend. |
| --- | --- |

(54)

S ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Íránu a Spojených arabských emirátů a obdobným výrobkem z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření též vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí měl během posuzovaného období stoupající trend.

| (55) | Ve světle výše uvedeného se má za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z Íránu a Spojených arabských emirátů by měl být posouzen souhrnně. |
| --- | --- |

(55)

Ve světle výše uvedeného se má za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z Íránu a Spojených arabských emirátů by měl být posouzen souhrnně.

b)   Objem dotčeného dovozu

| (56) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku více než dvacetinásobně a dosáhl v období šetření 212 198 tun. Konkrétněji dovoz z SAE a Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 téměř ztrojnásobil, načež v roce 2008 oproti roku 2007 dále vzrostl na čtyřnásobek a mezi rokem 2008 a obdobím šetření se téměř zdvojnásobil.

  Tabulka č. 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dumpingového dovozu z SAE a Íránu (v tunách) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Podíl dumpingového dovozu z SAE a Íránu na trhu | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(56)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku více než dvacetinásobně a dosáhl v období šetření 212 198 tun. Konkrétněji dovoz z SAE a Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 téměř ztrojnásobil, načež v roce 2008 oproti roku 2007 dále vzrostl na čtyřnásobek a mezi rokem 2008 a obdobím šetření se téměř zdvojnásobil.

Tabulka č. 2

2006

2007

2008

Období šetření

Objem dumpingového dovozu z SAE a Íránu (v tunách)

11 752

33 812

133 389

212 198

Index (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Podíl dumpingového dovozu z SAE a Íránu na trhu

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Zdroj: Eurostat.

c)   Podíl dotčeného dovozu na trhu

| (57) | Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z SAE a Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to téměř o 7 procentních bodů. Konkrétně vzrostl o 0,8 procentního bodu v období let 2006 až 2007, o další 3,4 procentního bodu v období let 2007 až 2008 a o 2,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V období šetření činil podíl dumpingového dovozu z SAE a Íránu na trhu 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z SAE a Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to téměř o 7 procentních bodů. Konkrétně vzrostl o 0,8 procentního bodu v období let 2006 až 2007, o další 3,4 procentního bodu v období let 2007 až 2008 a o 2,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V období šetření činil podíl dumpingového dovozu z SAE a Íránu na trhu 7,1 %.

| (58) | Je třeba poznamenat, že SAE vstoupily na trh teprve v roce 2007, přesto se jim rychle podařilo získat značný podíl na trhu. |
| --- | --- |

(58)

Je třeba poznamenat, že SAE vstoupily na trh teprve v roce 2007, přesto se jim rychle podařilo získat značný podíl na trhu.

d)   Ceny

i)   Vývoj cen

| (59) | Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 15 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena klesla o 1 % v roce 2007 a o další procentní bod v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 13 procentních bodů.

  Tabulka č. 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena dovozu z SAE a Íránu (EUR/t) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Zdroj: Eurostat. |

(59)

Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 15 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena klesla o 1 % v roce 2007 a o další procentní bod v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 13 procentních bodů.

Tabulka č. 3

2006

2007

2008

Období šetření

Cena dovozu z SAE a Íránu (EUR/t)

1 033

1 023

1 010

874

Index

100

99

98

85

Zdroj: Eurostat.

ii)   Cenové podbízení

| (60) | Při zohlednění okolnosti, že ceny a náklady dotčeného výrobku v období šetření značně kolísaly, byly prodejní ceny a náklady zaznamenávány kvartálně a výpočet podbízení byl také prováděn kvartálně. |
| --- | --- |

(60)

Při zohlednění okolnosti, že ceny a náklady dotčeného výrobku v období šetření značně kolísaly, byly prodejní ceny a náklady zaznamenávány kvartálně a výpočet podbízení byl také prováděn kvartálně.

| (61) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z SAE a Íránu pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. |
| --- | --- |

(61)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z SAE a Íránu pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu a rozdíly v úrovni obchodu.

| (62) | Srovnání ukázalo, že se v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z SAE prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,9 %. U dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení obou zemí v období šetření je 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Srovnání ukázalo, že se v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z SAE prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,9 %. U dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení obou zemí v období šetření je 3,8 %.

4.4   Situace výrobního odvětví Unie

| (63) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo provedeno posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnující posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie během sledovaného období. |
| --- | --- |

(63)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo provedeno posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnující posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie během sledovaného období.

| (64) | Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii bylo nutno provést výběr vzorků. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:






  — | Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z podnětu. |
| --- | --- | --- |

(64)

Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii bylo nutno provést výběr vzorků. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:

—

Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z podnětu.

| — | Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce z Unie zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů. |
| --- | --- |

—

Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce z Unie zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.

4.5   Makroekonomické prvky

a)   Výroba

| (65) | Výroba v rámci Unie klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Konkrétně vzrostla o 5 % v roce 2007 na cca 2 570 000 tun, avšak prudce poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy dosáhla cca 2 300 000 tun.

  Tabulka č. 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(65)

Výroba v rámci Unie klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Konkrétně vzrostla o 5 % v roce 2007 na cca 2 570 000 tun, avšak prudce poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy dosáhla cca 2 300 000 tun.

Tabulka č. 4

2006

2007

2008

Období šetření

Výroba (v tunách)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Index (2006 = 100)

100

105

95

96

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

b)   Výrobní kapacita a využití kapacity

| (66) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a o dalších 9 procentních bodů v období šetření.

  Tabulka č. 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Využití kapacity | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(66)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a o dalších 9 procentních bodů v období šetření.

Tabulka č. 5

2006

2007

2008

Období šetření

Výrobní kapacita (v tunách)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Index (2006 = 100)

100

101

106

115

Využití kapacity

83 %

87 %

75 %

69 %

Index (2006 = 100)

100

105

90

84

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

| (67) | Míra využití kapacity v roce 2006 činila 83 %, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období. |
| --- | --- |

(67)

Míra využití kapacity v roce 2006 činila 83 %, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.

c)   Objem prodeje

| (68) | Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.

  Tabulka č. 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v EU (v tunách) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(68)

Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.

Tabulka č. 6

2006

2007

2008

Období šetření

Prodej v EU (v tunách)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Index (2006 = 100)

100

105

99

97

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

d)   Podíl na trhu

| (69) | V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes vzrůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců z Unie zařazených do vzorku.

  Tabulka č. 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobců v Unii na trhu | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat. |

(69)

V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes vzrůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců z Unie zařazených do vzorku.

Tabulka č. 7

2006

2007

2008

Období šetření

Podíl výrobců v Unii na trhu

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Index (2006 = 100)

100

98

94

88

Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat.

e)   Růst

| (70) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Na druhé straně podíl dumpingového dovozu na trhu ve stejném období vzrostl z 0,4 % na 7,1 %. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu. |
| --- | --- |

(70)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Na druhé straně podíl dumpingového dovozu na trhu ve stejném období vzrostl z 0,4 % na 7,1 %. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.

f)   Zaměstnanost

| (71) | Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Konkrétně počet zaměstnaných lidí poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, resp. o 13 %, a v roce 2008 i v období šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.

  Tabulka č. 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (osoby) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(71)

Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Konkrétně počet zaměstnaných lidí poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, resp. o 13 %, a v roce 2008 i v období šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.

Tabulka č. 8

2006

2007

2008

Období šetření

Zaměstnanost (osoby)

2 410

2 100

2 060

2 057

Index (2006 = 100)

100

87

85

85

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

g)   Produktivita

| (72) | Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok v průběhu posuzovaného období, vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.

  Tabulka č. 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(72)

Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok v průběhu posuzovaného období, vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.

Tabulka č. 9

2006

2007

2008

Období šetření

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

1 013

1 224

1 130

1 137

Index (2006 = 100)

100

121

112

112

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

h)   Faktory ovlivňující prodejní ceny

| (73) | Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu EU udržely v letech 2006 až 2008 na neměnné úrovni cca 1 100 EUR za tunu. V období šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména PTA a MEG), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.

  Tabulka č. 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena vybraných výrobců pro trh EU (EUR/t) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(73)

Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu EU udržely v letech 2006 až 2008 na neměnné úrovni cca 1 100 EUR za tunu. V období šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména PTA a MEG), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.

Tabulka č. 10

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotková cena vybraných výrobců pro trh EU (EUR/t)

1 110

1 105

1 111

977

Index (2006 = 100)

100

100

100

88

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

| (74) | Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení dumpingovým dovozem z SAE a Íránu. |
| --- | --- |

(74)

Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení dumpingovým dovozem z SAE a Íránu.

i)   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (75) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z SAE a Íránu nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že od roku 2000 jsou v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu PET z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska a od roku 2004 proti dovozu z Čínské lidové republiky. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření ztratilo výrobní odvětví Unie podíl na trhu a jeho ztráty vzrostly, nebylo zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie zůstává zranitelná vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. |
| --- | --- |

(75)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z SAE a Íránu nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že od roku 2000 jsou v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu PET z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska a od roku 2004 proti dovozu z Čínské lidové republiky. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření ztratilo výrobní odvětví Unie podíl na trhu a jeho ztráty vzrostly, nebylo zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie zůstává zranitelná vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.

4.6   Mikroekonomické prvky

a)   Zásoby

| (76) | Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 22 %. Má se za to, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je tudíž význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.

  Tabulka č. 11











  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(76)

Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 22 %. Má se za to, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je tudíž význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.

Tabulka č. 11

Vzorek

2006

2007

2008

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

61 374

57 920

46 951

47 582

Index (2006 = 100)

100

94

77

78

Zdroj: odpovědi na dotazník.

b)   Mzdy

| (77) | Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % od roku 2006 do roku 2007, načež v roce 2008 oproti roku 2007 poklesly o 2 procentní body a v období šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž klesly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na neměnné úrovni.

  Tabulka č. 12










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční mzdové náklady (v EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(77)

Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % od roku 2006 do roku 2007, načež v roce 2008 oproti roku 2007 poklesly o 2 procentní body a v období šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž klesly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na neměnné úrovni.

Tabulka č. 12

Vzorek

2006

2007

2008

Období šetření

Roční mzdové náklady (v EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Index (2006 = 100)

100

111

109

100

Zdroj: odpovědi na dotazník.

c)   Ziskovost a návratnost investic

| (78) | V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z – 6,9 % na – 7,5 %. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku zvýšili ziskovost v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze – 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na – 9,3 %. V období šetření se situace mírně zlepšila.

  Tabulka č. 13










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost EU (v % čistého prodeje) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Index (2006 = 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Index (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(78)

V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z – 6,9 % na – 7,5 %. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku zvýšili ziskovost v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze – 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na – 9,3 %. V období šetření se situace mírně zlepšila.

Tabulka č. 13

Vzorek

2006

2007

2008

Období šetření

Ziskovost EU (v % čistého prodeje)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Index (2006 = 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Index (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Zdroj: odpovědi na dotazník.

| (79) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně – 9,6 % v roce 2006 na – 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na – 16,8 % v roce 2008 a dále opět vzrostla na – 12,3 % v období šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(79)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně – 9,6 % v roce 2006 na – 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na – 16,8 % v roce 2008 a dále opět vzrostla na – 12,3 % v období šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.

d)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (80) | Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši – 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když se dostal na kladnou hodnotu 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (– 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu – 11 milionů EUR v období šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný. |
| --- | --- |

(80)

Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši – 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když se dostal na kladnou hodnotu 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (– 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu – 11 milionů EUR v období šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.

| (81) | Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

  Tabulka č. 14










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Index (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(81)

Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

Tabulka č. 14

Vzorek

2006

2007

2008

Období šetření

Peněžní tok (v EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Index (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Zdroj: odpovědi na dotazník.

e)   Investice

| (82) | Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se snížily mezi roky 2006 a 2007 o 34 %, mezi roky 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období šetření jen mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 až 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.

  Tabulka č. 15










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(82)

Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se snížily mezi roky 2006 a 2007 o 34 %, mezi roky 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období šetření jen mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 až 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.

Tabulka č. 15

Vzorek

2006

2007

2008

Období šetření

Čisté investice (v EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Index (2006 = 100)

100

66

7

4

Zdroj: odpovědi na dotazník.

4.7   Závěr o újmě

| (83) | Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a tržby. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet ve světle zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a tržby. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet ve světle zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.

| (84) | Relevantní mikroekonomické ukazatele ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období šetření rovněž záporný. |
| --- | --- |

(84)

Relevantní mikroekonomické ukazatele ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období šetření rovněž záporný.

| (85) | Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

5.1   Úvod

| (86) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz pocházející z Íránu a Spojených arabských emirátů způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(86)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz pocházející z Íránu a Spojených arabských emirátů způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

5.2   Dopad dumpingového dovozu

| (87) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z SAE a Íránu více než dvacetinásobně, na 212 200 tun a jeho podíl na trhu vzrostl o téměř 7 procentních bodů (z 0,4 % na 7,1 %). Výrobní odvětví Unie zároveň ztratilo 10 procentních bodů podílu na trhu (z 84,9 % na 75,1 %). Průměrná cena tohoto dovozu mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla a po celou dobu se držela na nižší úrovni než průměrná cena výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(87)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z SAE a Íránu více než dvacetinásobně, na 212 200 tun a jeho podíl na trhu vzrostl o téměř 7 procentních bodů (z 0,4 % na 7,1 %). Výrobní odvětví Unie zároveň ztratilo 10 procentních bodů podílu na trhu (z 84,9 % na 75,1 %). Průměrná cena tohoto dovozu mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla a po celou dobu se držela na nižší úrovni než průměrná cena výrobců v Unii.

| (88) | Jak je uvedeno v 62. bodu odůvodnění, cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu činilo 3,9 % v případě SAE a 3,2 % v případě Íránu. I když cenové podbízení činilo méně než 4 %, není možno považovat je za bezvýznamné vzhledem k tomu, že PET je komoditou a hospodářská soutěž probíhá hlavně prostřednictvím cen. |
| --- | --- |

(88)

Jak je uvedeno v 62. bodu odůvodnění, cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu činilo 3,9 % v případě SAE a 3,2 % v případě Íránu. I když cenové podbízení činilo méně než 4 %, není možno považovat je za bezvýznamné vzhledem k tomu, že PET je komoditou a hospodářská soutěž probíhá hlavně prostřednictvím cen.

| (89) | Íránský vývozce tvrdil, že dovoz PET z Íránu nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu vzhledem k tomu, že úroveň tohoto dovozu jen mírně převyšovala zanedbatelnou úroveň stanovenou pro dovoz. Během období šetření však dovoz z Íránu, jehož podíl na trhu činil 1,9 %, přesáhl zanedbatelnou úroveň stanovenou v základním nařízení. Kromě toho íránské dovozní ceny představovaly cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k těmto skutečnostem se tvrzení íránského vývozce zamítá. |
| --- | --- |

(89)

Íránský vývozce tvrdil, že dovoz PET z Íránu nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu vzhledem k tomu, že úroveň tohoto dovozu jen mírně převyšovala zanedbatelnou úroveň stanovenou pro dovoz. Během období šetření však dovoz z Íránu, jehož podíl na trhu činil 1,9 %, přesáhl zanedbatelnou úroveň stanovenou v základním nařízení. Kromě toho íránské dovozní ceny představovaly cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k těmto skutečnostem se tvrzení íránského vývozce zamítá.

| (90) | Vzhledem k podbízení cenám výrobního odvětví Unie ze strany dovozu z SAE a Íránu se usuzuje, že tento dumpingový dovoz vyvíjel tlak na ceny na trhu, a bránil tak výrobnímu odvětví Unie udržovat své prodejní ceny v míře, která by mu umožnila pokrývat náklady a realizovat zisk. Proto se odhaduje, že existuje příčinná souvislost mezi tímto dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k podbízení cenám výrobního odvětví Unie ze strany dovozu z SAE a Íránu se usuzuje, že tento dumpingový dovoz vyvíjel tlak na ceny na trhu, a bránil tak výrobnímu odvětví Unie udržovat své prodejní ceny v míře, která by mu umožnila pokrývat náklady a realizovat zisk. Proto se odhaduje, že existuje příčinná souvislost mezi tímto dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.3   Vliv dalších činitelů

5.3.1   Vývozní aktivity výrobního odvětví Unie

| (91) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že veškerá újma je důsledkem nedostatečné vývozní aktivity výrobců v Unii. Jak je vidět z následující tabulky, objem vývozu výrobního odvětví vzrostl během posuzovaného období o 11 %. Úroveň vývozních cen za stejné období se snížila o 10 %, v důsledku čehož byla stabilní hodnota prodeje na vývoz během posuzovaného období. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní výkonnost přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

  Tabulka č. 16










  Výrobní odvětví Unie | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Objem vývozu (v EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Cena vývozu (EUR/t) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(91)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že veškerá újma je důsledkem nedostatečné vývozní aktivity výrobců v Unii. Jak je vidět z následující tabulky, objem vývozu výrobního odvětví vzrostl během posuzovaného období o 11 %. Úroveň vývozních cen za stejné období se snížila o 10 %, v důsledku čehož byla stabilní hodnota prodeje na vývoz během posuzovaného období. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní výkonnost přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka č. 16

Výrobní odvětví Unie

2006

2007

2008

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

25 677

24 103

23 414

28 504

Index (2006 = 100)

100

94

91

111

Objem vývozu (v EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Index (2006 = 100)

100

95

88

100

Cena vývozu (EUR/t)

1 109

1 128

1 072

1 002

Zdroj: odpovědi na dotazník.

| (92) | Jiná zúčastněná strana tvrdila, že ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU byly uměle nadsazené. Podle této zúčastněné strany je dokladem pro její tvrzení skutečnost, že ceny na trhu EU zůstaly neměnné, i když vývozní prodejní ceny klesly. Šetření však ukázalo, že průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížily o 12 %, tedy v souladu se snížením vývozních cen během téhož období. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(92)

Jiná zúčastněná strana tvrdila, že ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU byly uměle nadsazené. Podle této zúčastněné strany je dokladem pro její tvrzení skutečnost, že ceny na trhu EU zůstaly neměnné, i když vývozní prodejní ceny klesly. Šetření však ukázalo, že průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížily o 12 %, tedy v souladu se snížením vývozních cen během téhož období. Toto tvrzení se proto zamítá.

5.3.2   Dovoz ze třetích zemí

(a)   Pákistán

| (93) | Vzhledem k tomu, že dovoz z Pákistánu nebyl dumpingový, je nutné analyzovat, zda přesto přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Objem dovozu z Pákistánu v průběhu posuzovaného období vzrostl na dvojnásobek. Konkrétně poklesl o 25 % mezi rokem 2006 a 2007, avšak potom významně vzrostl v roce 2008 oproti roku 2007 o 117 procentních bodů a v období šetření o dalších 16 procentních bodů oproti roku 2008, kdy dosáhl cca 92 000 tun. Odpovídající podíl na trhu pokrytý tímto dovozem se zvýšil z 1,6 % v roce 2006 na 3,1 % v období šetření.

  Tabulka č. 17 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Pákistánu (v tunách) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Podíl dovozu z Pákistánu na trhu | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Cena dovozu (EUR/t) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Zdroj: Eurostat. |

(93)

Vzhledem k tomu, že dovoz z Pákistánu nebyl dumpingový, je nutné analyzovat, zda přesto přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Objem dovozu z Pákistánu v průběhu posuzovaného období vzrostl na dvojnásobek. Konkrétně poklesl o 25 % mezi rokem 2006 a 2007, avšak potom významně vzrostl v roce 2008 oproti roku 2007 o 117 procentních bodů a v období šetření o dalších 16 procentních bodů oproti roku 2008, kdy dosáhl cca 92 000 tun. Odpovídající podíl na trhu pokrytý tímto dovozem se zvýšil z 1,6 % v roce 2006 na 3,1 % v období šetření.

Tabulka č. 17

2006

2007

2008

Období šetření

Objem dovozu z Pákistánu (v tunách)

44 187

33 255

84 859

92 004

Index (2006 = 100)

100

75

192

208

Podíl dovozu z Pákistánu na trhu

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Cena dovozu (EUR/t)

1 030

1 022

1 023

900

Zdroj: Eurostat.

| (94) | Průměrná cena pákistánského dovozu se obecně udržela pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Avšak podrobná analýza údajů o cenách poskytnutá spolupracujícím vývozcem v Pákistánu ukázala, že jeho ceny se podbízejí cenám v Unii o méně než 1,5 %, což představuje méně než polovinu podbízení stanoveného pro dumpingový dovoz z Íránu a SAE. Proto ačkoli nelze vyloučit, že dovoz z Pákistánu přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, tento příspěvek byl jen částečný a nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a jakoukoli újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(94)

Průměrná cena pákistánského dovozu se obecně udržela pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Avšak podrobná analýza údajů o cenách poskytnutá spolupracujícím vývozcem v Pákistánu ukázala, že jeho ceny se podbízejí cenám v Unii o méně než 1,5 %, což představuje méně než polovinu podbízení stanoveného pro dumpingový dovoz z Íránu a SAE. Proto ačkoli nelze vyloučit, že dovoz z Pákistánu přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, tento příspěvek byl jen částečný a nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a jakoukoli újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

(b)   Korejská republika

| (95) | Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulové celní sazbě a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období šetření.

  Tabulka č. 18 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Jižní Korey (v tunách) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Podíl dovozu z Jižní Korey na trhu | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Cena dovozu (EUR/t) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Zdroj: Eurostat. |

(95)

Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulové celní sazbě a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období šetření.

Tabulka č. 18

2006

2007

2008

Období šetření

Objem dovozu z Jižní Korey (v tunách)

94 023

130 994

177 341

231 107

Index (2006 = 100)

100

139

189

246

Podíl dovozu z Jižní Korey na trhu

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Cena dovozu (EUR/t)

1 084

1 071

1 063

914

Zdroj: Eurostat.

| (96) | Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Avšak korejské ceny byly vyšší než průměrné ceny z Íránu a SAE a byly též vyšší než průměrné ceny z Pákistánu. Proto, ačkoli nelze vyloučit, že dovoz z Korejské republiky přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, tento příspěvek byl jen částečný a má se za to, že nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu. |
| --- | --- |

(96)

Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Avšak korejské ceny byly vyšší než průměrné ceny z Íránu a SAE a byly též vyšší než průměrné ceny z Pákistánu. Proto, ačkoli nelze vyloučit, že dovoz z Korejské republiky přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, tento příspěvek byl jen částečný a má se za to, že nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu.

| (97) | Íránský vývozce tvrdil, že k nárůstu íránského dovozu došlo v důsledku snížení jihokorejského dovozu, a tedy nikoli na úkor evropských výrobců. Z údajů Eurostatu však vyplývá, že v posuzovaném období narůstal objem dovozu z obou zemí zároveň. Proto nelze vyvozovat, že dovoz z Íránu pouze nahradil dovoz z Jižní Korey. |
| --- | --- |

(97)

Íránský vývozce tvrdil, že k nárůstu íránského dovozu došlo v důsledku snížení jihokorejského dovozu, a tedy nikoli na úkor evropských výrobců. Z údajů Eurostatu však vyplývá, že v posuzovaném období narůstal objem dovozu z obou zemí zároveň. Proto nelze vyvozovat, že dovoz z Íránu pouze nahradil dovoz z Jižní Korey.

c)   Ostatní země

| (98) | Dovoz z ostatních zemí byl realizován v průměru za ceny podstatně vyšší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Navíc tento dovoz v průběhu posuzovaného období přišel o podíl na trhu. Z tohoto důvodu nelze ani tento dovoz považovat za příčinu újmy výrobnímu odvětví Společenství.

  Tabulka č. 19 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Cena dovozu (EUR/t) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Zdroj: Eurostat. |

(98)

Dovoz z ostatních zemí byl realizován v průměru za ceny podstatně vyšší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Navíc tento dovoz v průběhu posuzovaného období přišel o podíl na trhu. Z tohoto důvodu nelze ani tento dovoz považovat za příčinu újmy výrobnímu odvětví Společenství.

Tabulka č. 19

2006

2007

2008

Období šetření

Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)

259 438

296 418

185 286

210 772

Index (2006 = 100)

100

114

71

81

Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Cena dovozu (EUR/t)

1 176

1 144

1 194

1 043

Zdroj: Eurostat.

5.3.3   Konkurence ze strany nespolupracujících výrobců v Unii

| (99) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena konkurencí ze strany nespolupracujících výrobců v Unii. Pět výrobců v Unii při šetření nespolupracovalo. Jeden z nich zastavil svou výrobu již v průběhu posuzovaného období, zatímco druzí dva ji zastavili krátce po něm. Objem prodeje nespolupracujících výrobců byl odhadnut na základě informací poskytnutých v podnětu. Na základě dostupných informací se zdá, že tito výrobci v průběhu posuzovaného období přišli o podíl na trhu, který klesl z 20,5 % v roce 2006 na 16 % v období šetření. Při šetření nebyly shledány žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že chování těchto výrobců narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a jakoukoli újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

  Tabulka č. 20










  Nespolupracující výrobci v EU | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v EU (v tunách) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Podíl na trhu | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(99)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena konkurencí ze strany nespolupracujících výrobců v Unii. Pět výrobců v Unii při šetření nespolupracovalo. Jeden z nich zastavil svou výrobu již v průběhu posuzovaného období, zatímco druzí dva ji zastavili krátce po něm. Objem prodeje nespolupracujících výrobců byl odhadnut na základě informací poskytnutých v podnětu. Na základě dostupných informací se zdá, že tito výrobci v průběhu posuzovaného období přišli o podíl na trhu, který klesl z 20,5 % v roce 2006 na 16 % v období šetření. Při šetření nebyly shledány žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že chování těchto výrobců narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a jakoukoli újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka č. 20

Nespolupracující výrobci v EU

2006

2007

2008

Období šetření

Prodej v EU (v tunách)

554 329

493 363

356 581

478 282

Index (2006 = 100)

100

89

64

86

Podíl na trhu

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Zdroj: Eurostat.

5.3.4   Hospodářský pokles

| (100) | Finanční a hospodářská krize z roku 2008 vedla k růstu trhu, který byl pomalejší, než se očekávalo, a neobvyklý ve srovnání se začátkem tohoto století, kdy byla zaznamenána roční míra růstu cca 10 %. Poprvé došlo k poklesu poptávky po PET v roce 2008. To mělo jasný vliv na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(100)

Finanční a hospodářská krize z roku 2008 vedla k růstu trhu, který byl pomalejší, než se očekávalo, a neobvyklý ve srovnání se začátkem tohoto století, kdy byla zaznamenána roční míra růstu cca 10 %. Poprvé došlo k poklesu poptávky po PET v roce 2008. To mělo jasný vliv na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie.

| (101) | Negativní vliv hospodářského útlumu a poklesu poptávky byl umocněn zvýšeným dumpingovým dovozem z Íránu a SAE, který představoval podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. I kdyby tedy bylo možné považovat hospodářský útlum za jednu z příčin újmy v období začínajícím posledním čtvrtletím 2008, tento faktor nemůže jakkoli zmírnit škodlivé účinky přítomnosti velice levného dumpingového dovozu na trhu EU během celého posuzovaného období. Výrobní odvětví Unie by kupříkladu i v době klesajících prodejů mohlo být schopno udržet přijatelnou úroveň cen, a omezit tak negativní účinky poklesu růstu spotřeby, kdyby na trhu nedocházelo k nekalé soutěži v podobě levného dumpingového zboží. |
| --- | --- |

(101)

Negativní vliv hospodářského útlumu a poklesu poptávky byl umocněn zvýšeným dumpingovým dovozem z Íránu a SAE, který představoval podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. I kdyby tedy bylo možné považovat hospodářský útlum za jednu z příčin újmy v období začínajícím posledním čtvrtletím 2008, tento faktor nemůže jakkoli zmírnit škodlivé účinky přítomnosti velice levného dumpingového dovozu na trhu EU během celého posuzovaného období. Výrobní odvětví Unie by kupříkladu i v době klesajících prodejů mohlo být schopno udržet přijatelnou úroveň cen, a omezit tak negativní účinky poklesu růstu spotřeby, kdyby na trhu nedocházelo k nekalé soutěži v podobě levného dumpingového zboží.

| (102) | Hospodářský útlum též nemá žádný dopad na újmu způsobenou a zaznamenanou již před posledním čtvrtletím 2008. |
| --- | --- |

(102)

Hospodářský útlum též nemá žádný dopad na újmu způsobenou a zaznamenanou již před posledním čtvrtletím 2008.

| (103) | V důsledku toho je nutno považovat hospodářský útlum pouze za jednu z příčin újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie od posledního čtvrtletí 2008 a vzhledem k jeho globálnímu charakteru jej není možno považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(103)

V důsledku toho je nutno považovat hospodářský útlum pouze za jednu z příčin újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie od posledního čtvrtletí 2008 a vzhledem k jeho globálnímu charakteru jej není možno považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.3.5   Zeměpisná poloha

| (104) | Některé zúčastněné strany konstatovaly, že každá újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by byla především způsobena nepříznivou polohou přinejmenším některých výrobců v Unii (tj. daleko od přístavu, což přináší zbytečné náklady na dopravu surovin i konečného produktu). |
| --- | --- |

(104)

Některé zúčastněné strany konstatovaly, že každá újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by byla především způsobena nepříznivou polohou přinejmenším některých výrobců v Unii (tj. daleko od přístavu, což přináší zbytečné náklady na dopravu surovin i konečného produktu).

| (105) | Pokud jde o toto konstatování, má se za to, že zeměpisná poloha, která není snadno dostupná relativně levnými dopravními prostředky, má určité nevýhody z hlediska nákladů spojených s doručením surovin od dodavatelů a konečného výrobku zákazníkům. Avšak šetření i ověřené údaje od výrobců z Unie zařazených do vzorku (z nichž dva působili blízko přístavu a dva dále ve vnitrozemí) nevykázaly žádnou významnou korelaci mezi zeměpisnou polohou a hospodářskou výkonností výrobců z Unie. Újma ve skutečnosti byla způsobena i výrobcům působícím blízko přístavu. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o toto konstatování, má se za to, že zeměpisná poloha, která není snadno dostupná relativně levnými dopravními prostředky, má určité nevýhody z hlediska nákladů spojených s doručením surovin od dodavatelů a konečného výrobku zákazníkům. Avšak šetření i ověřené údaje od výrobců z Unie zařazených do vzorku (z nichž dva působili blízko přístavu a dva dále ve vnitrozemí) nevykázaly žádnou významnou korelaci mezi zeměpisnou polohou a hospodářskou výkonností výrobců z Unie. Újma ve skutečnosti byla způsobena i výrobcům působícím blízko přístavu.

| (106) | V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že zeměpisná poloha podstatně nepřispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(106)

V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že zeměpisná poloha podstatně nepřispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.3.6   Vertikální propojení

| (107) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že každá újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by byla způsobena skutečností, že mnozí výrobci v Unii nejsou vertikálně propojeni (ve vztahu k výrobě PTA), a jsou tudíž z hlediska nákladů významně znevýhodněni vůči integrovaným vývozcům. Ověřené údaje od výrobců z Unie zařazených do vzorku nevykázaly žádnou významnou korelaci mezi vertikálním propojením výroby PTA a hospodářskou výkonností výrobců z Unie. |
| --- | --- |

(107)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že každá újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by byla způsobena skutečností, že mnozí výrobci v Unii nejsou vertikálně propojeni (ve vztahu k výrobě PTA), a jsou tudíž z hlediska nákladů významně znevýhodněni vůči integrovaným vývozcům. Ověřené údaje od výrobců z Unie zařazených do vzorku nevykázaly žádnou významnou korelaci mezi vertikálním propojením výroby PTA a hospodářskou výkonností výrobců z Unie.

| (108) | V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že nedostatečné vertikální propojení výroby PTA podstatně nepřispělo k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(108)

V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že nedostatečné vertikální propojení výroby PTA podstatně nepřispělo k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.4   Závěr o příčinných souvislostech

| (109) | Časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu z SAE a Íránu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zhoršením situace výrobců Unie na straně druhé vede k závěru, že dumpingový dovoz způsobil podstatnou újmu, již utrpělo výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(109)

Časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu z SAE a Íránu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zhoršením situace výrobců Unie na straně druhé vede k závěru, že dumpingový dovoz způsobil podstatnou újmu, již utrpělo výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

| (110) | Byly analyzovány i další faktory, ale bylo shledáno, že nenarušují příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Pokud se jedná o Pákistán, vzhledem k velmi nízkému podbízení se má za to, že jeho dovoz významným způsobem nepřispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Dovoz z Korejské republiky mohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, ale vzhledem k malému cenovému rozdílu mezi tímto dovozem a trhem Unie se má za to, že nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu. Vlivem klesajícího podílu na trhu a vysoké cenové úrovni není prokázáno, že by dovoz z jiných třetích zemí mohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho žádný jiný známý faktor, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, hospodářský útlum, zeměpisná poloha a nedostatečné vertikální propojení, nepřispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do takové míry, že by byla narušena příčinná souvislost. |
| --- | --- |

(110)

Byly analyzovány i další faktory, ale bylo shledáno, že nenarušují příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Pokud se jedná o Pákistán, vzhledem k velmi nízkému podbízení se má za to, že jeho dovoz významným způsobem nepřispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Dovoz z Korejské republiky mohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, ale vzhledem k malému cenovému rozdílu mezi tímto dovozem a trhem Unie se má za to, že nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z SAE a Íránu. Vlivem klesajícího podílu na trhu a vysoké cenové úrovni není prokázáno, že by dovoz z jiných třetích zemí mohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho žádný jiný známý faktor, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, hospodářský útlum, zeměpisná poloha a nedostatečné vertikální propojení, nepřispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do takové míry, že by byla narušena příčinná souvislost.

| (111) | Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, tudíž prozatímní závěr zní, že dovoz z SAE a Íránu způsobil Unii podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, tudíž prozatímní závěr zní, že dovoz z SAE a Íránu způsobil Unii podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

6.   ZÁJEM UNIE

| (112) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(112)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.

| (113) | Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům, dodavatelům surovin, uživatelům a jejich sdružením. Celkově bylo rozesláno přes 50 dotazníků, avšak ve stanovené lhůtě bylo obdrženo jen 13 odpovědí. Kromě toho se 22 uživatelů přihlásilo později v řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě. |
| --- | --- |

(113)

Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům, dodavatelům surovin, uživatelům a jejich sdružením. Celkově bylo rozesláno přes 50 dotazníků, avšak ve stanovené lhůtě bylo obdrženo jen 13 odpovědí. Kromě toho se 22 uživatelů přihlásilo později v řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.

6.1   Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii

| (114) | Očekává se, že by uložení opatření na dovoz z SAE a Íránu zamezilo dalšímu narušování trhu, stlačování cen a obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž. To by naopak poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit svou situaci z důvodu zvýšení cen, objemu prodeje a podílu na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Očekává se, že by uložení opatření na dovoz z SAE a Íránu zamezilo dalšímu narušování trhu, stlačování cen a obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž. To by naopak poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit svou situaci z důvodu zvýšení cen, objemu prodeje a podílu na trhu.

| (115) | Nebudou-li přijata opatření, očekává se, že dovoz z SAE a Íránu by i nadále rostl při nízkých cenách, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie. V tomto případě by výrobní odvětví Unie nemělo příležitost zlepšit svou situaci. S ohledem na špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie lze očekávat více případů rušení výrobních podniků s následným poklesem zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(115)

Nebudou-li přijata opatření, očekává se, že dovoz z SAE a Íránu by i nadále rostl při nízkých cenách, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie. V tomto případě by výrobní odvětví Unie nemělo příležitost zlepšit svou situaci. S ohledem na špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie lze očekávat více případů rušení výrobních podniků s následným poklesem zaměstnanosti.

| (116) | Nic nenasvědčuje tomu, že by zájmy ostatních výrobců v Unii, kteří při šetření aktivně nespolupracovali, byly odlišné od zájmů uvedených pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(116)

Nic nenasvědčuje tomu, že by zájmy ostatních výrobců v Unii, kteří při šetření aktivně nespolupracovali, byly odlišné od zájmů uvedených pro výrobní odvětví Unie.

| (117) | Íránská společnost tvrdila, že uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie nepomohlo, jelikož by vedlo pouze k novým investicím v jiných vyvážejících zemích. Toto tvrzení nelze přijmout, protože jeho logickým důsledkem by bylo, že antidumpingová opatření nelze nikdy uložit na výrobky, u nichž lze investice přesunout do jiných zemí. Také by to znamenalo odmítnout ochranu proti nekalým obchodním praktikám pouze z důvodu možné existence nové konkurence ze strany jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(117)

Íránská společnost tvrdila, že uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie nepomohlo, jelikož by vedlo pouze k novým investicím v jiných vyvážejících zemích. Toto tvrzení nelze přijmout, protože jeho logickým důsledkem by bylo, že antidumpingová opatření nelze nikdy uložit na výrobky, u nichž lze investice přesunout do jiných zemí. Také by to znamenalo odmítnout ochranu proti nekalým obchodním praktikám pouze z důvodu možné existence nové konkurence ze strany jiných třetích zemí.

| (118) | Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že žádná opatření nemohou napravit strukturální konkurenční znevýhodnění výrobního odvětví EU vyrábějícího PET ve srovnání s výrobním odvětvím vyrábějícím PET v Asii a na Blízkém východě. Toto tvrzení však nebylo dostatečně podloženo. Je třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii vybraní do vzorku, kteří jsou vertikálně integrováni, se rovněž nacházejí v obtížné finanční situaci. Kromě toho, i kdyby existovaly možné konkurenční výhody (například v podobě levnějšího přístupu k surovinám), nemění to nic na skutečnosti, že vyvážející výrobci se uchýlili k dumpingu. |
| --- | --- |

(118)

Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že žádná opatření nemohou napravit strukturální konkurenční znevýhodnění výrobního odvětví EU vyrábějícího PET ve srovnání s výrobním odvětvím vyrábějícím PET v Asii a na Blízkém východě. Toto tvrzení však nebylo dostatečně podloženo. Je třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii vybraní do vzorku, kteří jsou vertikálně integrováni, se rovněž nacházejí v obtížné finanční situaci. Kromě toho, i kdyby existovaly možné konkurenční výhody (například v podobě levnějšího přístupu k surovinám), nemění to nic na skutečnosti, že vyvážející výrobci se uchýlili k dumpingu.

| (119) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(119)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2   Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení

| (120) | Jak je uvedeno výše, výběr vzorku byl uplatněn u dovozců, kteří nejsou ve spojení, a ze dvou společností zařazených do vzorku pouze jeden dovozní zástupce (Global Services International, dále jen „G.S.I“) plně při tomto šetření spolupracoval tím, že dodal svou odpověď na dotazník. Dovoz vykázaný tímto spolupracujícím zástupcem představuje velký podíl v rámci veškerého dovozu z dotčených zemí v období šetření. Provize za dovoz PET tvoří většinu zisků společnosti G.S.I. Vzhledem k tomu, že tento zástupce podniká formou provize, neočekává se, že uložení cel bude mít na jeho činnost podstatný vliv, neboť jakýkoli nárůst dovozní ceny by pravděpodobně nesli jeho zákazníci. |
| --- | --- |

(120)

Jak je uvedeno výše, výběr vzorku byl uplatněn u dovozců, kteří nejsou ve spojení, a ze dvou společností zařazených do vzorku pouze jeden dovozní zástupce (Global Services International, dále jen „G.S.I“) plně při tomto šetření spolupracoval tím, že dodal svou odpověď na dotazník. Dovoz vykázaný tímto spolupracujícím zástupcem představuje velký podíl v rámci veškerého dovozu z dotčených zemí v období šetření. Provize za dovoz PET tvoří většinu zisků společnosti G.S.I. Vzhledem k tomu, že tento zástupce podniká formou provize, neočekává se, že uložení cel bude mít na jeho činnost podstatný vliv, neboť jakýkoli nárůst dovozní ceny by pravděpodobně nesli jeho zákazníci.

| (121) | Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci mohou dovážet z těchto zemí. |
| --- | --- |

(121)

Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci mohou dovážet z těchto zemí.

| (122) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření nemělo významný negativní dopad na zájem dovozců v EU. |
| --- | --- |

(122)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření nemělo významný negativní dopad na zájem dovozců v EU.

6.3   Zájem dodavatelů surovin v Unii

| (123) | Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a dodali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700. |
| --- | --- |

(123)

Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a dodali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.

| (124) | Spolupracující výrobci PTA představují kolem 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Je třeba poznamenat, že probíhá antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu PTA pocházejícího z Thajska, což znamená, že výrobci PTA v EU by mohli být vystaveni nekalé hospodářské soutěži v podobě thajského dovozu. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA. |
| --- | --- |

(124)

Spolupracující výrobci PTA představují kolem 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Je třeba poznamenat, že probíhá antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu PTA pocházejícího z Thajska, což znamená, že výrobci PTA v EU by mohli být vystaveni nekalé hospodářské soutěži v podobě thajského dovozu. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.

| (125) | Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(125)

Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.

| (126) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem prozatímní závěr zní, že uložení opatření na dumpingový dovoz z SAE a Íránu by bylo v zájmu dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(126)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem prozatímní závěr zní, že uložení opatření na dumpingový dovoz z SAE a Íránu by bylo v zájmu dodavatelů surovin.

6.4   Zájem spotřebitelů

| (127) | PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Láhve z PET se vyrábějí ve dvou stádiích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve) nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a husté, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná. |
| --- | --- |

(127)

PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Láhve z PET se vyrábějí ve dvou stádiích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve) nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a husté, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.

| (128) | PET lahve jsou plněny vodou a/nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)). |
| --- | --- |

(128)

PET lahve jsou plněny vodou a/nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).

| (129) | Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:






  — | zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a |
| --- | --- | --- |

(129)

Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:

—

zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a

| — | balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele / výrobce lahví (tvrdé poplatky) nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel / výrobce lahví získá PET (měkké poplatky). |
| --- | --- |

—

balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele / výrobce lahví (tvrdé poplatky) nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel / výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).

a)   Zpracovatelé

| (130) | Výrobci předtvarovaných polotovarů jsou hlavními uživateli polotovaru vhodného pro výrobu PET lahví. Čtyři zpracovatelé, představující 16 % spotřeby Unie v období šetření, při šetření plně spolupracovali (tj. ve stanovených lhůtách dodali kompletní odpovědi na dotazník). Jak bylo uvedeno výše, významné množství zpracovatelů se přihlásilo později v řízení a vyslovilo svůj nesouhlas, neposkytli však žádné ověřitelné údaje ohledně své spotřeby. Spolupracující dovozní zástupce během slyšení uvedl, že přes 80 % uživatelů EU je proti opatřením. Tato informace však nebyla dostatečně opodstatněná a nemohla být ověřena. |
| --- | --- |

(130)

Výrobci předtvarovaných polotovarů jsou hlavními uživateli polotovaru vhodného pro výrobu PET lahví. Čtyři zpracovatelé, představující 16 % spotřeby Unie v období šetření, při šetření plně spolupracovali (tj. ve stanovených lhůtách dodali kompletní odpovědi na dotazník). Jak bylo uvedeno výše, významné množství zpracovatelů se přihlásilo později v řízení a vyslovilo svůj nesouhlas, neposkytli však žádné ověřitelné údaje ohledně své spotřeby. Spolupracující dovozní zástupce během slyšení uvedl, že přes 80 % uživatelů EU je proti opatřením. Tato informace však nebyla dostatečně opodstatněná a nemohla být ověřena.

| (131) | Sdružení zastupující evropské zpracovatele plastů (EuPC) během slyšení uvedlo, že k tomuto řízení zaujímá neutrální postoj. Ačkoli někteří jeho členové jsou proti jakémukoli opatření, současná úroveň cen PET na evropském trhu není pro společnosti recyklující PET udržitelná. Společnosti recyklující PET (které jsou rovněž reprezentovány EuPC) by s opatřeními souhlasily. V pozdější fázi šetření však sdružení změnilo svůj postoj a vyjádřilo nesouhlas s uložením opatření. Sdružení tvrdilo, že uložení opatření by způsobilo nepřiměřené náklady výrobnímu odvětví EU, které se zabývá zpracováním plastů a které tvoří zejména malé a střední podniky. Sdružení tvrdilo, že tyto malé a střední podniky nejsou schopné absorbovat vyšší ceny PET, a proto budou nuceny ukončit svou činnost nebo je to podnítí k přesunu mimo EU. Tato tvrzení nebyla v této fázi důkladněji doložena. |
| --- | --- |

(131)

Sdružení zastupující evropské zpracovatele plastů (EuPC) během slyšení uvedlo, že k tomuto řízení zaujímá neutrální postoj. Ačkoli někteří jeho členové jsou proti jakémukoli opatření, současná úroveň cen PET na evropském trhu není pro společnosti recyklující PET udržitelná. Společnosti recyklující PET (které jsou rovněž reprezentovány EuPC) by s opatřeními souhlasily. V pozdější fázi šetření však sdružení změnilo svůj postoj a vyjádřilo nesouhlas s uložením opatření. Sdružení tvrdilo, že uložení opatření by způsobilo nepřiměřené náklady výrobnímu odvětví EU, které se zabývá zpracováním plastů a které tvoří zejména malé a střední podniky. Sdružení tvrdilo, že tyto malé a střední podniky nejsou schopné absorbovat vyšší ceny PET, a proto budou nuceny ukončit svou činnost nebo je to podnítí k přesunu mimo EU. Tato tvrzení nebyla v této fázi důkladněji doložena.

| (132) | Celkový počet zaměstnanců spolupracujících zpracovatelů činí 1 300, zatímco počet zaměstnanců nahlášený zpracovateli, kteří se přihlásili později v řízení, činí dalších 6 000. Dovozní zástupce a jeho zákazníci během slyšení uvedli, že míra zaměstnanosti zpracovatelů je cca 20 000 osob. Informace o zaměstnanosti ještě musí být ověřeny. |
| --- | --- |

(132)

Celkový počet zaměstnanců spolupracujících zpracovatelů činí 1 300, zatímco počet zaměstnanců nahlášený zpracovateli, kteří se přihlásili později v řízení, činí dalších 6 000. Dovozní zástupce a jeho zákazníci během slyšení uvedli, že míra zaměstnanosti zpracovatelů je cca 20 000 osob. Informace o zaměstnanosti ještě musí být ověřeny.

| (133) | Na základě dostupných informací PET využité při výrobě předtvarovaných polotovarů představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů pro zpracovatele. Je tedy zásadní položkou nákladů těchto společností. Z šetření doposud vyplynulo, že spolupracující zpracovatelé v průměru již zaznamenali určité ztráty. S ohledem na skutečnost, že většinu zpracovatelů představují malé a středně velké místní společnosti, mohou mít v krátkodobém a střednědobém horizontu pouze omezené možnosti převést zvýšení svých nákladů, zejména pokud jejich zákazník (balírny) je poměrně velký hráč s mnohem lepším postavením pro vyjednávání. Avšak smlouvy (sjednávané zpravidla každý rok) na prodej předtvarovaných polotovarů a/nebo lahví často obsahují ustanovení odrážející proměnnost cen PET. |
| --- | --- |

(133)

Na základě dostupných informací PET využité při výrobě předtvarovaných polotovarů představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů pro zpracovatele. Je tedy zásadní položkou nákladů těchto společností. Z šetření doposud vyplynulo, že spolupracující zpracovatelé v průměru již zaznamenali určité ztráty. S ohledem na skutečnost, že většinu zpracovatelů představují malé a středně velké místní společnosti, mohou mít v krátkodobém a střednědobém horizontu pouze omezené možnosti převést zvýšení svých nákladů, zejména pokud jejich zákazník (balírny) je poměrně velký hráč s mnohem lepším postavením pro vyjednávání. Avšak smlouvy (sjednávané zpravidla každý rok) na prodej předtvarovaných polotovarů a/nebo lahví často obsahují ustanovení odrážející proměnnost cen PET.

| (134) | Zpracovatelé a spolupracující dovozní zástupce tvrdili, že opatření by měla za následek to, že větší výrobci předtvarovaných polotovarů by přesunuli své standardizované výrobní linky do zemí sousedících s EU. Vzhledem k tomu, že náklady na přepravu předtvarovaných polotovarů na omezenou vzdálenost jsou poměrně nízké, začíná tento proces již do určité míry probíhat. V tomto okamžiku se zdá, že krátká vzdálenost k zákazníkovi nebo pružnost dodávek vyvažují výhody, které mohou nabídnout sousední země. Vzhledem k tomu, že navrhovaná úroveň opatření je mírná, bylo předběžné shledáno, že výhody spojené s výrobou předtvarovaných polotovarů mimo EU by neměly převážit současné nedostatky. Navíc vzhledem k přepravním nákladům bude změna působiště pravděpodobně alternativou pouze pro společnosti, jejichž zákazníci sídlí blízko hranic EU, avšak ne pro zpracovatele, kteří mají své zákazníky v ostatních částech EU. |
| --- | --- |

(134)

Zpracovatelé a spolupracující dovozní zástupce tvrdili, že opatření by měla za následek to, že větší výrobci předtvarovaných polotovarů by přesunuli své standardizované výrobní linky do zemí sousedících s EU. Vzhledem k tomu, že náklady na přepravu předtvarovaných polotovarů na omezenou vzdálenost jsou poměrně nízké, začíná tento proces již do určité míry probíhat. V tomto okamžiku se zdá, že krátká vzdálenost k zákazníkovi nebo pružnost dodávek vyvažují výhody, které mohou nabídnout sousední země. Vzhledem k tomu, že navrhovaná úroveň opatření je mírná, bylo předběžné shledáno, že výhody spojené s výrobou předtvarovaných polotovarů mimo EU by neměly převážit současné nedostatky. Navíc vzhledem k přepravním nákladům bude změna působiště pravděpodobně alternativou pouze pro společnosti, jejichž zákazníci sídlí blízko hranic EU, avšak ne pro zpracovatele, kteří mají své zákazníky v ostatních částech EU.

| (135) | Zpracovatelé a spolupracující dovozní zástupce též argumentovali, že opatření by mohla výrobcům PET přinést pouze krátkodobou pomoc. Tvrdili, že ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, jakmile se výrobci předtvarovaných polotovarů přesunou mimo EU, by byla na trhu EU nedostatečná poptávka po PET výrobcích a klesající ceny by v konečném důsledku donutily výrobce PET k rušení podniků nebo k jejich přesunu mimo EU. Vzhledem k úvahám v předchozím bodu odůvodnění a k tomu, že předběžně nebylo přestěhování výrobců předtvarovaných polotovarů mimo EU shledáno nutným, je uskutečnění tohoto scénáře nepravděpodobné. |
| --- | --- |

(135)

Zpracovatelé a spolupracující dovozní zástupce též argumentovali, že opatření by mohla výrobcům PET přinést pouze krátkodobou pomoc. Tvrdili, že ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, jakmile se výrobci předtvarovaných polotovarů přesunou mimo EU, by byla na trhu EU nedostatečná poptávka po PET výrobcích a klesající ceny by v konečném důsledku donutily výrobce PET k rušení podniků nebo k jejich přesunu mimo EU. Vzhledem k úvahám v předchozím bodu odůvodnění a k tomu, že předběžně nebylo přestěhování výrobců předtvarovaných polotovarů mimo EU shledáno nutným, je uskutečnění tohoto scénáře nepravděpodobné.

| (136) | Předběžně tudíž nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít významný vliv na výrobní náklady zpracovatelů. Jelikož však není jisté, zda výrobci předtvarovaných polotovarů a/nebo výrobci lahví budou mít možnost převést zvýšené náklady na zákazníky, dopad na ziskovost zpracovatelů a jejich celkovou výkonnost nemůže být v tomto předběžném stadiu jasně stanoven. |
| --- | --- |

(136)

Předběžně tudíž nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít významný vliv na výrobní náklady zpracovatelů. Jelikož však není jisté, zda výrobci předtvarovaných polotovarů a/nebo výrobci lahví budou mít možnost převést zvýšené náklady na zákazníky, dopad na ziskovost zpracovatelů a jejich celkovou výkonnost nemůže být v tomto předběžném stadiu jasně stanoven.

b)   Balírny

| (137) | Šest balíren včetně poboček společností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina při šetření spolupracovalo, tj. ve stanovených lhůtách dodaly kompletní odpovědi na dotazník. V období šetření představují kolem 11 % spotřeby PET v Unii. Formát poskytnutých informací neumožňuje stanovit jednoduše počet zaměstnanců, kteří se přímo podílejí na výrobě, která využívá PET. Podle předběžného odhadu jich však je kolem 6 000. Na základě dostupných informací se odhaduje, že výrobní odvětví balíren v Unii zaměstnává mezi 40 000 a 60 000 zaměstnanců, kteří se přímo podílejí na výrobě užívající PET. |
| --- | --- |

(137)

Šest balíren včetně poboček společností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina při šetření spolupracovalo, tj. ve stanovených lhůtách dodaly kompletní odpovědi na dotazník. V období šetření představují kolem 11 % spotřeby PET v Unii. Formát poskytnutých informací neumožňuje stanovit jednoduše počet zaměstnanců, kteří se přímo podílejí na výrobě, která využívá PET. Podle předběžného odhadu jich však je kolem 6 000. Na základě dostupných informací se odhaduje, že výrobní odvětví balíren v Unii zaměstnává mezi 40 000 a 60 000 zaměstnanců, kteří se přímo podílejí na výrobě užívající PET.

| (138) | Na základě dostupných informací se podíl nákladů na PET v celkových nákladech spolupracujících balíren pohybuje mezi 1 % a 14 % v závislosti na nákladech dalších komponentů využívaných při výrobě jejich příslušných výrobků. Z dostupných informací je zřejmé, že PET je zpravidla důležitější nákladovou položkou pro výrobce minerálních vod (zejména neznačkových), zatímco pro některé balírny nealkoholických nápojů je okrajovou položkou. Z informací, které jsou k dispozici ve spisu, vyplývá, že v některých případech náklady na PET mohou pro zákazníka představovat až 20 % konečné ceny minerální vody. Odhaduje se, že v průměru náklady PET mohou představovat až 10 % celkových nákladů balíren. |
| --- | --- |

(138)

Na základě dostupných informací se podíl nákladů na PET v celkových nákladech spolupracujících balíren pohybuje mezi 1 % a 14 % v závislosti na nákladech dalších komponentů využívaných při výrobě jejich příslušných výrobků. Z dostupných informací je zřejmé, že PET je zpravidla důležitější nákladovou položkou pro výrobce minerálních vod (zejména neznačkových), zatímco pro některé balírny nealkoholických nápojů je okrajovou položkou. Z informací, které jsou k dispozici ve spisu, vyplývá, že v některých případech náklady na PET mohou pro zákazníka představovat až 20 % konečné ceny minerální vody. Odhaduje se, že v průměru náklady PET mohou představovat až 10 % celkových nákladů balíren.

| (139) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že vzrůst cen PET po uložení navrhovaných opatření bude mít jen omezený dopad (méně než 2% nárůst nákladů) na celkovou situaci balíren, i když, jak se tvrdí, by měly obtíže s převáděním zvýšených nákladů na své zákazníky, což je každopádně nepravděpodobné přinejmenším ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(139)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že vzrůst cen PET po uložení navrhovaných opatření bude mít jen omezený dopad (méně než 2% nárůst nákladů) na celkovou situaci balíren, i když, jak se tvrdí, by měly obtíže s převáděním zvýšených nákladů na své zákazníky, což je každopádně nepravděpodobné přinejmenším ve střednědobém horizontu.

6.5   Nedostatečná nabídka PET

| (140) | Některé strany namítly, že uložení opatření by vedlo k nedostatku PET na trhu EU a že výrobci v Unii nemají dostatečné kapacity pro uspokojení stávající poptávky. |
| --- | --- |

(140)

Některé strany namítly, že uložení opatření by vedlo k nedostatku PET na trhu EU a že výrobci v Unii nemají dostatečné kapacity pro uspokojení stávající poptávky.

| (141) | V této souvislosti se podotýká, že výrobci v Unii v období šetření pracovali pouze na 69 % své kapacity a mají dostatečnou volnou kapacitu k tomu, aby v případě nutnosti nahradili dovoz z SAE a Íránu. Avšak účelem cla by nemělo být odrazení dovozu, ale jen obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu. Navíc jsou k dispozici i další zdroje dodávky. |
| --- | --- |

(141)

V této souvislosti se podotýká, že výrobci v Unii v období šetření pracovali pouze na 69 % své kapacity a mají dostatečnou volnou kapacitu k tomu, aby v případě nutnosti nahradili dovoz z SAE a Íránu. Avšak účelem cla by nemělo být odrazení dovozu, ale jen obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu. Navíc jsou k dispozici i další zdroje dodávky.

| (142) | Kromě toho se předpokládá, že odvětví recyklace PET zvýší výrobu, pokud se cena prvotního PET v EU udrží na rozumné výši a nesníží se v důsledku nekalé soutěže. |
| --- | --- |

(142)

Kromě toho se předpokládá, že odvětví recyklace PET zvýší výrobu, pokud se cena prvotního PET v EU udrží na rozumné výši a nesníží se v důsledku nekalé soutěže.

6.6   Další tvrzení

| (143) | Íránský vývozce tvrdil, že uložení opatření proti PET z Íránu by mělo nepřiměřeně negativní účinek, pokud jde o status této země jakožto rozvojové země a pokud jde o skutečnost, že íránští vývozci již čelí značným znevýhodněním v důsledku mezinárodních sankcí. Je obvyklou praxí Komise přijímat antidumpingová opatření proti rozvojovým i rozvinutým zemím, kdykoli je takové opatření odůvodněné právními požadavky. Kromě toho skutečnost, že jsou zavedeny sankce proti Íránu, představuje podle stávajících antidumpingových pravidel irelevantní úvahu. |
| --- | --- |

(143)

Íránský vývozce tvrdil, že uložení opatření proti PET z Íránu by mělo nepřiměřeně negativní účinek, pokud jde o status této země jakožto rozvojové země a pokud jde o skutečnost, že íránští vývozci již čelí značným znevýhodněním v důsledku mezinárodních sankcí. Je obvyklou praxí Komise přijímat antidumpingová opatření proti rozvojovým i rozvinutým zemím, kdykoli je takové opatření odůvodněné právními požadavky. Kromě toho skutečnost, že jsou zavedeny sankce proti Íránu, představuje podle stávajících antidumpingových pravidel irelevantní úvahu.

6.7   Závěr týkající se zájmu Unie

| (144) | Na základě výše uvedeného se tedy očekává, že uložení opatření na dovoz z SAE a Íránu by poskytlo výrobnímu odvětví Unie, stejně tak jako dalším výrobcům v Unii, příležitost zlepšit svou situaci z důvodu zvýšení objemu prodeje, zvýšení cen a podílu na trhu. Přestože se mohou vyskytnout některé negativní důsledky formou zvýšení nákladů pro uživatele (zejména zpracovatele), budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele. |
| --- | --- |

(144)

Na základě výše uvedeného se tedy očekává, že uložení opatření na dovoz z SAE a Íránu by poskytlo výrobnímu odvětví Unie, stejně tak jako dalším výrobcům v Unii, příležitost zlepšit svou situaci z důvodu zvýšení objemu prodeje, zvýšení cen a podílu na trhu. Přestože se mohou vyskytnout některé negativní důsledky formou zvýšení nákladů pro uživatele (zejména zpracovatele), budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.

| (145) | Obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a udržení rozumné výše hladiny cen v EU povzbudí recyklaci PET, čímž přispěje k ochraně životního prostředí. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody. Po ověření odpovědí uživatelů na dotazník a dalším šetření může být nutné toto předběžné hodnocení v konečném stadiu přezkoumat. |
| --- | --- |

(145)

Obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a udržení rozumné výše hladiny cen v EU povzbudí recyklaci PET, čímž přispěje k ochraně životního prostředí. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody. Po ověření odpovědí uživatelů na dotazník a dalším šetření může být nutné toto předběžné hodnocení v konečném stadiu přezkoumat.

7.   PŘECHODNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (146) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu a SAE uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(146)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu a SAE uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.

| (147) | U dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Pákistánu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping, jak je uvedeno výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(147)

U dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Pákistánu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping, jak je uvedeno výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření.

7.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (148) | Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz pocházející z SAE a Íránu by měla být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků poškozujícího dumpingu se má za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit celkový hrubý zisk, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. kdy nedochází k dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(148)

Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz pocházející z SAE a Íránu by měla být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků poškozujícího dumpingu se má za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit celkový hrubý zisk, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. kdy nedochází k dumpingovému dovozu.

| (149) | Unie požadovala cílový zisk ve výši 7,5 %, který byl použit v řízení proti Čínské lidové republice. Avšak během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy takového zisku nedosáhlo (ve skutečnosti nikdy nebylo dosaženo zisku) a dodalo k tomu, že zpravidla operuje při spíše nízkém obchodním rozpětí. Nejvyšší zisk dosažený dvěma společnostmi zařazenými do vzorku během jednoho roku posuzovaného období dosáhl 3 %. Za těchto okolností byl předběžně považován za nejvhodnější cílový zisk zisk ve výši 5 %. |
| --- | --- |

(149)

Unie požadovala cílový zisk ve výši 7,5 %, který byl použit v řízení proti Čínské lidové republice. Avšak během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy takového zisku nedosáhlo (ve skutečnosti nikdy nebylo dosaženo zisku) a dodalo k tomu, že zpravidla operuje při spíše nízkém obchodním rozpětí. Nejvyšší zisk dosažený dvěma společnostmi zařazenými do vzorku během jednoho roku posuzovaného období dosáhl 3 %. Za těchto okolností byl předběžně považován za nejvhodnější cílový zisk zisk ve výši 5 %.

| (150) | Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečné ziskové marže od ceny ze závodu a přičtením výše uvedené cílené ziskové marže k takto vypočtené vyrovnané ceně. |
| --- | --- |

(150)

Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečné ziskové marže od ceny ze závodu a přičtením výše uvedené cílené ziskové marže k takto vypočtené vyrovnané ceně.

| (151) | Vzhledem k tomu, že během období šetření vykazovaly ceny surovin a tedy také ceny PET na trhu Unie významné rozdíly, bylo považováno za vhodné počítat úroveň odstranění újmy na základě čtvrtletních údajů.






  Země | Úroveň pro odstranění újmy |
| --- | --- | --- |
| Írán | 17,0 % |
| Pákistán | 15,2 % |
| SAE | 18,5 % |

(151)

Vzhledem k tomu, že během období šetření vykazovaly ceny surovin a tedy také ceny PET na trhu Unie významné rozdíly, bylo považováno za vhodné počítat úroveň odstranění újmy na základě čtvrtletních údajů.

Země

Úroveň pro odstranění újmy

Írán

17,0 %

Pákistán

15,2 %

SAE

18,5 %

7.2   Prozatímní opatření

| (152) | S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu a Spojených arabských emirátů, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné úrovni odstranění dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(152)

S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu a Spojených arabských emirátů, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné úrovni odstranění dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla.

| (153) | Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z Íránu měla být založena na úrovni odstranění újmy 17 %. Navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející ze Spojených arabských emirátů by měla být založena na dumpingu 6,6 %. Žádná předběžná opatření by neměla být uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Pákistánu. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z Íránu měla být založena na úrovni odstranění újmy 17 %. Navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející ze Spojených arabských emirátů by měla být založena na dumpingu 6,6 %. Žádná předběžná opatření by neměla být uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Pákistánu.

| (154) | Je třeba poznamenat, že souběžně s antidumpingovým šetřením bylo provedeno antisubvenční šetření týkající se dovozu PET v případě Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Protože podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, je třeba určit, do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace. |
| --- | --- |

(154)

Je třeba poznamenat, že souběžně s antidumpingovým šetřením bylo provedeno antisubvenční šetření týkající se dovozu PET v případě Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Protože podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, je třeba určit, do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace.

| (155) | Pokud se jedná o systémy subvencování, které představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), prozatímní dumpingová rozpětí stanovená pro vyvážejícího výrobce v Íránu jsou částečně důsledkem existence vyrovnávacích vývozních subvencí. Avšak jelikož stejná úroveň odstranění újmy platí pro antidumpingové i antisubvenční šetření, nenavrhuje se proti Íránu žádné prozatímní antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(155)

Pokud se jedná o systémy subvencování, které představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), prozatímní dumpingová rozpětí stanovená pro vyvážejícího výrobce v Íránu jsou částečně důsledkem existence vyrovnávacích vývozních subvencí. Avšak jelikož stejná úroveň odstranění újmy platí pro antidumpingové i antisubvenční šetření, nenavrhuje se proti Íránu žádné prozatímní antidumpingové clo.

| (156) | Jak bylo uvedeno v 15. bodu odůvodnění výše, náklady a ceny PET v krátkých časových úsecích značně kolísaly. Proto bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě konkrétní částky za tunu. Tato částka vychází z použití antidumpingové celní sazby na vývozní ceny CIF použité pro výpočet dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(156)

Jak bylo uvedeno v 15. bodu odůvodnění výše, náklady a ceny PET v krátkých časových úsecích značně kolísaly. Proto bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě konkrétní částky za tunu. Tato částka vychází z použití antidumpingové celní sazby na vývozní ceny CIF použité pro výpočet dumpingového rozpětí.

| (157) | Na základě výše uvedeného a při zohlednění zjištění uvedených v nařízení ukládajícím prozatímní vyrovnávací clo (nařízení Komise (EU) č. 473/2010) (4), navrhované hodnoty antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, se prozatímně stanovují následovně:













  Země | Celkové rozpětí subvence | z toho vývozní subvence | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy (kvartálně) | Prozatímní vyrovnávací clo | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Množství
  (EUR/t) | % | Množství
  (EUR/t) |
| Írán | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| SAE | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Na základě výše uvedeného a při zohlednění zjištění uvedených v nařízení ukládajícím prozatímní vyrovnávací clo (nařízení Komise (EU) č. 473/2010) (4), navrhované hodnoty antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, se prozatímně stanovují následovně:

Země

Celkové rozpětí subvence

z toho vývozní subvence

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy (kvartálně)

Prozatímní vyrovnávací clo

Prozatímní antidumpingové clo

%

Množství

(EUR/t)

%

Množství

(EUR/t)

Írán

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

SAE

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3   Závěrečná ustanovení

| (158) | V zájmu řádného úředního postupu by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uváženy, |
| --- | --- |

(158)

V zájmu řádného úředního postupu by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uváženy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházejícího z Íránu a Spojených arabských emirátů.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví takto:

| Země | Hodnota antidumpingového cla (EUR/t) |
| --- | --- |
| Írán: všechny společnosti | 0 |
| Spojené arabské emiráty: všechny společnosti | 54,80 |

Země

Hodnota antidumpingového cla (EUR/t)

Írán: všechny společnosti

0

Spojené arabské emiráty: všechny společnosti

54,80

3.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 208, 3.9.2009, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

3

(4)  Viz strana 25 v tomto čísle Úředního věstníku.

4

(5)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 473/2010

ze dne 31. května 2010

o uložení prozatímního vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Zahájení

| (1) | Dne 3. září 2009 oznámila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčené země“) do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. září 2009 oznámila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčené země“) do Unie.

| (2) | Téhož dne Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Téhož dne Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).

| (3) | Antisubvenční řízení bylo zahájeno po obdržení podnětu, který podal dne 20. července 2009Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení antisubvenčního řízení. |
| --- | --- |

(3)

Antisubvenční řízení bylo zahájeno po obdržení podnětu, který podal dne 20. července 2009Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení antisubvenčního řízení.

| (4) | Před zahájením řízení Komise v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila vlády Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „SAE“), že obdržela řádně doložený podnět, v němž se uvádělo, že dovoz subvencovaných PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a SAE způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Příslušné vlády byly přizvány ke konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení vzájemně dohodnutého řešení. Všechny vlády nabídku konzultací přijaly a následně se uskutečnily konzultace. V průběhu konzultací se nepodařilo dospět k vzájemně dohodnutému řešení. Připomínky podané orgány dotčených zemí ohledně tvrzení obsažených v podnětu, pokud jde o nenapadnutelnost programů, však byly patřičně zohledněny. V průběhu konzultací či po jejich skončení byla obdržena podání od vlád Pákistánu a SAE. |
| --- | --- |

(4)

Před zahájením řízení Komise v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila vlády Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „SAE“), že obdržela řádně doložený podnět, v němž se uvádělo, že dovoz subvencovaných PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a SAE způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Příslušné vlády byly přizvány ke konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení vzájemně dohodnutého řešení. Všechny vlády nabídku konzultací přijaly a následně se uskutečnily konzultace. V průběhu konzultací se nepodařilo dospět k vzájemně dohodnutému řešení. Připomínky podané orgány dotčených zemí ohledně tvrzení obsažených v podnětu, pokud jde o nenapadnutelnost programů, však byly patřičně zohledněny. V průběhu konzultací či po jejich skončení byla obdržena podání od vlád Pákistánu a SAE.

1.2   Strany dotčené řízením

| (5) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany měly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany měly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (6) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(6)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (7) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, jehož se týká šetření, v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009). |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 27 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, jehož se týká šetření, v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).

| (8) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo čtrnáct výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(8)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo čtrnáct výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.

| (9) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm dovozců. Na základě informací obdržených od spolupracujících dovozců vybrala Komise vzorek dvou dovozců představujících 83 % dovozu všech spolupracujících dovozců a 48 % veškerého dovozu ze SAE, Íránu a Pákistánu. |
| --- | --- |

(9)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm dovozců. Na základě informací obdržených od spolupracujících dovozců vybrala Komise vzorek dvou dovozců představujících 83 % dovozu všech spolupracujících dovozců a 48 % veškerého dovozu ze SAE, Íránu a Pákistánu.

| (10) | Komise rozeslala dotazníky orgánům dotčených zemí, vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, dovozcům zařazeným do vzorku a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Komise rozeslala dotazníky orgánům dotčených zemí, vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, dovozcům zařazeným do vzorku a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.

| (11) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů dotčených zemí, jednoho vyvážejícího výrobce v Íránu a obchodníka, který je s ním ve spojení, jednoho vyvážejícího výrobce v Pákistánu a jednoho vyvážejícího výrobce ve Spojených arabských emirátech, pěti výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, jednoho dovozce zařazeného do vzorku, deseti uživatelů v Unii a tří dodavatelů surovin. Sedm spolupracujících výrobců v Unii mimoto poskytlo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. |
| --- | --- |

(11)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů dotčených zemí, jednoho vyvážejícího výrobce v Íránu a obchodníka, který je s ním ve spojení, jednoho vyvážejícího výrobce v Pákistánu a jednoho vyvážejícího výrobce ve Spojených arabských emirátech, pěti výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, jednoho dovozce zařazeného do vzorku, deseti uživatelů v Unii a tří dodavatelů surovin. Sedm spolupracujících výrobců v Unii mimoto poskytlo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.

| (12) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(12)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie.

| (13) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů: | íránská vláda






  — | íránské ministerstvo obchodu, úřad pro obchodní zastupování, Teherán, Írán; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů:

íránská vláda

—

íránské ministerstvo obchodu, úřad pro obchodní zastupování, Teherán, Írán;

| — | íránský celní úřad, Bandar Imam Khomeini, Írán; |
| --- | --- |

—

íránský celní úřad, Bandar Imam Khomeini, Írán;

| | vláda Spojených arabských emirátů






  — | ministerstvo hospodářství a průmyslu Spojených arabských emirátů, Abú Dhabi, Spojené arabské emiráty; |
| --- | --- | --- |

vláda Spojených arabských emirátů

—

ministerstvo hospodářství a průmyslu Spojených arabských emirátů, Abú Dhabi, Spojené arabské emiráty;

| — | RAK Investment Authority, vláda Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Spojené arabské emiráty. |
| --- | --- |

—

RAK Investment Authority, vláda Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Spojené arabské emiráty.

| (14) | Inspekce na místě se uskutečnily rovněž v prostorách těchto společností: | výrobci v Unii






  — | Novapet SA, Španělsko |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Inspekce na místě se uskutečnily rovněž v prostorách těchto společností:

výrobci v Unii

—

Novapet SA, Španělsko

| — | Equipolymers Srl, Itálie |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Itálie

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva

| — | UAB Neo Group, Litva |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva

| | vyvážející výrobce v Íránu






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (dále jen „STPC“) a společnosti, které jsou s ním ve spojení, Bandar Imam Khomeini a Teherán; |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobce v Íránu

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (dále jen „STPC“) a společnosti, které jsou s ním ve spojení, Bandar Imam Khomeini a Teherán;

| | vyvážející výrobce v Pákistánu






  — | Novatex Limited, Karáčí |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobce v Pákistánu

—

Novatex Limited, Karáčí

| | vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobce ve Spojených arabských emirátech

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3   Období šetření

| (15) | Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (16) | Dotčeným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Íránu, Pákistánu a SAE (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Dotčeným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Íránu, Pákistánu a SAE (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 3907 60 20.

| (17) | PET je chemický výrobek, jenž se obvykle používá v odvětví plastů při výrobě lahví a fólií. Jelikož je PET této jakostní třídy homogenním výrobkem, nebyl dále rozdělen na různé druhy výrobků. |
| --- | --- |

(17)

PET je chemický výrobek, jenž se obvykle používá v odvětví plastů při výrobě lahví a fólií. Jelikož je PET této jakostní třídy homogenním výrobkem, nebyl dále rozdělen na různé druhy výrobků.

2.2   Obdobný výrobek

| (18) | Šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběný a prodávaný na domácích trzích v Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátech a vyvážený do Unie mají v podstatě tytéž chemické a fyzikální vlastnosti a totéž základní užití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběný a prodávaný na domácích trzích v Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátech a vyvážený do Unie mají v podstatě tytéž chemické a fyzikální vlastnosti a totéž základní užití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   SUBVENCOVÁNÍ

3.1   Írán

3.1.1   Úvod

| (19) | Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:






  I) | opatření v souvislosti se zvláštními hospodářskými zónami (dále jen „ZHZ“) – petrochemická ZHZ |
| --- | --- | --- |

(19)

Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:

I)

opatření v souvislosti se zvláštními hospodářskými zónami (dále jen „ZHZ“) – petrochemická ZHZ

| II) | financování poskytnuté státní petrochemickou společností vyvážejícímu výrobci PET. |
| --- | --- |

II)

financování poskytnuté státní petrochemickou společností vyvážejícímu výrobci PET.

3.1.2   Zvláštní programy

I.   
  Opatření v souvislosti se zvláštními hospodářskými zónami (ZHZ) – petrochemická ZHS

| (20) | Podle právních předpisů využívá společnost, která je usazena v ZHZ, bezcelní dovoz vstupního materiálu pod podmínkou, že se tento materiál použije v procesu výroby výrobku určeného pro následný vývoz. Během inspekce bylo rovněž zjištěno, že společnosti nacházející se ZHZ využívají rovněž bezcelní dovoz investičních prostředků. |
| --- | --- |

(20)

Podle právních předpisů využívá společnost, která je usazena v ZHZ, bezcelní dovoz vstupního materiálu pod podmínkou, že se tento materiál použije v procesu výroby výrobku určeného pro následný vývoz. Během inspekce bylo rovněž zjištěno, že společnosti nacházející se ZHZ využívají rovněž bezcelní dovoz investičních prostředků.

a)   Právní základ

| (21) | Úplný právní popis programu ZHZ je v současnosti stanoven v těchto právních a správních předpisech: zákon o zřizování a správě zvláštních hospodářských zón v Íránské islámské republice č. 257/184168, který byl schválen dne 19. května 2005; schválení článku 138 ústavního zákona Komisí sekretariátu Vysoké rady volných průmyslově-obchodních zón, ze dne 27. května 2007; prováděcí nařízení pro zřizování a správu zvláštní hospodářské zóny Íránské islámské republiky; schválení rady ministrů ze dne 29. dubna 2006. |
| --- | --- |

(21)

Úplný právní popis programu ZHZ je v současnosti stanoven v těchto právních a správních předpisech: zákon o zřizování a správě zvláštních hospodářských zón v Íránské islámské republice č. 257/184168, který byl schválen dne 19. května 2005; schválení článku 138 ústavního zákona Komisí sekretariátu Vysoké rady volných průmyslově-obchodních zón, ze dne 27. května 2007; prováděcí nařízení pro zřizování a správu zvláštní hospodářské zóny Íránské islámské republiky; schválení rady ministrů ze dne 29. dubna 2006.

| (22) | Petrochemická ZHZ byla založena dne 30. dubna 1997 (rok 1376 podle perského kalendáře) zákonem č. 58548, který byl vyhlášen v úředním věstníku č. 15275 dne 25. května 1997. |
| --- | --- |

(22)

Petrochemická ZHZ byla založena dne 30. dubna 1997 (rok 1376 podle perského kalendáře) zákonem č. 58548, který byl vyhlášen v úředním věstníku č. 15275 dne 25. května 1997.

b)   Způsobilost

| (23) | V souboru právních/správních aktů poskytnutých íránskou vládou během šetření nebylo zjištěno žádné zvláštní pravidlo týkající se způsobilosti. Jediný spolupracující íránský vyvážející výrobce zřídil své výrobní prostory v petrochemické ZHZ Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Podle informací poskytnutých íránskými orgány se jedná o jedinou petrochemickou ZHZ v Íránu. |
| --- | --- |

(23)

V souboru právních/správních aktů poskytnutých íránskou vládou během šetření nebylo zjištěno žádné zvláštní pravidlo týkající se způsobilosti. Jediný spolupracující íránský vyvážející výrobce zřídil své výrobní prostory v petrochemické ZHZ Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Podle informací poskytnutých íránskými orgány se jedná o jedinou petrochemickou ZHZ v Íránu.

c)   Uplatňování v praxi

| (24) | Má se za to, že se každá ZHZ nachází mimo celní území země. Veškerý dovoz je tudíž osvobozen od celních poplatků pod podmínkou, že se dovezený vstupní materiál použije při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. |
| --- | --- |

(24)

Má se za to, že se každá ZHZ nachází mimo celní území země. Veškerý dovoz je tudíž osvobozen od celních poplatků pod podmínkou, že se dovezený vstupní materiál použije při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz.

| (25) | Za účelem sledování množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz, evidují celní úřady v době dovozu a vývozu bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost na základě standardních norem vstupů a výstupů stanovených v osvědčení s názvem „výrobní povolení“, které vydává všeobecný odbor ministerstva zdravotnictví a které je platné po dobu pěti let. Pro každou transakci vydávají celní úřady na žádost kontrolní číslo (spojovací článek) potřebné pro to, aby společnost mohla zboží celně odbavit u celních orgánů. |
| --- | --- |

(25)

Za účelem sledování množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz, evidují celní úřady v době dovozu a vývozu bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost na základě standardních norem vstupů a výstupů stanovených v osvědčení s názvem „výrobní povolení“, které vydává všeobecný odbor ministerstva zdravotnictví a které je platné po dobu pěti let. Pro každou transakci vydávají celní úřady na žádost kontrolní číslo (spojovací článek) potřebné pro to, aby společnost mohla zboží celně odbavit u celních orgánů.

| (26) | Společnost mimoto příslušnému orgánu pravidelně poskytuje údaje o vývozu a domácím prodeji, jež plánuje uskutečnit v následujícím roce. Na základě výše uvedených dostupných informací celní úřady dohlížejí na náležité využívaní poskytnutých výhod ze strany společnosti. |
| --- | --- |

(26)

Společnost mimoto příslušnému orgánu pravidelně poskytuje údaje o vývozu a domácím prodeji, jež plánuje uskutečnit v následujícím roce. Na základě výše uvedených dostupných informací celní úřady dohlížejí na náležité využívaní poskytnutých výhod ze strany společnosti.

| (27) | V případě domácího prodeje, tj. prodeje uskutečněného ze ZHZ na území země, je uloženo clo z části bezcelně dovezených vstupních materiálů, které jsou obsaženy v konečném výrobku, na základě standardních norem vstupů a výstupů. |
| --- | --- |

(27)

V případě domácího prodeje, tj. prodeje uskutečněného ze ZHZ na území země, je uloženo clo z části bezcelně dovezených vstupních materiálů, které jsou obsaženy v konečném výrobku, na základě standardních norem vstupů a výstupů.

d)   Zjištění šetření

| (28) | Během inspekce na místě bylo zjištěno, že neexistují žádná konkrétní, zákonná a veřejně dostupná kritéria, jimiž se řídí rozhodnutí orgánu, který poskytuje subvenci, o tom, kdo je oprávněn usadit se v petrochemické ZHZ. Společnost, která se chce usadit v této zóně, musí podat žádost příslušnému orgánu, nejsou však k dispozici žádné pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě lze žádost schválit nebo zamítnout. Zákon o založení petrochemické ZHZ mimoto správu a organizaci této zóny za účelem provádění petrochemických činností svěřuje státní petrochemické společnosti (akcionáři jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce). |
| --- | --- |

(28)

Během inspekce na místě bylo zjištěno, že neexistují žádná konkrétní, zákonná a veřejně dostupná kritéria, jimiž se řídí rozhodnutí orgánu, který poskytuje subvenci, o tom, kdo je oprávněn usadit se v petrochemické ZHZ. Společnost, která se chce usadit v této zóně, musí podat žádost příslušnému orgánu, nejsou však k dispozici žádné pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě lze žádost schválit nebo zamítnout. Zákon o založení petrochemické ZHZ mimoto správu a organizaci této zóny za účelem provádění petrochemických činností svěřuje státní petrochemické společnosti (akcionáři jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce).

| (29) | Byly zjištěny vážné nesrovnalosti a selhání systému. Íránské orgány nezřídily náležitý ověřovací systém, aby bylo možno sledovat množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Společnost STPC, jediný spolupracující výrobce v Íránu, nepodávala zprávy o skutečném využití surovin a státní petrochemická společnost nezavedla v praxi žádný ověřovací systém, aby bylo možno potvrdit, že vstupy, jimž bylo přiznáno osvobození od cla, byly spotřebovány při výrobě vyvezeného výrobku, a jejich množství. Standardními normami vstupů a výstupů jsou výrobní poměry navržené společností a schválené vládou, které vyplývají z normy používané v petrochemickém průmyslu. |
| --- | --- |

(29)

Byly zjištěny vážné nesrovnalosti a selhání systému. Íránské orgány nezřídily náležitý ověřovací systém, aby bylo možno sledovat množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Společnost STPC, jediný spolupracující výrobce v Íránu, nepodávala zprávy o skutečném využití surovin a státní petrochemická společnost nezavedla v praxi žádný ověřovací systém, aby bylo možno potvrdit, že vstupy, jimž bylo přiznáno osvobození od cla, byly spotřebovány při výrobě vyvezeného výrobku, a jejich množství. Standardními normami vstupů a výstupů jsou výrobní poměry navržené společností a schválené vládou, které vyplývají z normy používané v petrochemickém průmyslu.

| (30) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce využíval výše uvedený program a rovněž bezcelní dovoz investičních prostředků. |
| --- | --- |

(30)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce využíval výše uvedený program a rovněž bezcelní dovoz investičních prostředků.

e)   Závěr

| (31) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem je nutno považovat bezcelní dovoz vstupů do ZHZ za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek íránské vlády, který poskytl vývozci, jehož se týkalo šetření, výhodu. |
| --- | --- |

(31)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem je nutno považovat bezcelní dovoz vstupů do ZHZ za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek íránské vlády, který poskytl vývozci, jehož se týkalo šetření, výhodu.

| (32) | Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy, na jejichž základě působí orgán, který poskytuje subvenci, výslovně omezují přístup do této zóny na určité podniky, které patří do petrochemického výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(32)

Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy, na jejichž základě působí orgán, který poskytuje subvenci, výslovně omezují přístup do této zóny na určité podniky, které patří do petrochemického výrobního odvětví.

| (33) | Program mimoto právně závisí na vývozní výkonnosti, považuje se proto za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez závazku týkajícího se vývozu nemůže společnost získat výhody na základě tohoto programu. |
| --- | --- |

(33)

Program mimoto právně závisí na vývozní výkonnosti, považuje se proto za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez závazku týkajícího se vývozu nemůže společnost získat výhody na základě tohoto programu.

| (34) | Tento program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Tento program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení.

| (35) | Íránská vláda zejména nezavedla ověřovací systém nebo postup, aby bylo možno potvrdit, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (v souladu s přílohou II částí II bodem 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 2 základního nařízení). Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze považovat za zvláštní normy společnosti, ani systém pro ověřování skutečné spotřeby. Tento druh postupu neumožňuje vládě s dostatečnou přesností ověřit, jaké množství vstupů bylo spotřebováno při výrobě určené na vývoz a podle jakých referenčních standardních norem vstupů a výstupů by mělo být provedeno srovnání. Vláda mimoto nevykonává účinnou kontrolu na základě náležitě vedené evidence skutečné spotřeby. Íránská vláda ve skutečnosti neprovádí žádné další zkoumání na základě skutečných použitých vstupů, ačkoliv to by bylo obvykle nezbytné při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému (v souladu s přílohou II částí II bodem 5 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(35)

Íránská vláda zejména nezavedla ověřovací systém nebo postup, aby bylo možno potvrdit, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (v souladu s přílohou II částí II bodem 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 2 základního nařízení). Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze považovat za zvláštní normy společnosti, ani systém pro ověřování skutečné spotřeby. Tento druh postupu neumožňuje vládě s dostatečnou přesností ověřit, jaké množství vstupů bylo spotřebováno při výrobě určené na vývoz a podle jakých referenčních standardních norem vstupů a výstupů by mělo být provedeno srovnání. Vláda mimoto nevykonává účinnou kontrolu na základě náležitě vedené evidence skutečné spotřeby. Íránská vláda ve skutečnosti neprovádí žádné další zkoumání na základě skutečných použitých vstupů, ačkoliv to by bylo obvykle nezbytné při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému (v souladu s přílohou II částí II bodem 5 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 3 základního nařízení).

| (36) | Výhoda plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků je rovněž subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem íránské vlády, který poskytl výhodu vývozci, jehož se šetření týká. Program mimoto právně závisí na vývozní výkonnosti, považuje se proto za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez závazku týkajícího se vývozu nemůže společnost získat výhody na základě tohoto programu. |
| --- | --- |

(36)

Výhoda plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků je rovněž subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem íránské vlády, který poskytl výhodu vývozci, jehož se šetření týká. Program mimoto právně závisí na vývozní výkonnosti, považuje se proto za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez závazku týkajícího se vývozu nemůže společnost získat výhody na základě tohoto programu.

| (37) | Program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně proto oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla podle přílohy I písmene i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně proto oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla podle přílohy I písmene i) základního nařízení.

| (38) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se dotyčné subvence považují za napadnutelné. |
| --- | --- |

(38)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se dotyčné subvence považují za napadnutelné.

f)   Výpočet výše subvence

| (39) | V případě neexistence přípustných systémů vrácení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů má výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel, která jsou obvykle splatná při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písmene i) základního nařízení lze nadměrné vrácení cla napadnout pouze v případě, jsou-li splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v daném případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). |
| --- | --- |

(39)

V případě neexistence přípustných systémů vrácení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů má výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel, která jsou obvykle splatná při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písmene i) základního nařízení lze nadměrné vrácení cla napadnout pouze v případě, jsou-li splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v daném případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu).

| (40) | Výše subvence u vývozce s ohledem na bezcelní dovoz vstupů byla vypočítána na základně ušlých dovozních cel (základní clo) u materiálu dovezeného pro dotčený výrobek v průběhu období šetření (jmenovatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(40)

Výše subvence u vývozce s ohledem na bezcelní dovoz vstupů byla vypočítána na základně ušlých dovozních cel (základní clo) u materiálu dovezeného pro dotčený výrobek v průběhu období šetření (jmenovatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (41) | Míra subvencí zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Míra subvencí zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 1,13 %.

| (42) | Výhodu plynoucí z neuhrazeného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu. Výše subvence byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Íránu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(42)

Výhodu plynoucí z neuhrazeného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu. Výše subvence byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Íránu v průběhu období šetření.

| (43) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Míra subvence zjištěná s ohledem na tuto subvenci v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Míra subvence zjištěná s ohledem na tuto subvenci v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,93 %.

| (44) | Celková míra subvence zjištěná s ohledem na výše uvedená opatření během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Celková míra subvence zjištěná s ohledem na výše uvedená opatření během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,06 %.

II.   
  Financování poskytnuté státní petrochemickou společností vyvážejícímu výrobci PET

| (45) | Tento program spočívá v přímém převodu nevratných peněžních prostředků poskytnutých státní petrochemickou společností jedinému spolupracujícímu íránskému vyvážejícímu výrobci. |
| --- | --- |

(45)

Tento program spočívá v přímém převodu nevratných peněžních prostředků poskytnutých státní petrochemickou společností jedinému spolupracujícímu íránskému vyvážejícímu výrobci.

a)   Zjištění šetření

| (46) | Šetřením bylo zjištěno, že státní petrochemická společnost je hlavním akcionářem společnosti STPC, který vlastní 75 % jejích akcií. Zbývajícími akcionáři jsou Důchodový fond a fond sociální péče ministerstva ropného průmyslu, který vlastní 15 % akcií, a společnost Justice Shares Broker Co., která vlastní 10 % akcií. Během inspekce na místě bylo zjištěno, že státní petrochemická společnost financovala značnou část kapitálových nákladů společnosti STPC a její oběžný/provozní kapitál, jakož i splátky bankovních úvěrů společnosti STPC v době jejich splatnosti. Jak jednoznačně prokazují auditované účetní závěrky pro účetní rok zahrnující období šetření, zachování činnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce závisí na finanční podpoře hlavního akcionáře, který je zcela ve vlastnictví společnosti National Iranian Oil Company, jež patří íránskému ministerstvu ropného průmyslu. |
| --- | --- |

(46)

Šetřením bylo zjištěno, že státní petrochemická společnost je hlavním akcionářem společnosti STPC, který vlastní 75 % jejích akcií. Zbývajícími akcionáři jsou Důchodový fond a fond sociální péče ministerstva ropného průmyslu, který vlastní 15 % akcií, a společnost Justice Shares Broker Co., která vlastní 10 % akcií. Během inspekce na místě bylo zjištěno, že státní petrochemická společnost financovala značnou část kapitálových nákladů společnosti STPC a její oběžný/provozní kapitál, jakož i splátky bankovních úvěrů společnosti STPC v době jejich splatnosti. Jak jednoznačně prokazují auditované účetní závěrky pro účetní rok zahrnující období šetření, zachování činnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce závisí na finanční podpoře hlavního akcionáře, který je zcela ve vlastnictví společnosti National Iranian Oil Company, jež patří íránskému ministerstvu ropného průmyslu.

| (47) | Vklady hotovosti poskytnuté společnosti STPC nejsou mimoto v účetnictví společnosti vykázány jako půjčky. |
| --- | --- |

(47)

Vklady hotovosti poskytnuté společnosti STPC nejsou mimoto v účetnictví společnosti vykázány jako půjčky.

| (48) | Dluh společnosti STPC vůči státní petrochemické společnosti, který je jednoznačně uveden v auditovaných účetních závěrkách společnosti STPC pro období končící dnem 20. března 2009, odpovídá 51 % jejích celkových aktiv. V této souvislosti se podotýká, že článek 141 novely íránského obchodního zákoníku vyžaduje, aby akcionáři rozhodli o likvidaci či zachování činnosti společnosti, pokud společnost musí nejméně polovinu svého kapitálu přidělit na úhradu vzniklých ztrát. |
| --- | --- |

(48)

Dluh společnosti STPC vůči státní petrochemické společnosti, který je jednoznačně uveden v auditovaných účetních závěrkách společnosti STPC pro období končící dnem 20. března 2009, odpovídá 51 % jejích celkových aktiv. V této souvislosti se podotýká, že článek 141 novely íránského obchodního zákoníku vyžaduje, aby akcionáři rozhodli o likvidaci či zachování činnosti společnosti, pokud společnost musí nejméně polovinu svého kapitálu přidělit na úhradu vzniklých ztrát.

| (49) | Státní petrochemická společnost, jakožto hlavní akcionář společnosti STPC, až dosud nepodnikla žádné kroky k navýšení kapitálu společnosti STPC s ohledem na finanční situaci, ačkoliv dne 3. června 2009 valná hromada akcionářů společnosti STPC rozhodla, že je nutno vyjasnit situaci ohledně dluhů společnosti vůči státní petrochemické společnosti. |
| --- | --- |

(49)

Státní petrochemická společnost, jakožto hlavní akcionář společnosti STPC, až dosud nepodnikla žádné kroky k navýšení kapitálu společnosti STPC s ohledem na finanční situaci, ačkoliv dne 3. června 2009 valná hromada akcionářů společnosti STPC rozhodla, že je nutno vyjasnit situaci ohledně dluhů společnosti vůči státní petrochemické společnosti.

| (50) | Při šetření bylo rovněž zjištěno, že výše popsaný převod peněžních prostředků je opakující se praxí, která se uskutečňuje řadu let. Z příslušných auditovaných účetních závěrek společnosti STPC skutečně vyplývá, že nevratné peněžní prostředky byly kumulovány od zahájení činnosti společnosti, jak je osvědčeno v auditovaných účetních závěrkách od účetního roku 2004. |
| --- | --- |

(50)

Při šetření bylo rovněž zjištěno, že výše popsaný převod peněžních prostředků je opakující se praxí, která se uskutečňuje řadu let. Z příslušných auditovaných účetních závěrek společnosti STPC skutečně vyplývá, že nevratné peněžní prostředky byly kumulovány od zahájení činnosti společnosti, jak je osvědčeno v auditovaných účetních závěrkách od účetního roku 2004.

b)   Závěr

| (51) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze tuto finanční podporu ze strany státní petrochemické společnosti považovat za subvenci, jelikož se jedná o jednání vlády, které poskytuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, tj. přímý převod peněžních prostředků ve formě účasti na provozním kapitálu a darů na uhrazení splátek úvěrů. Skutečnost, že nevratné peněžní prostředky byly kumulovány nejméně od roku 2004, potvrzuje, že se jedná o opakující se subvenci, jejímž účelem je zachovat činnost jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(51)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze tuto finanční podporu ze strany státní petrochemické společnosti považovat za subvenci, jelikož se jedná o jednání vlády, které poskytuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, tj. přímý převod peněžních prostředků ve formě účasti na provozním kapitálu a darů na uhrazení splátek úvěrů. Skutečnost, že nevratné peněžní prostředky byly kumulovány nejméně od roku 2004, potvrzuje, že se jedná o opakující se subvenci, jejímž účelem je zachovat činnost jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce.

| (52) | Státní petrochemickou společnost je mimoto nutno považovat za veřejný subjekt, a to na základě těchto faktorů: 1. státní vlastnictví: státní petrochemická společnost je státní dceřinou společností společnosti National Iranian Oil Company, kterou vlastní zcela ministerstvo ropného průmyslu; 2. stanovy státní petrochemické společnosti byly přijaty legislativním postupem; 3. valná hromada zástupců akcionářů je tvořena šesti ministry, včetně předsedy vlády, a dvěma řediteli společnosti National Iranian Oil Company, vybranými předsedou představenstva a generálním ředitelem společnosti National Iranian Oil Company. Jinými slovy, státní petrochemická společnost je zcela pod kontrolou vlády; 4. státní petrochemická společnost odpovídá za rozvoj a činnost petrochemického odvětví země a z tohoto důvodu byla pověřena správou petrochemické zvláštní hospodářské zóny. |
| --- | --- |

(52)

Státní petrochemickou společnost je mimoto nutno považovat za veřejný subjekt, a to na základě těchto faktorů: 1. státní vlastnictví: státní petrochemická společnost je státní dceřinou společností společnosti National Iranian Oil Company, kterou vlastní zcela ministerstvo ropného průmyslu; 2. stanovy státní petrochemické společnosti byly přijaty legislativním postupem; 3. valná hromada zástupců akcionářů je tvořena šesti ministry, včetně předsedy vlády, a dvěma řediteli společnosti National Iranian Oil Company, vybranými předsedou představenstva a generálním ředitelem společnosti National Iranian Oil Company. Jinými slovy, státní petrochemická společnost je zcela pod kontrolou vlády; 4. státní petrochemická společnost odpovídá za rozvoj a činnost petrochemického odvětví země a z tohoto důvodu byla pověřena správou petrochemické zvláštní hospodářské zóny.

| (53) | Pokud jde o existenci výhody poskytnuté společnosti příjemce, šetřením bylo zjištěno, že by společnost STPC tak, jak je ustavena v současnosti, nemohla dále působit bez finanční podpory ze strany státní petrochemické společnosti. Tato praxe není v souladu s běžnou investiční praxí soukromých investorů, jelikož žádná obchodní organizace by takovéto nevratné peněžní prostředky neposkytla. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o existenci výhody poskytnuté společnosti příjemce, šetřením bylo zjištěno, že by společnost STPC tak, jak je ustavena v současnosti, nemohla dále působit bez finanční podpory ze strany státní petrochemické společnosti. Tato praxe není v souladu s běžnou investiční praxí soukromých investorů, jelikož žádná obchodní organizace by takovéto nevratné peněžní prostředky neposkytla.

| (54) | Tento finanční zásah státní petrochemické společnosti je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, v souladu se svou politikou rozvoje petrochemického odvětví výslovně omezuje přístup k této subvenci pouze na společnost STPC. |
| --- | --- |

(54)

Tento finanční zásah státní petrochemické společnosti je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, v souladu se svou politikou rozvoje petrochemického odvětví výslovně omezuje přístup k této subvenci pouze na společnost STPC.

| (55) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tato subvence považuje za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(55)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tato subvence považuje za napadnutelnou.

c)   Výpočet výše subvence

| (56) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu, která byla poskytnuta příjemci a jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Je nutno mít za to, že výhodou poskytnutou příjemci je celková částka nevratných peněžních prostředků, jak ji vykazuje spolupracující vyvážející vývozce ve své účetní závěrce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence (jmenovatel) přepočte na celkový prodejní obrat společnosti během období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(56)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu, která byla poskytnuta příjemci a jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Je nutno mít za to, že výhodou poskytnutou příjemci je celková částka nevratných peněžních prostředků, jak ji vykazuje spolupracující vyvážející vývozce ve své účetní závěrce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence (jmenovatel) přepočte na celkový prodejní obrat společnosti během období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (57) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 51,02 %.

3.1.3   Výše napadnutelných subvencí

| (58) | Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce činí 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce činí 53,08 %.

3.2   Pákistán

| (59) | Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:






  I) | program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací |
| --- | --- | --- |

(59)

Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:

I)

program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací

| II) | dovoz strojů a zařízení do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací |
| --- | --- |

II)

dovoz strojů a zařízení do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací

| III) | celní ochrana při nákupech přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) na domácím trhu |
| --- | --- |

III)

celní ochrana při nákupech přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) na domácím trhu

| IV) | program konečné daně |
| --- | --- |

IV)

program konečné daně

| V) | program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou |
| --- | --- |

V)

program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou

| VI) | program pákistánské státní banky pro financování vývozu |
| --- | --- |

VI)

program pákistánské státní banky pro financování vývozu

| VII) | financování podle devizového oběžníku pákistánské státní banky č. 25 (F.E. Circular No. 25) |
| --- | --- |

VII)

financování podle devizového oběžníku pákistánské státní banky č. 25 (F.E. Circular No. 25)

3.2.1   Zvláštní programy

I.   
  Program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací

| (60) | Tento program umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu pod podmínkou, že se tento materiál použije k následnému vývozu. |
| --- | --- |

(60)

Tento program umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu pod podmínkou, že se tento materiál použije k následnému vývozu.

a)   Právní základ

| (61) | Program vychází z celního zákona z roku 1969, ve znění ze dne 30. června 2008. Oddíl 219 (kapitola XX) tohoto celního zákona zmocňuje ústřední finanční úřad k vydávání oznámení týkajících se vývozní a dovozní politiky. V souladu s tím kapitola XV celních předpisů z roku 2001 (SRO č. 450(I)/2001, zveřejněno dne 18. června 2001) stanoví podrobnou úpravu pro osvobození zboží dovezeného do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací od cla. |
| --- | --- |

(61)

Program vychází z celního zákona z roku 1969, ve znění ze dne 30. června 2008. Oddíl 219 (kapitola XX) tohoto celního zákona zmocňuje ústřední finanční úřad k vydávání oznámení týkajících se vývozní a dovozní politiky. V souladu s tím kapitola XV celních předpisů z roku 2001 (SRO č. 450(I)/2001, zveřejněno dne 18. června 2001) stanoví podrobnou úpravu pro osvobození zboží dovezeného do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací od cla.

b)   Způsobilost

| (62) | Pro využití programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací je nezbytné získat licenci, kterou vydává celní odbor úřadu vrchního správního úředníka okresu jakékoli žádající osobě nebo podniku, jak je popsáno v § 343 kapitole XV celních předpisů z roku 2001. |
| --- | --- |

(62)

Pro využití programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací je nezbytné získat licenci, kterou vydává celní odbor úřadu vrchního správního úředníka okresu jakékoli žádající osobě nebo podniku, jak je popsáno v § 343 kapitole XV celních předpisů z roku 2001.

c)   Uplatňování v praxi

| (63) | V okamžiku dovozu vstupních materiálů musí vyrábějící společnost uvést číslo SRO 450/(I)/2001 na formuláři prohlášení stanoveném celními orgány, tj. „celní prohlášení“. U celního odboru jsou však uloženy záruční obligace a zpětně datované šeky ve výši cla a daně z prodeje, které jsou platné po dobu tří let. Tato záruka je celními orgány uvolněna/zrušena při předložení důkazu o vývozu hotových výrobků, který poskytne dotyčná společnost. |
| --- | --- |

(63)

V okamžiku dovozu vstupních materiálů musí vyrábějící společnost uvést číslo SRO 450/(I)/2001 na formuláři prohlášení stanoveném celními orgány, tj. „celní prohlášení“. U celního odboru jsou však uloženy záruční obligace a zpětně datované šeky ve výši cla a daně z prodeje, které jsou platné po dobu tří let. Tato záruka je celními orgány uvolněna/zrušena při předložení důkazu o vývozu hotových výrobků, který poskytne dotyčná společnost.

| (64) | Hotové výrobky vyrobené z dovezených vstupních materiálů jsou evidovány v evidenci celního skladu a suroviny jsou upraveny podle poměrů vstupů osvědčených v certifikátu analýzy. Tento certifikát vydávaný celním odborem potvrzuje poměry vstupů a výstupů všech surovin pro výrobu 1 000 kg dotčeného výrobku. Tyto poměry vstupů a výstupů jsou navrhovány společností a schvalovány vládou a vyplývají z normy uplatňované v dotyčném výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(64)

Hotové výrobky vyrobené z dovezených vstupních materiálů jsou evidovány v evidenci celního skladu a suroviny jsou upraveny podle poměrů vstupů osvědčených v certifikátu analýzy. Tento certifikát vydávaný celním odborem potvrzuje poměry vstupů a výstupů všech surovin pro výrobu 1 000 kg dotčeného výrobku. Tyto poměry vstupů a výstupů jsou navrhovány společností a schvalovány vládou a vyplývají z normy uplatňované v dotyčném výrobním odvětví.

| (65) | V době vývozu je v celním prohlášení učiněno prohlášení, že se vývoz uskutečnil z celního skladu pro provádění zpracovatelských operací, a k celnímu prohlášení je připojen výkaz spotřeby vstupních materiálů použitých při výrobě hotových výrobků určených na vývoz. Po přezkoumání všech aspektů celního prohlášení dotyčný celní úředník povolí vývoz hotových výrobků. |
| --- | --- |

(65)

V době vývozu je v celním prohlášení učiněno prohlášení, že se vývoz uskutečnil z celního skladu pro provádění zpracovatelských operací, a k celnímu prohlášení je připojen výkaz spotřeby vstupních materiálů použitých při výrobě hotových výrobků určených na vývoz. Po přezkoumání všech aspektů celního prohlášení dotyčný celní úředník povolí vývoz hotových výrobků.

| (66) | Když se dovezený vstupní materiál spotřebuje na příslušné hotové výrobky určené na vývoz podle evidence celního skladu, společnost zašle celnímu odboru dopis spolu s kopií dovozního celního prohlášení a potvrzení celnice o vývozu spolu se shrnutím/odsouhlasením prokazujícím spotřebu surovin a jejich vývoz v podobě hotových výrobků v rámci celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. V souladu s tím celní úředník uvolní záruční obligaci a zpětně datované šeky uložené v době dovozu vstupních materiálů. |
| --- | --- |

(66)

Když se dovezený vstupní materiál spotřebuje na příslušné hotové výrobky určené na vývoz podle evidence celního skladu, společnost zašle celnímu odboru dopis spolu s kopií dovozního celního prohlášení a potvrzení celnice o vývozu spolu se shrnutím/odsouhlasením prokazujícím spotřebu surovin a jejich vývoz v podobě hotových výrobků v rámci celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. V souladu s tím celní úředník uvolní záruční obligaci a zpětně datované šeky uložené v době dovozu vstupních materiálů.

d)   Zjištění šetření

| (67) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce získal výhody v rámci programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. |
| --- | --- |

(67)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce získal výhody v rámci programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací.

| (68) | Inspekce na místě zjistila, že v praxi pákistánské orgány nepoužívají náležitý ověřovací systém k sledování množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Při porovnání se systémem navracení stanoveným v právních předpisech (kapitola XV celních předpisů z roku 2001) byly zjištěny vážné nesrovnalosti a selhání systému. |
| --- | --- |

(68)

Inspekce na místě zjistila, že v praxi pákistánské orgány nepoužívají náležitý ověřovací systém k sledování množství bezcelně dovezených surovin, které byly spotřebovány při výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Při porovnání se systémem navracení stanoveným v právních předpisech (kapitola XV celních předpisů z roku 2001) byly zjištěny vážné nesrovnalosti a selhání systému.

| (69) | V celním skladu pro provádění zpracovatelských operací nebyly v prostorách jednoznačně vymezeny výrobní oblast a samostatné sklady hotových výrobků, zmetků a odpadu. Pouze suroviny dovezené bezcelně byly odděleny od vstupního materiálu pořízeného v místě. Prostory skladu, který je celním skladem a celním skladem pro provádění zpracovatelských operací, nebyly v samostatném prostoru se zvláštním vchodem nebo východem oddělenými od veřejných prostor a neměly žádný jiný vchod nebo východ, jak stanoví § 349 výše zmíněné kapitoly XV. |
| --- | --- |

(69)

V celním skladu pro provádění zpracovatelských operací nebyly v prostorách jednoznačně vymezeny výrobní oblast a samostatné sklady hotových výrobků, zmetků a odpadu. Pouze suroviny dovezené bezcelně byly odděleny od vstupního materiálu pořízeného v místě. Prostory skladu, který je celním skladem a celním skladem pro provádění zpracovatelských operací, nebyly v samostatném prostoru se zvláštním vchodem nebo východem oddělenými od veřejných prostor a neměly žádný jiný vchod nebo východ, jak stanoví § 349 výše zmíněné kapitoly XV.

| (70) | Příslušná evidence přijatých, vyrobených a vyvezených výrobků nebyla vedena podle skutečné spotřeby. Evidována byla pouze teoretická spotřeba podle certifikátu analýzy s poměry vstupů a výstupů všech surovin pro výrobu 1 000 kg výstupů. Tyto normy vstupů a výstupů jsou stanoveny orgány a pravidelně přezkoumávány, neexistují však jednoznačná pravidla ani důkazy prokazující, jak jsou tyto přezkumy prováděny. |
| --- | --- |

(70)

Příslušná evidence přijatých, vyrobených a vyvezených výrobků nebyla vedena podle skutečné spotřeby. Evidována byla pouze teoretická spotřeba podle certifikátu analýzy s poměry vstupů a výstupů všech surovin pro výrobu 1 000 kg výstupů. Tyto normy vstupů a výstupů jsou stanoveny orgány a pravidelně přezkoumávány, neexistují však jednoznačná pravidla ani důkazy prokazující, jak jsou tyto přezkumy prováděny.

| (71) | Pákistánská vláda mimoto nezavedla v praxi účinný ověřovací systém. Orgány tvrdily, že provádějí kontroly dokumentace uchovávané společnostmi, tyto se však uskutečňují tak, že se kontrolují údaje vykázané společnostmi s ohledem na standardní normu vstupů a výstupů, a nikoli skutečné využití výrobního materiálu. |
| --- | --- |

(71)

Pákistánská vláda mimoto nezavedla v praxi účinný ověřovací systém. Orgány tvrdily, že provádějí kontroly dokumentace uchovávané společnostmi, tyto se však uskutečňují tak, že se kontrolují údaje vykázané společnostmi s ohledem na standardní normu vstupů a výstupů, a nikoli skutečné využití výrobního materiálu.

| (72) | Orgány uvedly, že příslušný certifikát analýzy PET pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl přezkoumáván od roku 2002 (kdy byl vydán první předložený certifikát analýzy) až do období šetření. K doložení tohoto tvrzení orgány poskytly kopii jednoho přezkumu provedeného v roce 2004. Ačkoliv tento přezkum vedl k omezení množství surovin, jež je možno dovézt bezcelně, nebyla provedena žádná kontrola případného nadměrného vrácení s ohledem na ušlé clo. Od okamžiku úpravy certifikátu analýzy spolupracující vyvážející výrobce jednoduše upravil zaevidované množství v evidenci celního skladu podle údajů certifikátu analýzy. Od roku 2004 se navzdory jednoznačným důkazům, že výrobní proces mohl vést k lepšímu využití surovin (a tudíž nadměrnému vrácení cla), neuskutečnil žádný přezkum certifikátu analýzy a šetření skutečné spotřeby surovin použitých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(72)

Orgány uvedly, že příslušný certifikát analýzy PET pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl přezkoumáván od roku 2002 (kdy byl vydán první předložený certifikát analýzy) až do období šetření. K doložení tohoto tvrzení orgány poskytly kopii jednoho přezkumu provedeného v roce 2004. Ačkoliv tento přezkum vedl k omezení množství surovin, jež je možno dovézt bezcelně, nebyla provedena žádná kontrola případného nadměrného vrácení s ohledem na ušlé clo. Od okamžiku úpravy certifikátu analýzy spolupracující vyvážející výrobce jednoduše upravil zaevidované množství v evidenci celního skladu podle údajů certifikátu analýzy. Od roku 2004 se navzdory jednoznačným důkazům, že výrobní proces mohl vést k lepšímu využití surovin (a tudíž nadměrnému vrácení cla), neuskutečnil žádný přezkum certifikátu analýzy a šetření skutečné spotřeby surovin použitých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.

e)   Závěr

| (73) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem je nutno považovat program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, což poskytuje společnosti příjemce výhodu. |
| --- | --- |

(73)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem je nutno považovat program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, což poskytuje společnosti příjemce výhodu.

| (74) | Tento program subvencí lze mimoto považovat za specifický, jelikož je dostupný pouze společnostem, které vyrábějí výrobky v celním skladu a dále vyvážejí zboží, právně proto závisí na vývozní výkonnosti v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(74)

Tento program subvencí lze mimoto považovat za specifický, jelikož je dostupný pouze společnostem, které vyrábějí výrobky v celním skladu a dále vyvážejí zboží, právně proto závisí na vývozní výkonnosti v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (75) | Tento program nelze dále považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Program nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Tento program nelze dále považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Program nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení.

| (76) | Pákistánská vláda zejména nepoužívá účinně ověřovací systém nebo postup pro potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyvezeného výrobku (v souladu s přílohou II částí II bodem 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 2 základního nařízení). Poměry vstupů a výstupů nelze považovat za zvláštní normy společnosti, ani za systém pro ověření skutečné spotřeby. Tento druh procesu vládě neumožňuje s dostatečnou přesností ověřit, jaké množství vstupů bylo spotřebováno při výrobě určené na vývoz. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany vlády na základě náležitě vedené evidence skutečné spotřeby. Pákistánská vláda mimoto neprováděla další zkoumání na základě skutečných dotčených vstupů, ačkoli to je obvykle nezbytné v případě neexistence účinně uplatňovaného ověřovacího systému (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(76)

Pákistánská vláda zejména nepoužívá účinně ověřovací systém nebo postup pro potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyvezeného výrobku (v souladu s přílohou II částí II bodem 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů v souladu s přílohou III částí II bodem 2 základního nařízení). Poměry vstupů a výstupů nelze považovat za zvláštní normy společnosti, ani za systém pro ověření skutečné spotřeby. Tento druh procesu vládě neumožňuje s dostatečnou přesností ověřit, jaké množství vstupů bylo spotřebováno při výrobě určené na vývoz. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany vlády na základě náležitě vedené evidence skutečné spotřeby. Pákistánská vláda mimoto neprováděla další zkoumání na základě skutečných dotčených vstupů, ačkoli to je obvykle nezbytné v případě neexistence účinně uplatňovaného ověřovacího systému (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).

| (77) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je tato subvence považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(77)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je tato subvence považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (78) | V případě neexistence přípustných systémů vrácení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů má výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel, která jsou obvykle splatná při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písmene i) základního nařízení lze nadměrné vrácení cla napadnout pouze v případě, jsou-li splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v daném případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). |
| --- | --- |

(78)

V případě neexistence přípustných systémů vrácení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů má výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel, která jsou obvykle splatná při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písmene i) základního nařízení lze nadměrné vrácení cla napadnout pouze v případě, jsou-li splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v daném případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu).

| (79) | Výše subvence pro vývozce byla vypočítána na základně ušlých dovozních cel (základní clo) u materiálu dovezeného v rámci programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací, který byl použit pro dotčený výrobek v průběhu období šetření (jmenovatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(79)

Výše subvence pro vývozce byla vypočítána na základně ušlých dovozních cel (základní clo) u materiálu dovezeného v rámci programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací, který byl použit pro dotčený výrobek v průběhu období šetření (jmenovatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (80) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,57 %.

II.   
  Dovoz strojů a zařízení do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací

| (81) | Tento program povoluje bezcelní dovoz strojů a zařízení určených pro celní sklad pro provádění zpracovatelských operací, které byly dovezeny do 30. června 2004. Strojní zařízení a náhradní díly, jež se nevyrábějí v místě, bylo nutno dovézt za účelem zřízení výrobní jednotky nebo k rozšíření, odlehčení, modernizaci a nahrazení stávajících jednotek v celním skladu. |
| --- | --- |

(81)

Tento program povoluje bezcelní dovoz strojů a zařízení určených pro celní sklad pro provádění zpracovatelských operací, které byly dovezeny do 30. června 2004. Strojní zařízení a náhradní díly, jež se nevyrábějí v místě, bylo nutno dovézt za účelem zřízení výrobní jednotky nebo k rozšíření, odlehčení, modernizaci a nahrazení stávajících jednotek v celním skladu.

a)   Právní základ

| (82) | Program je stanoven v SRO č. 554(I)/98 ze dne 12. června 1998. |
| --- | --- |

(82)

Program je stanoven v SRO č. 554(I)/98 ze dne 12. června 1998.

b)   Způsobilost

| (83) | Aby bylo možno tento program využít, musel dovozce celním orgánům nahlásit, že strojní zařízení bylo řádně nainstalováno nebo používáno v prostorách pod celním dohledem. |
| --- | --- |

(83)

Aby bylo možno tento program využít, musel dovozce celním orgánům nahlásit, že strojní zařízení bylo řádně nainstalováno nebo používáno v prostorách pod celním dohledem.

c)   Uplatňování v praxi

| (84) | Dovozce musel orgánu vybírajícímu clo prokázat, že strojní zařízení nebo náhradní díly byly dovezeny za účelem zřízení výrobní jednotky v celním skladu, a poskytnout záruční obligaci na částku cla. Tato záruční obligace byla zrušena při předložení osvědčení o instalaci dovezeného strojního zařízení. |
| --- | --- |

(84)

Dovozce musel orgánu vybírajícímu clo prokázat, že strojní zařízení nebo náhradní díly byly dovezeny za účelem zřízení výrobní jednotky v celním skladu, a poskytnout záruční obligaci na částku cla. Tato záruční obligace byla zrušena při předložení osvědčení o instalaci dovezeného strojního zařízení.

d)   Zjištění šetření

| (85) | Tento program byl používán do června 2004 a jediný spolupracující vyvážející výrobce využil výhod při dovozu jedné části svého výrobního závodu mezi roky 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(85)

Tento program byl používán do června 2004 a jediný spolupracující vyvážející výrobce využil výhod při dovozu jedné části svého výrobního závodu mezi roky 2002 a 2003.

e)   Závěr

| (86) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je nutno program považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení ve formě ušlých vládních příjmů, což poskytlo společnosti příjemce výhodu. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je nutno program považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení ve formě ušlých vládních příjmů, což poskytlo společnosti příjemce výhodu.

| (87) | Tento program subvencí lze považovat za specifický, jelikož je dostupný společnostem, které vyrábějí výrobky v celním skladu a dále vyvážejí zboží, závisí proto na vývozní výkonnosti v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Tento program subvencí lze považovat za specifický, jelikož je dostupný společnostem, které vyrábějí výrobky v celním skladu a dále vyvážejí zboží, závisí proto na vývozní výkonnosti v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (88) | Výhodu plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně tudíž oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla, jak je stanoveno v příloze I písmenu i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

Výhodu plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně tudíž oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla, jak je stanoveno v příloze I písmenu i) základního nařízení.

| (89) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je tato subvence považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(89)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je tato subvence považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (90) | Výše subvence byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Pákistánu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(90)

Výše subvence byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Pákistánu v průběhu období šetření.

| (91) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(91)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (92) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,01 %.

III.   
  Celní ochrana při nákupech přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) na domácím trhu

| (93) | Program umožňuje poskytnutí finanční náhrady v případě domácích nákupů PTA (hlavní suroviny používané při výrobě PET) vyrobené v Pákistánu, a to ve výši 7,5 % fakturované prodejní ceny. |
| --- | --- |

(93)

Program umožňuje poskytnutí finanční náhrady v případě domácích nákupů PTA (hlavní suroviny používané při výrobě PET) vyrobené v Pákistánu, a to ve výši 7,5 % fakturované prodejní ceny.

a)   Právní základ

| (94) | Program vychází ze SRO č. 1045(I)/2008 ze dne 19. září 2008, novelizovaného SRO č. 1299(I)/2008 ze dne 22. prosince 2008 a všem odběratelům a uživatelům PTA umožňuje získat při nákupech PTA pořízené v místě náhradu ve výši 7,5 %. |
| --- | --- |

(94)

Program vychází ze SRO č. 1045(I)/2008 ze dne 19. září 2008, novelizovaného SRO č. 1299(I)/2008 ze dne 22. prosince 2008 a všem odběratelům a uživatelům PTA umožňuje získat při nákupech PTA pořízené v místě náhradu ve výši 7,5 %.

b)   Způsobilost

| (95) | Tento program představuje vyrovnávací podporu pro uživatele nebo odběratele PTA uvedené ve výše zmíněném SRO a další uživatele schválené ministerstvem textilního průmyslu, kteří se stanou způsobilými v budoucnu. Tato vyrovnávací podpora je poskytována prostřednictvím pákistánské státní banky s cílem vyrovnat dopad PTA pořizované v místě nebo dovážené PTA. Tiskopisy žádosti o výhodu na základě programu jsou stanoveny jako příloha SRO. Přímo v SRO č. 1045(I)/2008 je uveden seznam společností příjemců na základě programu. |
| --- | --- |

(95)

Tento program představuje vyrovnávací podporu pro uživatele nebo odběratele PTA uvedené ve výše zmíněném SRO a další uživatele schválené ministerstvem textilního průmyslu, kteří se stanou způsobilými v budoucnu. Tato vyrovnávací podpora je poskytována prostřednictvím pákistánské státní banky s cílem vyrovnat dopad PTA pořizované v místě nebo dovážené PTA. Tiskopisy žádosti o výhodu na základě programu jsou stanoveny jako příloha SRO. Přímo v SRO č. 1045(I)/2008 je uveden seznam společností příjemců na základě programu.

c)   Uplatňování v praxi

| (96) | Tato náhrada představuje vyrovnávací podporu / celní ochranu pro odvětví výroby polyesterů, kterou spravuje pákistánská státní banka. V případě dovozu PTA je uloženo dovozní clo ve výši 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Tato náhrada představuje vyrovnávací podporu / celní ochranu pro odvětví výroby polyesterů, kterou spravuje pákistánská státní banka. V případě dovozu PTA je uloženo dovozní clo ve výši 7,5 %.

| (97) | Je-li PTA pořízena u pákistánského výrobce, který PTA vyrábí v místě, část ceny ve výši 7,5 % je uvedena na faktuře zaslané domácím výrobcem PTA kupujícímu. Kupující poté na žádost obdrží náhradu ve výši 7,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Je-li PTA pořízena u pákistánského výrobce, který PTA vyrábí v místě, část ceny ve výši 7,5 % je uvedena na faktuře zaslané domácím výrobcem PTA kupujícímu. Kupující poté na žádost obdrží náhradu ve výši 7,5 %.

d)   Zjištění šetření

| (98) | Při šetření bylo zjištěno, že v praxi program poskytuje přímé financování odvětví výroby polyesterů v Pákistánu. SRO mají zvýhodnit pořizování PTA vyrobené v tuzemsku. Tato podpora PTA pořizované na domácím trhu se považuje za přímé financování kupujícího. Při šetření bylo zjištěno, že jediný spolupracující vyvážející výrobce byl v příslušném SRO výslovně uveden jako příjemce na základě tohoto programu. Příslušný SRO ve skutečnosti zmiňoval pouze osm společností v Pákistánu jako strany, které jsou oprávněny využívat tento program. Spolupracující vyvážející výrobce proto získal výhody plynoucí z vyrovnávací podpory pro PTA. |
| --- | --- |

(98)

Při šetření bylo zjištěno, že v praxi program poskytuje přímé financování odvětví výroby polyesterů v Pákistánu. SRO mají zvýhodnit pořizování PTA vyrobené v tuzemsku. Tato podpora PTA pořizované na domácím trhu se považuje za přímé financování kupujícího. Při šetření bylo zjištěno, že jediný spolupracující vyvážející výrobce byl v příslušném SRO výslovně uveden jako příjemce na základě tohoto programu. Příslušný SRO ve skutečnosti zmiňoval pouze osm společností v Pákistánu jako strany, které jsou oprávněny využívat tento program. Spolupracující vyvážející výrobce proto získal výhody plynoucí z vyrovnávací podpory pro PTA.

e)   Závěr

| (99) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem se tento program považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě přímého převodu peněžních prostředků, což poskytuje společnosti příjemce jednoznačnou výhodu. |
| --- | --- |

(99)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem se tento program považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě přímého převodu peněžních prostředků, což poskytuje společnosti příjemce jednoznačnou výhodu.

| (100) | Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým. |
| --- | --- |

(100)

Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým.

| (101) | Tuto subvenci lze dále považovat rovněž za specifickou ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis výslovně omezuje přístup k tomuto programu na určité podniky, které patří do odvětví výroby polyesterů. |
| --- | --- |

(101)

Tuto subvenci lze dále považovat rovněž za specifickou ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis výslovně omezuje přístup k tomuto programu na určité podniky, které patří do odvětví výroby polyesterů.

| (102) | Tato subvence je proto považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(102)

Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (103) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Má se za to, že výhodou poskytnutou příjemci je celková částka finanční náhrady, která je spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vykázána v jeho účetnictví. |
| --- | --- |

(103)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Má se za to, že výhodou poskytnutou příjemci je celková částka finanční náhrady, která je spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vykázána v jeho účetnictví.

| (104) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový prodejní obrat společnosti v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(104)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový prodejní obrat společnosti v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (105) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 2,38 %.

IV.   
  Program konečné daně

| (106) | Na základě tohoto programu může společnost využít zvláštní daňový režim s ohledem na svůj vývozní obrat. |
| --- | --- |

(106)

Na základě tohoto programu může společnost využít zvláštní daňový režim s ohledem na svůj vývozní obrat.

a)   Právní základ

| (107) | Program je založen na oddílech 154 a 169 nařízení o dani z příjmu z roku 2001 a pododdílu IV části III prvního dodatku nařízení o dani z příjmu z roku 2001. |
| --- | --- |

(107)

Program je založen na oddílech 154 a 169 nařízení o dani z příjmu z roku 2001 a pododdílu IV části III prvního dodatku nařízení o dani z příjmu z roku 2001.

b)   Způsobilost

| (108) | Tímto programem je systém výběru daně z příjmu na základě vývozního obratu a program je dostupný pro všechny vývozce v době realizace výnosů z prodeje zboží. |
| --- | --- |

(108)

Tímto programem je systém výběru daně z příjmu na základě vývozního obratu a program je dostupný pro všechny vývozce v době realizace výnosů z prodeje zboží.

c)   Uplatňování v praxi

| (109) | Oprávněná banka v době realizace devizových příjmů odečte od hodnoty vývozní transakce srážkovou daň ve výši 1 % bez ohledu na případný zisk společnosti. Zdanitelný příjem společností plynoucí z jejich domácích činností podléhá na druhou stranu dani z příjmů ve výši 35 %. |
| --- | --- |

(109)

Oprávněná banka v době realizace devizových příjmů odečte od hodnoty vývozní transakce srážkovou daň ve výši 1 % bez ohledu na případný zisk společnosti. Zdanitelný příjem společností plynoucí z jejich domácích činností podléhá na druhou stranu dani z příjmů ve výši 35 %.

| (110) | Tuto srážku daně, která se uplatňuje přímo na devizové příjmy, je nutno považovat za konečnou daň z příjmu plynoucího z vývozních transakcí. Není povolen žádný odpočet z výdajů spojených s realizací vývozního obratu. |
| --- | --- |

(110)

Tuto srážku daně, která se uplatňuje přímo na devizové příjmy, je nutno považovat za konečnou daň z příjmu plynoucího z vývozních transakcí. Není povolen žádný odpočet z výdajů spojených s realizací vývozního obratu.

d)   Zjištění šetření

| (111) | Šetřením bylo zjištěno, že program v praxi poskytuje vývozcům zvláštní a příznivé daňové zacházení. Ačkoliv nelze odečíst část výdajů souvisejících s vývozním obratem, nízká sazba daně ve výši 1 % celkového vývozního obratu představuje výhodný daňový systém v porovnání s běžným daňovým režimem, podle něhož se na běžný příjem vztahuje vyšší sazba ve výši 35 %, pokud jsou zisky z vývozu zdaněny nižší sazbou než zisky dosažené z domácího prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce získal výhody plynoucí z programu konečné daně. |
| --- | --- |

(111)

Šetřením bylo zjištěno, že program v praxi poskytuje vývozcům zvláštní a příznivé daňové zacházení. Ačkoliv nelze odečíst část výdajů souvisejících s vývozním obratem, nízká sazba daně ve výši 1 % celkového vývozního obratu představuje výhodný daňový systém v porovnání s běžným daňovým režimem, podle něhož se na běžný příjem vztahuje vyšší sazba ve výši 35 %, pokud jsou zisky z vývozu zdaněny nižší sazbou než zisky dosažené z domácího prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce získal výhody plynoucí z programu konečné daně.

e)   Závěr

| (112) | Pokud tento daňový režim vede k ziskům kvůli skutečnosti, že vývoz je zdaněn nižší sazbou než domácí prodej, je tento program považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení ve formě ušlých vládních příjmů, což poskytuje společnosti příjemce výhodu. |
| --- | --- |

(112)

Pokud tento daňový režim vede k ziskům kvůli skutečnosti, že vývoz je zdaněn nižší sazbou než domácí prodej, je tento program považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení ve formě ušlých vládních příjmů, což poskytuje společnosti příjemce výhodu.

| (113) | Tuto subvenci lze mimoto považovat za specifickou ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(113)

Tuto subvenci lze mimoto považovat za specifickou ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (114) | Tato subvence je proto považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(114)

Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (115) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Má se za to, že výhodou poskytnutou příjemci je částka celkové splatné daně podle příjmu ve vztahu k příjmům, na něž se vztahuje program konečné daně (vývoz), po odečtení uhrazené daně na základě tohoto programu (1 % vývozního obratu). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat společnosti v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(115)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Má se za to, že výhodou poskytnutou příjemci je částka celkové splatné daně podle příjmu ve vztahu k příjmům, na něž se vztahuje program konečné daně (vývoz), po odečtení uhrazené daně na základě tohoto programu (1 % vývozního obratu). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat společnosti v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (116) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 1,95 %.

V.   
  Program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou

| (117) | Účelem dlouhodobého financování projektů zaměřených na vývoz je způsobilým finančním institucím umožnit, aby poskytovaly půjčovatelům finanční facility za přitažlivých podmínek na dovoz strojů, zařízení a příslušenství. |
| --- | --- |

(117)

Účelem dlouhodobého financování projektů zaměřených na vývoz je způsobilým finančním institucím umožnit, aby poskytovaly půjčovatelům finanční facility za přitažlivých podmínek na dovoz strojů, zařízení a příslušenství.

a)   Právní základ

| (118) | Právní základy jsou stanoveny v oddílu 17 odst. 2 písm. a) / 17 odst. 4) písm. c) a oddílu 22 ve spojení s oddílem 17 odst. 2 písm. d) zákona o pákistánské státní bance z roku 1956. Podrobné údaje o programu jsou uvedeny v oběžníku pákistánské státní banky (dále jen „státní banka“) č. 14 ze dne 18. května 2004. |
| --- | --- |

(118)

Právní základy jsou stanoveny v oddílu 17 odst. 2 písm. a) / 17 odst. 4) písm. c) a oddílu 22 ve spojení s oddílem 17 odst. 2 písm. d) zákona o pákistánské státní bance z roku 1956. Podrobné údaje o programu jsou uvedeny v oběžníku pákistánské státní banky (dále jen „státní banka“) č. 14 ze dne 18. května 2004.

b)   Způsobilost

| (119) | Jak je výslovně uvedeno v oběžníku státní banky č. 14 ze dne 18. května 2004, pro financování na základě tohoto programu jsou způsobilé společnosti, které přímo či nepřímo vyvážejí nejméně 50 % své roční výroby. |
| --- | --- |

(119)

Jak je výslovně uvedeno v oběžníku státní banky č. 14 ze dne 18. května 2004, pro financování na základě tohoto programu jsou způsobilé společnosti, které přímo či nepřímo vyvážejí nejméně 50 % své roční výroby.

c)   Uplatňování v praxi

| (120) | Zúčastněnými finančními institucemi schválenými pro program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou jsou finanční instituce, jež splňují požadavek na kapitálovou přiměřenost, který stanoví státní banka. Tyto instituce mohou vypůjčovatelům poskytovat dlouhodobé financování až na dobu 7,5 roku. |
| --- | --- |

(120)

Zúčastněnými finančními institucemi schválenými pro program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou jsou finanční instituce, jež splňují požadavek na kapitálovou přiměřenost, který stanoví státní banka. Tyto instituce mohou vypůjčovatelům poskytovat dlouhodobé financování až na dobu 7,5 roku.

| (121) | Úvěry poskytnuté společnostem lze poté použít k různým účelům (modernizace výrobních závodů, nákup zařízení a strojů vyrobených v místě, dovoz strojů atd.). |
| --- | --- |

(121)

Úvěry poskytnuté společnostem lze poté použít k různým účelům (modernizace výrobních závodů, nákup zařízení a strojů vyrobených v místě, dovoz strojů atd.).

| (122) | Banky mohou vypůjčovateli účtovat úrok až do výše 3 % nad sazbami oznámenými státní bankou. Úrokové sazby u financování v rámci programu dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou jsou v závislosti na době financování stanoveny s ohledem na vážené průměrné výnosy dvanáctiměsíčních státních dluhopisů a tříletých a pětiletých pákistánských investičních obligací. |
| --- | --- |

(122)

Banky mohou vypůjčovateli účtovat úrok až do výše 3 % nad sazbami oznámenými státní bankou. Úrokové sazby u financování v rámci programu dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou jsou v závislosti na době financování stanoveny s ohledem na vážené průměrné výnosy dvanáctiměsíčních státních dluhopisů a tříletých a pětiletých pákistánských investičních obligací.

| (123) | Po vyplacení úvěru se banky mohou obrátit na dotyčný úřad státní banky, aby získaly refinancování ve výši poskytnutého úvěru. |
| --- | --- |

(123)

Po vyplacení úvěru se banky mohou obrátit na dotyčný úřad státní banky, aby získaly refinancování ve výši poskytnutého úvěru.

d)   Zjištění šetření

| (124) | Ačkoliv byl tento program v červnu 2007 ukončen, jediný spolupracující vyvážející výrobce dosud využívá výhody plynoucí z tohoto programu, jelikož se jedná o dlouhodobé financování a výhoda byla udělena v dubnu 2005 na dobu 7,5 roku. |
| --- | --- |

(124)

Ačkoliv byl tento program v červnu 2007 ukončen, jediný spolupracující vyvážející výrobce dosud využívá výhody plynoucí z tohoto programu, jelikož se jedná o dlouhodobé financování a výhoda byla udělena v dubnu 2005 na dobu 7,5 roku.

| (125) | Podle tohoto programu stanoví státní banka závazné maximální úrokové sazby použitelné na dlouhodobé úvěry. |
| --- | --- |

(125)

Podle tohoto programu stanoví státní banka závazné maximální úrokové sazby použitelné na dlouhodobé úvěry.

| (126) | V důsledku toho mohou vývozci získat dlouhodobé úvěry s výhodnou úrokovou sazbou oproti úrokovým sazbám u běžných obchodních úvěrů, které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(126)

V důsledku toho mohou vývozci získat dlouhodobé úvěry s výhodnou úrokovou sazbou oproti úrokovým sazbám u běžných obchodních úvěrů, které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek.

e)   Závěr

| (127) | Program je nutno považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení ve formě jednání vlády, které zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky), který je tudíž součástí vlády, pro obchodní banky, aby plnily funkce, které jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce poskytnuta ve formě zvýhodněné úrokové sazby. |
| --- | --- |

(127)

Program je nutno považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení ve formě jednání vlády, které zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky), který je tudíž součástí vlády, pro obchodní banky, aby plnily funkce, které jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce poskytnuta ve formě zvýhodněné úrokové sazby.

| (128) | V této souvislosti je nutno vyzdvihnout, že státní banka spadá do definice „vlády“ uvedené v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Banka je zcela ve vlastnictví vlády a plní cíle veřejné politiky. Státní banka ve skutečnosti vykonává veškeré funkce připisované centrálním bankám, včetně emise bankovek, regulace finančního systému a dozoru nad tímto systémem, činnosti banky bank, půjčovatele poslední instance, banky státu, provádění měnové politiky, správy veřejných dluhů, správy deviz, rozvoje finančního rámce, institucionalizace úspor a investic, zajištění vzdělávacích zařízení pro bankéře a poskytování úvěrů prioritním odvětvím. |
| --- | --- |

(128)

V této souvislosti je nutno vyzdvihnout, že státní banka spadá do definice „vlády“ uvedené v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Banka je zcela ve vlastnictví vlády a plní cíle veřejné politiky. Státní banka ve skutečnosti vykonává veškeré funkce připisované centrálním bankám, včetně emise bankovek, regulace finančního systému a dozoru nad tímto systémem, činnosti banky bank, půjčovatele poslední instance, banky státu, provádění měnové politiky, správy veřejných dluhů, správy deviz, rozvoje finančního rámce, institucionalizace úspor a investic, zajištění vzdělávacích zařízení pro bankéře a poskytování úvěrů prioritním odvětvím.

| (129) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(129)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (130) | Tato subvence se proto považuje za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(130)

Tato subvence se proto považuje za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (131) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a použitelnými sazbami u obchodních úvěrů. |
| --- | --- |

(131)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a použitelnými sazbami u obchodních úvěrů.

| (132) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(132)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat u dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (133) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,60 %.

VI.   
  Program pákistánské státní banky pro financování vývozu

| (134) | V rámci programu financování vývozu je vývozcům poskytováno prostřednictvím obchodních bank krátkodobé financování určené pro vývoz veškerých vyrobených výrobků. Tento program představuje především facilitu pro poskytování provozního kapitálu krátkodobé povahy na dobu nejvýše 180 dnů. |
| --- | --- |

(134)

V rámci programu financování vývozu je vývozcům poskytováno prostřednictvím obchodních bank krátkodobé financování určené pro vývoz veškerých vyrobených výrobků. Tento program představuje především facilitu pro poskytování provozního kapitálu krátkodobé povahy na dobu nejvýše 180 dnů.

a)   Právní základ

| (135) | Právní základy jsou stanoveny v oddílu 17 odst. 2 písm. a) / 17 odst. 4 písm. c) a oddílu 22 ve spojení s oddílem 17 odst. 2 písm. d) zákona o pákistánské státní bance z roku 1956. Podrobné údaje o programu jsou uvedeny v oběžníku státní pákistánské banky č. 35 ze dne 28. září 2001 a oběžníku č. 44 ze dne 17. prosince 1998. |
| --- | --- |

(135)

Právní základy jsou stanoveny v oddílu 17 odst. 2 písm. a) / 17 odst. 4 písm. c) a oddílu 22 ve spojení s oddílem 17 odst. 2 písm. d) zákona o pákistánské státní bance z roku 1956. Podrobné údaje o programu jsou uvedeny v oběžníku státní pákistánské banky č. 35 ze dne 28. září 2001 a oběžníku č. 44 ze dne 17. prosince 1998.

b)   Způsobilost

| (136) | Program financování vývozu může využít kterýkoli vývozce podáním žádosti jakékoli obchodní bance při splnění ostatních požadavků stanovených finanční institucí. Rozhodnutí o poskytnutí půjčky přijímá banka podle vlastní interně schválené úvěrové politiky. |
| --- | --- |

(136)

Program financování vývozu může využít kterýkoli vývozce podáním žádosti jakékoli obchodní bance při splnění ostatních požadavků stanovených finanční institucí. Rozhodnutí o poskytnutí půjčky přijímá banka podle vlastní interně schválené úvěrové politiky.

c)   Uplatňování v praxi

| (137) | Tuto výhodu lze poskytnout s ohledem na vývozní transakce i vývozní výkonnost. |
| --- | --- |

(137)

Tuto výhodu lze poskytnout s ohledem na vývozní transakce i vývozní výkonnost.

| (138) | V případě facility založené na transakcích poskytuje banka peněžní prostředky vývozci na základě vývozní objednávky / vývozního akreditivu na dobu nejvýše 180 dnů. Finanční facilitu lze využít ve fázi před odesláním zásilky na pořízení vstupů a výrobu zboží, které má být vyvezeno. Je poskytováno rovněž financování ve fázi po odeslání zásilky na zboží, které již bylo odesláno dovozci v zahraničí, na dobu realizace příjmů z vývozu nebo 180 dnů, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

(138)

V případě facility založené na transakcích poskytuje banka peněžní prostředky vývozci na základě vývozní objednávky / vývozního akreditivu na dobu nejvýše 180 dnů. Finanční facilitu lze využít ve fázi před odesláním zásilky na pořízení vstupů a výrobu zboží, které má být vyvezeno. Je poskytováno rovněž financování ve fázi po odeslání zásilky na zboží, které již bylo odesláno dovozci v zahraničí, na dobu realizace příjmů z vývozu nebo 180 dnů, podle toho, co nastane dříve.

| (139) | V případě facility založené na výkonnosti je vývozci poskytnuto revolvingové financování až do výše 50 % jeho vývozní výkonnosti dosažené během předchozího roku. Vývozci mohou tuto finanční facilitu využít po dobu 180 dnů. Tuto facilitu je v případě využití nutno splatit v plné výši. |
| --- | --- |

(139)

V případě facility založené na výkonnosti je vývozci poskytnuto revolvingové financování až do výše 50 % jeho vývozní výkonnosti dosažené během předchozího roku. Vývozci mohou tuto finanční facilitu využít po dobu 180 dnů. Tuto facilitu je v případě využití nutno splatit v plné výši.

d)   Zjištění šetření

| (140) | Tento program poskytuje krátkodobé financování vývozních úvěrů obchodních bank se zvýhodněnými úrokovými sazbami stanovenými pákistánskou státní bankou. Jediný spolupracující vyvážející výrobce využívá tento program u domácího prodeje i prodeje na vývoz. |
| --- | --- |

(140)

Tento program poskytuje krátkodobé financování vývozních úvěrů obchodních bank se zvýhodněnými úrokovými sazbami stanovenými pákistánskou státní bankou. Jediný spolupracující vyvážející výrobce využívá tento program u domácího prodeje i prodeje na vývoz.

| (141) | Sazby přirážek v rámci programu financování vývozu jsou stanoveny s ohledem na vážené průměrné výnosy šestiměsíčních pákistánských státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(141)

Sazby přirážek v rámci programu financování vývozu jsou stanoveny s ohledem na vážené průměrné výnosy šestiměsíčních pákistánských státních dluhopisů.

| (142) | Vývozci mohou finanční facilitu získat se zvýhodněnými úrokovými sazbami v porovnání se sazbami u běžných krátkodobých obchodních úvěrů, které jsou stanoveny čistě za obchodních podmínek. |
| --- | --- |

(142)

Vývozci mohou finanční facilitu získat se zvýhodněnými úrokovými sazbami v porovnání se sazbami u běžných krátkodobých obchodních úvěrů, které jsou stanoveny čistě za obchodních podmínek.

e)   Závěr

| (143) | Program je považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě jednání vlády, jež zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky) pro obchodní banky, aby plnily funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce udělena v podobě zvýhodněné úrokové sazby. |
| --- | --- |

(143)

Program je považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě jednání vlády, jež zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky) pro obchodní banky, aby plnily funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce udělena v podobě zvýhodněné úrokové sazby.

| (144) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(144)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (145) | Tato subvence se proto považuje za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(145)

Tato subvence se proto považuje za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (146) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a platnými sazbami u obchodních půjček. |
| --- | --- |

(146)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a platnými sazbami u obchodních půjček.

| (147) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(147)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (148) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejícího výrobce činí 2,22 %.

VII.   
  Financování podle devizového oběžníku pákistánské státní banky č. 25 (F.E. Circular No. 25)

| (149) | Tento program se týká krátkodobé finanční facility pro vývoz a dovoz poskytované obchodními bankami se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které stanoví pákistánská státní banka. |
| --- | --- |

(149)

Tento program se týká krátkodobé finanční facility pro vývoz a dovoz poskytované obchodními bankami se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které stanoví pákistánská státní banka.

a)   Právní základ

| (150) | Tato finanční facilita se řídí devizovým oběžníkem č. 25 ze dne 20. června 1998, který byl novelizován devizovým oběžníkem č. 05 ze dne 23. srpna 2002 (F.E. Circular No.05). |
| --- | --- |

(150)

Tato finanční facilita se řídí devizovým oběžníkem č. 25 ze dne 20. června 1998, který byl novelizován devizovým oběžníkem č. 05 ze dne 23. srpna 2002 (F.E. Circular No.05).

b)   Způsobilost

| (151) | Toto krátkodobé financování může využít kterýkoli vývozce a dovozce. |
| --- | --- |

(151)

Toto krátkodobé financování může využít kterýkoli vývozce a dovozce.

c)   Uplatňování v praxi

| (152) | Podle tohoto programu mohou banky používat/investovat své vklady v dolarech k financování dovozců a vývozců. Tato půjčka je poskytována z vkladů dolarech / mezibankovních vkladů v dolarech, je však vyplacena odpovídající částka v rupiích. Financování podle devizového oběžníku č. 25 je bankami poskytováno oproti důkazům o obchodních transakcích. |
| --- | --- |

(152)

Podle tohoto programu mohou banky používat/investovat své vklady v dolarech k financování dovozců a vývozců. Tato půjčka je poskytována z vkladů dolarech / mezibankovních vkladů v dolarech, je však vyplacena odpovídající částka v rupiích. Financování podle devizového oběžníku č. 25 je bankami poskytováno oproti důkazům o obchodních transakcích.

| (153) | Jak uvádí devizový oběžník č. 05 ze dne 23. srpna 2002, v případě půjčky pro vývozce je možné upravit devizové příjmy z vývozu při splacení půjčky a zisku/úroku z této půjčky pouze v případě, pokud vývozce odevzdal bance veškeré výnosy z půjčky oproti platbě v rupiích. Facilita pro obchodní úvěry v rámci programu podle devizového oběžníku č. 25 je založena zcela na samolikvidních půjčkách uhrazených z výnosů z vývozu. |
| --- | --- |

(153)

Jak uvádí devizový oběžník č. 05 ze dne 23. srpna 2002, v případě půjčky pro vývozce je možné upravit devizové příjmy z vývozu při splacení půjčky a zisku/úroku z této půjčky pouze v případě, pokud vývozce odevzdal bance veškeré výnosy z půjčky oproti platbě v rupiích. Facilita pro obchodní úvěry v rámci programu podle devizového oběžníku č. 25 je založena zcela na samolikvidních půjčkách uhrazených z výnosů z vývozu.

| (154) | Jak je uvedeno v devizovém oběžníku č. 05 ze dne 23. srpna 2002, finanční facilitu pro dovoz lze povolit pouze ode dne skutečného provedení dovozních plateb v cizí měně zřízením devizové půjčky ve prospěch dovozce. Maximální doba trvání těchto půjček by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne vyplácení dovozci. |
| --- | --- |

(154)

Jak je uvedeno v devizovém oběžníku č. 05 ze dne 23. srpna 2002, finanční facilitu pro dovoz lze povolit pouze ode dne skutečného provedení dovozních plateb v cizí měně zřízením devizové půjčky ve prospěch dovozce. Maximální doba trvání těchto půjček by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne vyplácení dovozci.

d)   Zjištění šetření

| (155) | Tento režim poskytuje krátkodobé financování vývozních úvěrů obchodních bank se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které stanoví pákistánská státní banka. |
| --- | --- |

(155)

Tento režim poskytuje krátkodobé financování vývozních úvěrů obchodních bank se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které stanoví pákistánská státní banka.

| (156) | Úrok/přirážka za toto financování je stanovena s ohledem na sazbu LIBOR s připočtením rozpětí účtovaného bankami. |
| --- | --- |

(156)

Úrok/přirážka za toto financování je stanovena s ohledem na sazbu LIBOR s připočtením rozpětí účtovaného bankami.

| (157) | V důsledku toho mohou vývozci finanční facilitu získat se zvýhodněnými úrokovými sazbami v porovnání s úrokovými sazbami za běžné krátkodobé obchodní úvěry, které jsou stanovovány čistě za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(157)

V důsledku toho mohou vývozci finanční facilitu získat se zvýhodněnými úrokovými sazbami v porovnání s úrokovými sazbami za běžné krátkodobé obchodní úvěry, které jsou stanovovány čistě za tržních podmínek.

e)   Závěr

| (158) | Program je považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě jednání vlády, které zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky) pro obchodní banky, aby plnily funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce udělena v podobě zvýhodněné úrokové sazby. |
| --- | --- |

(158)

Program je považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě jednání vlády, které zahrnuje pokyny veřejného subjektu (tj. státní banky) pro obchodní banky, aby plnily funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) (tj. přímé převody peněžních prostředků ve formě půjček). Výhoda je společnosti příjemce udělena v podobě zvýhodněné úrokové sazby.

| (159) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(159)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze tuto subvenci považovat za specifickou podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotný právní předpis s ohledem na kritéria způsobilosti výslovně stanoví, že subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (160) | Tato subvence je proto považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(160)

Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (161) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a použitelnými sazbami u obchodních půjček. |
| --- | --- |

(161)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení se výhoda poskytnutá příjemci vypočítá pomocí rozdílu mezi úvěrovým limitem stanoveným centrální bankou (pákistánskou státní bankou) a použitelnými sazbami u obchodních půjček.

| (162) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(162)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (163) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,06 %.

3.2.2   Výše napadnutelných subvencí

| (164) | Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího pákistánského vyvážejícího výrobce činí 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího pákistánského vyvážejícího výrobce činí 9,79 %.

3.3   Spojené arabské emiráty (SAE)

| (165) | Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:






  I) | federální zákon č. 1 ze dne 1979; |
| --- | --- | --- |

(165)

Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:

I)

federální zákon č. 1 ze dne 1979;

| II) | zóna volného obchodu. |
| --- | --- |

II)

zóna volného obchodu.

3.3.1   Zvláštní programy

I.   
  Federální zákon č. 1 z roku 1979

| (166) | Tento program povoluje dovoz surovin, obalového materiálu a investičních prostředků s nulovou sazbou cla. |
| --- | --- |

(166)

Tento program povoluje dovoz surovin, obalového materiálu a investičních prostředků s nulovou sazbou cla.

a)   Právní základ

| (167) | Program je založen na federálním zákoně č. 1 z roku 1979 o uspořádání průmyslových záležitostí. |
| --- | --- |

(167)

Program je založen na federálním zákoně č. 1 z roku 1979 o uspořádání průmyslových záležitostí.

b)   Způsobilost

| (168) | Aby bylo možno využít výhody výše uvedeného federálního zákona, je nezbytné získat průmyslovou licenci, kterou vydává ministerstvo financí a průmyslu. |
| --- | --- |

(168)

Aby bylo možno využít výhody výše uvedeného federálního zákona, je nezbytné získat průmyslovou licenci, kterou vydává ministerstvo financí a průmyslu.

| (169) | Podle § 8 federálního zákona je možno licence pro zřízení průmyslového projektu udělit pouze občanům SAE nebo společnostem s místní kapitálovou účastí ve výši nejméně 51 % a za předpokladu, že pověřený ředitel je místním občanem nebo představenstvo tvoří většinou místní občané. |
| --- | --- |

(169)

Podle § 8 federálního zákona je možno licence pro zřízení průmyslového projektu udělit pouze občanům SAE nebo společnostem s místní kapitálovou účastí ve výši nejméně 51 % a za předpokladu, že pověřený ředitel je místním občanem nebo představenstvo tvoří většinou místní občané.

| (170) | Týž federální zákon mimoto stanoví soubor dalších požadavků na způsobilost, které by strany měly splnit: fixní kapitál by neměl být nižší než 250 000 dirhamů, počet zaměstnanců nesmí být nižší než 10 osob, používání hnací síly vyšší než 5 koňských sil (§ 2). Dalším požadavkem je, aby 25 % zaměstnanců tvořili místní občané, ministr však může rozhodnout o udělení výjimky nebo o snížení tohoto procentního podílu (§ 33). Podle § 13 je nutno žádost o průmyslové projekty posoudit na základě těchto skutečností: průmyslový projekt náležející do programu průmyslového rozvoje země a dohoda uzavřená s arabskými zeměmi, požadavky na místní spotřebu. V § 21 se stanoví zvláštní priorita při udělování výsad projektům, které splňují požadavky stanovené v § 13 a jsou konkurenceschopné a zaměřené na vývoz. |
| --- | --- |

(170)

Týž federální zákon mimoto stanoví soubor dalších požadavků na způsobilost, které by strany měly splnit: fixní kapitál by neměl být nižší než 250 000 dirhamů, počet zaměstnanců nesmí být nižší než 10 osob, používání hnací síly vyšší než 5 koňských sil (§ 2). Dalším požadavkem je, aby 25 % zaměstnanců tvořili místní občané, ministr však může rozhodnout o udělení výjimky nebo o snížení tohoto procentního podílu (§ 33). Podle § 13 je nutno žádost o průmyslové projekty posoudit na základě těchto skutečností: průmyslový projekt náležející do programu průmyslového rozvoje země a dohoda uzavřená s arabskými zeměmi, požadavky na místní spotřebu. V § 21 se stanoví zvláštní priorita při udělování výsad projektům, které splňují požadavky stanovené v § 13 a jsou konkurenceschopné a zaměřené na vývoz.

| (171) | Na základě podané žádosti a příslušné předložené dokumentace příslušný výbor ministerstva financí a průmyslu ministrovi doporučí, aby žádost schválil či zamítl. Podle § 12 federálního zákona č. 1 může ministr rozhodnout o udělení či neudělení licence. |
| --- | --- |

(171)

Na základě podané žádosti a příslušné předložené dokumentace příslušný výbor ministerstva financí a průmyslu ministrovi doporučí, aby žádost schválil či zamítl. Podle § 12 federálního zákona č. 1 může ministr rozhodnout o udělení či neudělení licence.

c)   Uplatňování v praxi

| (172) | Aby žádost spadala do oblasti působnosti tohoto programu, musí žadatel dodržet tento postup: žádost o průmyslovou licenci je nutno podat ministerstvu financí a průmyslu; udělení průmyslové licence ministerstvem; schválení bezcelního dovozu prostřednictvím on-line žádosti. |
| --- | --- |

(172)

Aby žádost spadala do oblasti působnosti tohoto programu, musí žadatel dodržet tento postup: žádost o průmyslovou licenci je nutno podat ministerstvu financí a průmyslu; udělení průmyslové licence ministerstvem; schválení bezcelního dovozu prostřednictvím on-line žádosti.

| (173) | Dotyčné ministerstvo zřídilo pro tento program elektronický průmyslový systém a vydalo příslušnou uživatelskou příručku pro uživatele programu. Elektronický průmyslový systém je on-line systém zavedený ministerstvem. Tento systém umožňuje na straně jedné uživatelům přímý přístup k příslušné licenci. Na druhou stranu odboru ministerstva pro průmyslový rozvoj umožňuje celkovou kontrolu nad programem a dohled na využívání poskytnutých výhod ze strany společností. |
| --- | --- |

(173)

Dotyčné ministerstvo zřídilo pro tento program elektronický průmyslový systém a vydalo příslušnou uživatelskou příručku pro uživatele programu. Elektronický průmyslový systém je on-line systém zavedený ministerstvem. Tento systém umožňuje na straně jedné uživatelům přímý přístup k příslušné licenci. Na druhou stranu odboru ministerstva pro průmyslový rozvoj umožňuje celkovou kontrolu nad programem a dohled na využívání poskytnutých výhod ze strany společností.

| (174) | Každý uživatel programu má vyhrazen přístup do elektronickému průmyslovému systému, v němž může konzultovat příslušný seznam surovin používaných ve výrobním procesu v jeho výrobním závodě (název položky, kód HS, měrná jednotka, celkový zůstatek, což znamená množství položky, a zbývající zůstatek, což znamená zbývající množství této položky, pro které může společnost získat osvobození od cla). Pro každou dovozní transakci je nutno vyplnit on-line žádost za účelem obdržení zvláštního kódu, který umožňuje celní odbavení zboží celními orgány s osvobozením od cla. Odbor průmyslového rozvoje může žádosti o osvobození surovin od cla zamítnout, pokud požadované množství překročí zbývající zůstatek u dané položky. Může rovněž zamítnout osvobození u investičních prostředků, jež nejsou zahrnuty do průmyslového projektu. V posledně uvedeném případě je rozhodnutí založeno na informacích, které společnost poskytla při první registraci k programu. Po zamítnutí společnost prostřednictvím systému vidí veškeré podrobnosti a důvody zamítnutí a může odpovídajícím způsobem jednat, aby poskytla požadovaná vysvětlení. |
| --- | --- |

(174)

Každý uživatel programu má vyhrazen přístup do elektronickému průmyslovému systému, v němž může konzultovat příslušný seznam surovin používaných ve výrobním procesu v jeho výrobním závodě (název položky, kód HS, měrná jednotka, celkový zůstatek, což znamená množství položky, a zbývající zůstatek, což znamená zbývající množství této položky, pro které může společnost získat osvobození od cla). Pro každou dovozní transakci je nutno vyplnit on-line žádost za účelem obdržení zvláštního kódu, který umožňuje celní odbavení zboží celními orgány s osvobozením od cla. Odbor průmyslového rozvoje může žádosti o osvobození surovin od cla zamítnout, pokud požadované množství překročí zbývající zůstatek u dané položky. Může rovněž zamítnout osvobození u investičních prostředků, jež nejsou zahrnuty do průmyslového projektu. V posledně uvedeném případě je rozhodnutí založeno na informacích, které společnost poskytla při první registraci k programu. Po zamítnutí společnost prostřednictvím systému vidí veškeré podrobnosti a důvody zamítnutí a může odpovídajícím způsobem jednat, aby poskytla požadovaná vysvětlení.

d)   Zjištění šetření

| (175) | Během inspekce na místě bylo zjištěno, že jediný spolupracující vyvážející výrobce využívá obecného osvobození dovozu surovin, obalového materiálu a investičních prostředků od cla bez jakékoliv podmínky, například následného vývozu konečného výrobku. Žádný federální/místní právní nebo správní předpis neukládá společnosti povinnost vést jakoukoliv evidenci pro následnou kontrolu ze strany příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(175)

Během inspekce na místě bylo zjištěno, že jediný spolupracující vyvážející výrobce využívá obecného osvobození dovozu surovin, obalového materiálu a investičních prostředků od cla bez jakékoliv podmínky, například následného vývozu konečného výrobku. Žádný federální/místní právní nebo správní předpis neukládá společnosti povinnost vést jakoukoliv evidenci pro následnou kontrolu ze strany příslušných orgánů.

| (176) | Ačkoliv společnost musí s ohledem na bezcelní dovoz podávat žádosti prostřednictvím on-line elektronického průmyslového systému, nebyly zjištěny žádné pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě jsou žádosti schvalovány či zamítány. |
| --- | --- |

(176)

Ačkoliv společnost musí s ohledem na bezcelní dovoz podávat žádosti prostřednictvím on-line elektronického průmyslového systému, nebyly zjištěny žádné pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě jsou žádosti schvalovány či zamítány.

| (177) | Orgány, které poskytují subvenci, nejsou mimoto informovány o skutečné spotřebě vstupních výrobků osvobozených od cla. Společnost zadává do elektronického průmyslového systému pouze teoretickou spotřebu. Ve skutečnosti se od okamžiku první registrace do systému kontroly prováděné orgány, které poskytují subvenci, uskutečňují pouze elektronicky. Nebyly předloženy žádné důkazy, že je ve všech případech zkontrolováno a ověřeno množství vstupů a výstupů zadané při první registraci. Vláda SAE v praxi nezavedla účinný ověřovací systém. Orgány uvedly, že provádějí kontroly prostřednictvím elektronického průmyslového systému a na základě dokumentace, kterou musí všechny společnosti předkládat každý rok za účelem obnovení licencí (informace vztahující se na místní průmyslovou licenci, auditované účetní závěrky, údaje o výrobě a prodeji atd.). To se však provádí kontrolou údajů, které společnosti každý rok uvedou, a porovnáním s jejich údaji uvedenými při první registraci, a nikoli se skutečnou výrobou. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné informace, které by prokazovaly, že orgány jsou v kterékoli fázi postupu informovány o skutečném využití výrobního materiálu u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který využívá výhod tohoto programu. |
| --- | --- |

(177)

Orgány, které poskytují subvenci, nejsou mimoto informovány o skutečné spotřebě vstupních výrobků osvobozených od cla. Společnost zadává do elektronického průmyslového systému pouze teoretickou spotřebu. Ve skutečnosti se od okamžiku první registrace do systému kontroly prováděné orgány, které poskytují subvenci, uskutečňují pouze elektronicky. Nebyly předloženy žádné důkazy, že je ve všech případech zkontrolováno a ověřeno množství vstupů a výstupů zadané při první registraci. Vláda SAE v praxi nezavedla účinný ověřovací systém. Orgány uvedly, že provádějí kontroly prostřednictvím elektronického průmyslového systému a na základě dokumentace, kterou musí všechny společnosti předkládat každý rok za účelem obnovení licencí (informace vztahující se na místní průmyslovou licenci, auditované účetní závěrky, údaje o výrobě a prodeji atd.). To se však provádí kontrolou údajů, které společnosti každý rok uvedou, a porovnáním s jejich údaji uvedenými při první registraci, a nikoli se skutečnou výrobou. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné informace, které by prokazovaly, že orgány jsou v kterékoli fázi postupu informovány o skutečném využití výrobního materiálu u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který využívá výhod tohoto programu.

e)   Závěr

| (178) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem se tento program považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých vládních příjmů a uděluje společnosti příjemce výhodu, poněvadž umožňuje osvobození od dovozních cel. V této souvislosti je nutno podotknout, že program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení. Vláda SAE ve skutečnosti uvedla, že v SAE neexistují žádné předpisy týkající se pravidel pro navracení cla. |
| --- | --- |

(178)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem se tento program považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých vládních příjmů a uděluje společnosti příjemce výhodu, poněvadž umožňuje osvobození od dovozních cel. V této souvislosti je nutno podotknout, že program nelze považovat za přípustný systém vrácení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I, zejména písmenu i), příloze II a příloze III základního nařízení. Vláda SAE ve skutečnosti uvedla, že v SAE neexistují žádné předpisy týkající se pravidel pro navracení cla.

| (179) | Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož omezuje přístup na určité podniky a neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Co se týká on-line žádostí, kritéria způsobilosti stanovená orgánem, který poskytuje subvenci, za účelem výběru příjemců na základě programu jsou ve skutečností směsicí určitých jasných a objektivních, ačkoliv diskriminačních kritérií (tj. licence lze udělit pouze občanům SAE nebo společnostem s místní kapitálovou účastí ve výši nejméně 51 % a za předpokladu, že pověřený ředitel je místním občanem nebo představenstvo tvoří většinou místní občané, 25 % zaměstnanců by měli tvořit místní občané) a určitých podmínek, které nejsou jednoznačně stanoveny (tj. usazení v oblastech stanovených vládou, splnění programu průmyslového rozvoje země a dohody uzavřené s arabskými zeměmi, splnění požadavků týkajících se místní spotřeby, konkurenceschopnost a orientace na vývoz). Žádné pravidlo neobjasňuje úlohu odboru průmyslového rozvoje, jenž je zmíněn pouze v uživatelské příručce vydané ministerstvem, a nikoli ve federálním zákoně o zavedení tohoto programu. |
| --- | --- |

(179)

Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož omezuje přístup na určité podniky a neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Co se týká on-line žádostí, kritéria způsobilosti stanovená orgánem, který poskytuje subvenci, za účelem výběru příjemců na základě programu jsou ve skutečností směsicí určitých jasných a objektivních, ačkoliv diskriminačních kritérií (tj. licence lze udělit pouze občanům SAE nebo společnostem s místní kapitálovou účastí ve výši nejméně 51 % a za předpokladu, že pověřený ředitel je místním občanem nebo představenstvo tvoří většinou místní občané, 25 % zaměstnanců by měli tvořit místní občané) a určitých podmínek, které nejsou jednoznačně stanoveny (tj. usazení v oblastech stanovených vládou, splnění programu průmyslového rozvoje země a dohody uzavřené s arabskými zeměmi, splnění požadavků týkajících se místní spotřeby, konkurenceschopnost a orientace na vývoz). Žádné pravidlo neobjasňuje úlohu odboru průmyslového rozvoje, jenž je zmíněn pouze v uživatelské příručce vydané ministerstvem, a nikoli ve federálním zákoně o zavedení tohoto programu.

| (180) | Mimoto existují důkazy, že přidělování subvencí není automatické. Samotné právní předpisy, na jejichž základě působí orgán, který poskytuje subvenci, zmocňují ministra, aby přijímal konečná rozhodnutí o udělení průmyslové licence bez jakéhokoliv druhu důkazů ukazujících, na jakém základě lze žádosti schválit nebo zamítnout. Orgány mají mimoto při schválení nebo zamítnutí požadovaného osvobození od cla vždy volnost rozhodování. |
| --- | --- |

(180)

Mimoto existují důkazy, že přidělování subvencí není automatické. Samotné právní předpisy, na jejichž základě působí orgán, který poskytuje subvenci, zmocňují ministra, aby přijímal konečná rozhodnutí o udělení průmyslové licence bez jakéhokoliv druhu důkazů ukazujících, na jakém základě lze žádosti schválit nebo zamítnout. Orgány mají mimoto při schválení nebo zamítnutí požadovaného osvobození od cla vždy volnost rozhodování.

| (181) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se subvence považuje za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(181)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se subvence považuje za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (182) | Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření, tj. celková částka nezaplaceného cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Tato výše subvence (jmenovatel) byla přepočítána na celkový vývozní obrat u dotčeného výrobku společnosti během období šetření. |
| --- | --- |

(182)

Výše napadnutelné subvence je vypočítána s ohledem na výhodu poskytnutou příjemci, jejíž existence byla zjištěna v průběhu období šetření, tj. celková částka nezaplaceného cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Tato výše subvence (jmenovatel) byla přepočítána na celkový vývozní obrat u dotčeného výrobku společnosti během období šetření.

| (183) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 5,02 %.

II.   
  Zóna volného obchodu (dále jen „ZVO“)

| (184) | Vyvážející výrobce působil od svého založení až do května 2008 na základě programu týkajícího se zóny volného obchodu Ras Al Khaimah a využil výhody v podobě bezcelního dovozu investičních prostředků. |
| --- | --- |

(184)

Vyvážející výrobce působil od svého založení až do května 2008 na základě programu týkajícího se zóny volného obchodu Ras Al Khaimah a využil výhody v podobě bezcelního dovozu investičních prostředků.

a)   Právní základ

| (185) | V SAE neexistují žádné federální právní předpisy upravující záležitosti, které souvisí se zřizováním a správou ZVO. Každý emirát vydává své vlastní právní předpisy a pravidla a odpovídá za sledování příslušných ZVO prostřednictvím svých celních orgánů. |
| --- | --- |

(185)

V SAE neexistují žádné federální právní předpisy upravující záležitosti, které souvisí se zřizováním a správou ZVO. Každý emirát vydává své vlastní právní předpisy a pravidla a odpovídá za sledování příslušných ZVO prostřednictvím svých celních orgánů.

b)   Způsobilost

| (186) | Neexistuje žádné zvláštní pravidlo nebo omezení způsobilosti, pokud jde o založení společnosti v ZVO Ras Al Khaimah: v ZVO se může usadit kterákoli fyzická osoba nebo zcela vlastněná zahraniční společnost. |
| --- | --- |

(186)

Neexistuje žádné zvláštní pravidlo nebo omezení způsobilosti, pokud jde o založení společnosti v ZVO Ras Al Khaimah: v ZVO se může usadit kterákoli fyzická osoba nebo zcela vlastněná zahraniční společnost.

c)   Uplatňování v praxi

| (187) | Nejdůležitějšími výhodami spojenými s usazením v ZVO je možnost dovážet bezcelně veškeré položky (suroviny, základní a pomocný materiál, polotovary, investiční prostředky) a rozhodnout o vlastnické struktuře společnosti bez jakékoliv podmínky uložené státem. Výrobky vyrobené v ZVO se pro účely původu považují za výrobky pocházející ze SAE. V případě přesunu ze ZVO na domácí trh SAE jsou však považovány za zahraniční výrobky, tj. při propuštění do volného oběhu je uloženo dovozní clo. |
| --- | --- |

(187)

Nejdůležitějšími výhodami spojenými s usazením v ZVO je možnost dovážet bezcelně veškeré položky (suroviny, základní a pomocný materiál, polotovary, investiční prostředky) a rozhodnout o vlastnické struktuře společnosti bez jakékoliv podmínky uložené státem. Výrobky vyrobené v ZVO se pro účely původu považují za výrobky pocházející ze SAE. V případě přesunu ze ZVO na domácí trh SAE jsou však považovány za zahraniční výrobky, tj. při propuštění do volného oběhu je uloženo dovozní clo.

| (188) | Ačkoliv společnost nacházející se v ZVO využívá bezcelní dovoz a vývoz, je nutno podat při dovozu u příslušného federálního celního orgánu celní prohlášení. Společnost musí celním orgánům v místě vstupu dovozu předložit bankovní záruku. Dovezené zboží je celními orgány celně odbaveno na základě výstupního/vstupního celního prohlášení. Po přijetí zboží na místě vstupu/dovozu v ZVO dotyčný celní orgán v zóně zkontroluje přijaté zboží a nezjistí-li nesrovnalosti, výstupní/vstupní celní prohlášení schválí. Vstupní prohlášení řádně podepsané celním orgánem na kontrolním stanovišti v místě příchodu je nutno zaslat zpět celnímu orgánu v místě vstupu dovozu za účelem uvolnění bankovní záruky. |
| --- | --- |

(188)

Ačkoliv společnost nacházející se v ZVO využívá bezcelní dovoz a vývoz, je nutno podat při dovozu u příslušného federálního celního orgánu celní prohlášení. Společnost musí celním orgánům v místě vstupu dovozu předložit bankovní záruku. Dovezené zboží je celními orgány celně odbaveno na základě výstupního/vstupního celního prohlášení. Po přijetí zboží na místě vstupu/dovozu v ZVO dotyčný celní orgán v zóně zkontroluje přijaté zboží a nezjistí-li nesrovnalosti, výstupní/vstupní celní prohlášení schválí. Vstupní prohlášení řádně podepsané celním orgánem na kontrolním stanovišti v místě příchodu je nutno zaslat zpět celnímu orgánu v místě vstupu dovozu za účelem uvolnění bankovní záruky.

d)   Zjištění šetření

| (189) | Během inspekce na místě bylo zjištěno, že neexistují žádná konkrétní, zákonná a veřejně dostupná kritéria, jimiž se řídí rozhodnutí orgánu, který poskytuje subvenci, o tom, kdo je oprávněn usadit se v ZVO. Společnost, která se chce usadit v této zóně, musí podat žádost orgánu emirátu Ras Al Khaimah, nejsou však k dispozici žádné právní předpisy nebo pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě lze žádost schválit nebo zamítnout. |
| --- | --- |

(189)

Během inspekce na místě bylo zjištěno, že neexistují žádná konkrétní, zákonná a veřejně dostupná kritéria, jimiž se řídí rozhodnutí orgánu, který poskytuje subvenci, o tom, kdo je oprávněn usadit se v ZVO. Společnost, která se chce usadit v této zóně, musí podat žádost orgánu emirátu Ras Al Khaimah, nejsou však k dispozici žádné právní předpisy nebo pokyny, které by ukazovaly, na jakém základě lze žádost schválit nebo zamítnout.

| (190) | Pokud jde o existenci různých ZVO v SAE, šetřením bylo zjištěno, že neexistují jednotná zákonná kritéria, jimiž se řídí zřizování a správa ZVO v SAE. Nebyly předloženy žádné důkazy, že všechny ZVO v SAE fungují podle stejného právního rámce a dodržují stejná provozní pravidla. Byly rovněž uvedeny vážné pochybnosti, zda lze způsobilost pro usazení v ZVO omezit na základě určitého druhu obchodní činnosti. Podle poskytnutých informací se skutečně zdá, že určité ZVO v SAE jsou výslovně vyhrazeny pro zvláštní druhy obchodních činností (např. volná zóna pro automobilový průmysl v Dubaji, volná zóna pro mezinárodní mediální produkci, volná zóna květinového centra v Dubaji atd.). |
| --- | --- |

(190)

Pokud jde o existenci různých ZVO v SAE, šetřením bylo zjištěno, že neexistují jednotná zákonná kritéria, jimiž se řídí zřizování a správa ZVO v SAE. Nebyly předloženy žádné důkazy, že všechny ZVO v SAE fungují podle stejného právního rámce a dodržují stejná provozní pravidla. Byly rovněž uvedeny vážné pochybnosti, zda lze způsobilost pro usazení v ZVO omezit na základě určitého druhu obchodní činnosti. Podle poskytnutých informací se skutečně zdá, že určité ZVO v SAE jsou výslovně vyhrazeny pro zvláštní druhy obchodních činností (např. volná zóna pro automobilový průmysl v Dubaji, volná zóna pro mezinárodní mediální produkci, volná zóna květinového centra v Dubaji atd.).

| (191) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce využil bezcelní dovoz investičních prostředků. |
| --- | --- |

(191)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce využil bezcelní dovoz investičních prostředků.

e)   Závěr

| (192) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je nutno program považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých vládních příjmů a uděluje společnosti příjemce výhodu. |
| --- | --- |

(192)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je nutno program považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, jelikož poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých vládních příjmů a uděluje společnosti příjemce výhodu.

| (193) | Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož tyto výhody jsou dostupné pouze společnostem v ZVO, tj. přístup k subvenci je omezen na společnosti v určitých místech, které působí na základě programu týkajícího se ZVO. Při šetření bylo mimoto zjištěno, že udělení statusu ZVO v SAE je ponecháno na volném uvážení a neuplatňují se přitom žádná neutrální nebo objektivní kritéria, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b). Vzhledem k neexistenci federálních právních předpisů upravujících zřizování a správu ZVO v SAE povoluje každý orgán, který poskytuje subvenci, v sedmi emirátech, jež tvoří SAE, přístup k ZVO podle vlastních pravidel. Jelikož v emirátu Ras Al Khaimah neexistují žádné právní předpisy nebo pokyny, rozhoduje příslušný orgán na základě volného uvážení, která společnost může být oprávněna, aby se usadila v ZVO. |
| --- | --- |

(193)

Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož tyto výhody jsou dostupné pouze společnostem v ZVO, tj. přístup k subvenci je omezen na společnosti v určitých místech, které působí na základě programu týkajícího se ZVO. Při šetření bylo mimoto zjištěno, že udělení statusu ZVO v SAE je ponecháno na volném uvážení a neuplatňují se přitom žádná neutrální nebo objektivní kritéria, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b). Vzhledem k neexistenci federálních právních předpisů upravujících zřizování a správu ZVO v SAE povoluje každý orgán, který poskytuje subvenci, v sedmi emirátech, jež tvoří SAE, přístup k ZVO podle vlastních pravidel. Jelikož v emirátu Ras Al Khaimah neexistují žádné právní předpisy nebo pokyny, rozhoduje příslušný orgán na základě volného uvážení, která společnost může být oprávněna, aby se usadila v ZVO.

| (194) | Výhodu plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně tudíž oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla, jak je stanoveno v příloze I písmenu i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(194)

Výhodu plynoucí z nezaplaceného cla z dovozu investičních prostředků nelze mimoto považovat za přípustný systém vrácení cla, jelikož se týká investičních prostředků, které nejsou spotřebovány ve výrobním procesu, nevztahuje se na ně tudíž oblast působnosti přípustných systémů vrácení cla, jak je stanoveno v příloze I písmenu i) základního nařízení.

| (195) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je subvence považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(195)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je subvence považována za napadnutelnou.

f)   Výpočet výše subvence

| (196) | Vzhledem ke skutečnosti, že společnost byla usazena v ZVO od svého založení až do května 2008, avšak proces výroby PET byl zahájen teprve v září 2007 a společnost uskutečňovala od ledna 2008 svou výrobu na základě prozatímní průmyslové licence podle federálního zákona č. 1 z roku 1979, lze mít za to, že se subvence poskytnutá během období šetření týkala pouze bezcelního dovozu investičních prostředků. |
| --- | --- |

(196)

Vzhledem ke skutečnosti, že společnost byla usazena v ZVO od svého založení až do května 2008, avšak proces výroby PET byl zahájen teprve v září 2007 a společnost uskutečňovala od ledna 2008 svou výrobu na základě prozatímní průmyslové licence podle federálního zákona č. 1 z roku 1979, lze mít za to, že se subvence poskytnutá během období šetření týkala pouze bezcelního dovozu investičních prostředků.

| (197) | V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v SAE v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(197)

V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočítána na základě nezaplaceného cla z dovezených investičních prostředků rozloženého na období 15 let, což odpovídá minimální době amortizace, která byla ve stávajícím šetření zjištěna v dotyčném výrobním odvětví ve všech třech dotčených zemích. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v SAE v průběhu období šetření.

| (198) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový prodejní obrat v průběhu období šetření, jelikož udělení výhody nezávisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(198)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový prodejní obrat v průběhu období šetření, jelikož udělení výhody nezávisí na vývozní výkonnosti.

| (199) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program v průběhu období šetření u vyvážejícího výrobce činí 0,11 %.

3.3.2   Výše napadnutelných subvencí

| (200) | Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Spojených arabských emirátech činí 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Předběžná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Spojených arabských emirátech činí 5,13 %.

4.   ÚJMA

4.1   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (201) | V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Objem výroby těchto výrobců se proto považuje za výrobu v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(201)

V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Objem výroby těchto výrobců se proto považuje za výrobu v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

| (202) | Z těchto 17 výrobců při šetření spolupracovalo 12 výrobců. Bylo zjištěno, že na těchto 12 výrobců připadá podstatná část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 6 základního nařízení, a dále bude tudíž označováno za „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii budou dále označováni jako „ostatní výrobci v Unii“. Tito ostatní výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ani vůči němu nevznesli námitky. |
| --- | --- |

(202)

Z těchto 17 výrobců při šetření spolupracovalo 12 výrobců. Bylo zjištěno, že na těchto 12 výrobců připadá podstatná část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 6 základního nařízení, a dále bude tudíž označováno za „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii budou dále označováni jako „ostatní výrobci v Unii“. Tito ostatní výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ani vůči němu nevznesli námitky.

| (203) | Podotýká se, že se trh EU pro PET vyznačuje poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin s ústředím mimo EU. Trh se nachází ve fázi konsolidace s řadou nedávných převzetí a ukončení činnosti. Od roku 2009 byly například uzavřeny závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé výrobní závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku. |
| --- | --- |

(203)

Podotýká se, že se trh EU pro PET vyznačuje poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin s ústředím mimo EU. Trh se nachází ve fázi konsolidace s řadou nedávných převzetí a ukončení činnosti. Od roku 2009 byly například uzavřeny závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé výrobní závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.

| (204) | Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek pěti jednotlivých výrobců, kteří představují 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. Jedna společnost nebyla s to poskytnout všechny požadované údaje, a vzorek bylo proto posléze nutno omezit na čtyři společnosti představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. |
| --- | --- |

(204)

Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek pěti jednotlivých výrobců, kteří představují 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. Jedna společnost nebyla s to poskytnout všechny požadované údaje, a vzorek bylo proto posléze nutno omezit na čtyři společnosti představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.

4.2   Spotřeba Unie

| (205) | Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od EUROSTATu, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, na základě odhadů vycházejících z podnětu. |
| --- | --- |

(205)

Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od EUROSTATu, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, na základě odhadů vycházejících z podnětu.

| (206) | Spotřeba výrobku, jehož se šetření týká, v Unii se mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšila o 11 %. Zřejmá poptávka v roce 2007 vzrostla o 8 %, mezi rokem 2007 a 2008 se mírně snížila (o 2 procentní body) a mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla o 5 procentních bodů.

  Tabulka č. 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba EU (v tunách) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Index (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a podnět. |

(206)

Spotřeba výrobku, jehož se šetření týká, v Unii se mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšila o 11 %. Zřejmá poptávka v roce 2007 vzrostla o 8 %, mezi rokem 2007 a 2008 se mírně snížila (o 2 procentní body) a mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla o 5 procentních bodů.

Tabulka č. 1

2006

2007

2008

OŠ

Celková spotřeba EU (v tunách)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Index (2006=100)

100

108

106

111

Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a podnět.

4.3   Dovoz z dotčených zemí

a)   Kumulativní posouzení účinků dotčeného dovozu

| (207) | Komise ověřila, zda je možno dovoz PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů posoudit kumulativně, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(207)

Komise ověřila, zda je možno dovoz PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů posoudit kumulativně, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 základního nařízení.

| (208) | Co se týká účinků dovozu pocházejícího ze SAE, Íránu a Pákistánu, šetření prokázalo, že rozpětí subvence bylo vyšší než minimální hodnota, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 5 základního nařízení, a objem dovozu subvencovaných výrobků z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 10 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(208)

Co se týká účinků dovozu pocházejícího ze SAE, Íránu a Pákistánu, šetření prokázalo, že rozpětí subvence bylo vyšší než minimální hodnota, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 5 základního nařízení, a objem dovozu subvencovaných výrobků z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 10 odst. 9 základního nařízení.

| (209) | Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a obdobným výrobkem, při šetření bylo zjištěno, že výrobci z těchto zemí používají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Šetření rovněž zjistilo, že dovoz ze všech těchto zemí vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. |
| --- | --- |

(209)

Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a obdobným výrobkem, při šetření bylo zjištěno, že výrobci z těchto zemí používají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Šetření rovněž zjistilo, že dovoz ze všech těchto zemí vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci.

| (210) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně usuzuje, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 8 odst. 3 základního nařízení a že dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů je nutno posoudit kumulativně. |
| --- | --- |

(210)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně usuzuje, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 8 odst. 3 základního nařízení a že dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů je nutno posoudit kumulativně.

b)   Objem dotčeného dovozu

| (211) | Objem dovozu subvencovaného dotčeného výrobku do EU vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření více než pětinásobně a v období šetření dosáhl 304 202 tun. Konkrétně, dovoz z dotčených zemí mezi rokem 2006 a 2007 vzrostl o 20 %, načež v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 dále vzrostl o 270 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření znovu o 154 procentních bodů.

  Tabulka č. 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu subvencovaných výrobků (v tunách) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Index (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Podíl dovozu subvencovaných výrobků na trhu | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(211)

Objem dovozu subvencovaného dotčeného výrobku do EU vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření více než pětinásobně a v období šetření dosáhl 304 202 tun. Konkrétně, dovoz z dotčených zemí mezi rokem 2006 a 2007 vzrostl o 20 %, načež v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 dále vzrostl o 270 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření znovu o 154 procentních bodů.

Tabulka č. 2

2006

2007

2008

OŠ

Objem dovozu subvencovaných výrobků (v tunách)

55 939

67 067

218 248

304 202

Index (2006=100)

100

120

390

544

Podíl dovozu subvencovaných výrobků na trhu

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Zdroj: Eurostat.

c)   Podíl dotčeného dovozu na trhu

| (212) | Podíl dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí na trhu v průběhu roku 2006 činil 2,1 % a během posuzovaného období vzrostl o 8 procentních bodů. Konkrétně, mezi roky 2006 a 2007 vzrostl o 0,2 procentního bodu, mezi rokem 2007 a 2008 o 5,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 2,6 procentního bodu. V období šetření činil podíl dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí na trhu 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Podíl dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí na trhu v průběhu roku 2006 činil 2,1 % a během posuzovaného období vzrostl o 8 procentních bodů. Konkrétně, mezi roky 2006 a 2007 vzrostl o 0,2 procentního bodu, mezi rokem 2007 a 2008 o 5,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 2,6 procentního bodu. V období šetření činil podíl dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí na trhu 10,2 %.

| (213) | Podotýká se, že SAE vstoupila na trh teprve v roce 2007, podařilo se jí však rychle získat významný podíl na trhu. |
| --- | --- |

(213)

Podotýká se, že SAE vstoupila na trh teprve v roce 2007, podařilo se jí však rychle získat významný podíl na trhu.

d)   Ceny

i)   Vývoj cen

| (214) | Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 14 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně, průměrná cena v roce 2007 klesla o 1 % a v roce 2008 zůstala blízko této úrovně, načež v období šetření poklesla o dalších 13 procentních bodů.

  Tabulka č. 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena dovozu (v EUR/t) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Index (2006=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Zdroj: Eurostat. |

(214)

Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 14 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně, průměrná cena v roce 2007 klesla o 1 % a v roce 2008 zůstala blízko této úrovně, načež v období šetření poklesla o dalších 13 procentních bodů.

Tabulka č. 3

2006

2007

2008

OŠ

Cena dovozu (v EUR/t)

1 030

1 023

1 015

882

Index (2006=100)

100

99

99

86

Zdroj: Eurostat.

ii)   Cenové podbízení

| (215) | Vzhledem ke skutečnosti, že v období šetření vykazovaly ceny a náklady dotčeného výrobku značné výkyvy, údaje o prodejních cenách a nákladech byly zjištěny čtvrtletně a výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou byly provedeny na základě čtvrtletí. |
| --- | --- |

(215)

Vzhledem ke skutečnosti, že v období šetření vykazovaly ceny a náklady dotčeného výrobku značné výkyvy, údaje o prodejních cenách a nákladech byly zjištěny čtvrtletně a výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou byly provedeny na základě čtvrtletí.

| (216) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z dotčených zemí prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. |
| --- | --- |

(216)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z dotčených zemí prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu a rozdíly v úrovni obchodu.

| (217) | Ze srovnání vyplynulo, že v průběhu období šetření byla cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících ze SAE, které byly prodávány v Unii, nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 3,9 %. Cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících z Íránu, které byly prodávány v Unii, byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 3,2 %. Cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících z Pákistánu, které byly prodávány v Unii, byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 1,4 %. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dotčených zemí v průběhu období šetření činí 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Ze srovnání vyplynulo, že v průběhu období šetření byla cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících ze SAE, které byly prodávány v Unii, nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 3,9 %. Cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících z Íránu, které byly prodávány v Unii, byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 3,2 %. Cena dovozu subvencovaných výrobků pocházejících z Pákistánu, které byly prodávány v Unii, byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 1,4 %. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dotčených zemí v průběhu období šetření činí 3,2 %.

4.4   Situace výrobního odvětví Unie

| (218) | Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dovozu subvencovaných výrobků na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(218)

Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dovozu subvencovaných výrobků na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

| (219) | Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii bylo nutno použít výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:






  — | Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě informací získaných od spolupracujících výrobců, a v případě ostatních výrobců v Unii byl použit odhad na základě údajů z podnětu. |
| --- | --- | --- |

(219)

Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii bylo nutno použít výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:

—

Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě informací získaných od spolupracujících výrobců, a v případě ostatních výrobců v Unii byl použit odhad na základě údajů z podnětu.

| — | Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a to na základě jimi poskytnutých informací. |
| --- | --- |

—

Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a to na základě jimi poskytnutých informací.

4.4.1   Makroekonomické prvky

a)   Výroba

| (220) | Výroba Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížila o 4 %. Konkrétně, v roce 2007 vzrostla o 5 % na přibližně 2 570 000 tun, v roce 2008 však v porovnání s rokem 2007 prudce poklesla o 10 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně vzrostla o 1 procentní bod a dosáhla výše přibližně 2 300 000 tun.

  Tabulka č. 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(220)

Výroba Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížila o 4 %. Konkrétně, v roce 2007 vzrostla o 5 % na přibližně 2 570 000 tun, v roce 2008 však v porovnání s rokem 2007 prudce poklesla o 10 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně vzrostla o 1 procentní bod a dosáhla výše přibližně 2 300 000 tun.

Tabulka č. 4

2006

2007

2008

OŠ

Výroba (v tunách)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Index (2006=100)

100

105

95

96

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

b)   Výrobní kapacita a míry využití kapacity

| (221) | Výrobní kapacita výrobců v Unii vzrostla během posuzovaného období o 15 %. Konkrétně, v roce 2007 se zvýšila o 1 %, v roce 2008 o dalších 5 procentních bodů a v období šetření o 9 procentních bodů.

  Tabulka č. 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Index (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Využití kapacity | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(221)

Výrobní kapacita výrobců v Unii vzrostla během posuzovaného období o 15 %. Konkrétně, v roce 2007 se zvýšila o 1 %, v roce 2008 o dalších 5 procentních bodů a v období šetření o 9 procentních bodů.

Tabulka č. 5

2006

2007

2008

OŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Index (2006=100)

100

101

106

115

Využití kapacity

83 %

87 %

75 %

69 %

Index (2006=100)

100

105

90

84

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

| (222) | Využití kapacity v roce 2006 činilo 83 %, v roce 2007 vzrostlo na 87 %, později však v roce 2008 kleslo na 75 % a v období šetření činilo pouze 69 %. Klesající míra využití v roce 2008 a období šetření odráží nižší výrobu a vyšší výrobní kapacitu v tomto období. |
| --- | --- |

(222)

Využití kapacity v roce 2006 činilo 83 %, v roce 2007 vzrostlo na 87 %, později však v roce 2008 kleslo na 75 % a v období šetření činilo pouze 69 %. Klesající míra využití v roce 2008 a období šetření odráží nižší výrobu a vyšší výrobní kapacitu v tomto období.

c)   Objem prodeje

| (223) | Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU se v posuzovaném období mírně snížil. Prodej v roce 2007 vzrostl o 5 %, v následujícím roce však klesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006, ve výši přibližně 2 100 000 tun. Vzhledem k omezené výši zásob odráží vývoj obchodu úzce vývoj výroby.

  Tabulka č. 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej EU (v tunách) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(223)

Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU se v posuzovaném období mírně snížil. Prodej v roce 2007 vzrostl o 5 %, v následujícím roce však klesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006, ve výši přibližně 2 100 000 tun. Vzhledem k omezené výši zásob odráží vývoj obchodu úzce vývoj výroby.

Tabulka č. 6

2006

2007

2008

OŠ

Prodej EU (v tunách)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Index (2006=100)

100

105

99

97

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

d)   Podíl na trhu

| (224) | V průběhu posuzovaného období přišli výrobci v Unii o 10 procentních bodů svého podílu na trhu, který se snížil z 85 % v roce 2006 na 75 % v období šetření. Tento úbytek podílu na trhu odráží skutečnost, že navzdory vyšší spotřebě prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období klesl o 3 %. Podotýká se, že tato klesající tendence byla zjištěna rovněž u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.

  Tabulka č. 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobců v Unii na trhu | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Index (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat. |

(224)

V průběhu posuzovaného období přišli výrobci v Unii o 10 procentních bodů svého podílu na trhu, který se snížil z 85 % v roce 2006 na 75 % v období šetření. Tento úbytek podílu na trhu odráží skutečnost, že navzdory vyšší spotřebě prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období klesl o 3 %. Podotýká se, že tato klesající tendence byla zjištěna rovněž u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.

Tabulka č. 7

2006

2007

2008

OŠ

Podíl výrobců v Unii na trhu

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Index (2006=100)

100

98

94

88

Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat.

e)   Růst

| (225) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 11 %, objem prodeje výrobců v Unii na trhu EU klesl o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu se snížil o 10 procentních bodů. Na druhou stranu, podíl dovozu subvencovaných výrobků v témže období vzrostl z 2,1 % na 10,2 %. Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu. |
| --- | --- |

(225)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 11 %, objem prodeje výrobců v Unii na trhu EU klesl o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu se snížil o 10 procentních bodů. Na druhou stranu, podíl dovozu subvencovaných výrobků v témže období vzrostl z 2,1 % na 10,2 %. Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.

f)   Zaměstnanost

| (226) | Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření vykazuje pokles ve výši 15 %. Konkrétně, počet zaměstnaných osob se v roce 2007 významně snížil z 2 400 v roce 2006 na 2 100, tj. o 13 %, a v roce 2008 a v období šetření zůstal přibližně na této úrovni. Pokles v roce 2007 je projevem snah řady výrobců v EU o restrukturalizaci.

  Tabulka č. 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (počet osob) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Index (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(226)

Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření vykazuje pokles ve výši 15 %. Konkrétně, počet zaměstnaných osob se v roce 2007 významně snížil z 2 400 v roce 2006 na 2 100, tj. o 13 %, a v roce 2008 a v období šetření zůstal přibližně na této úrovni. Pokles v roce 2007 je projevem snah řady výrobců v EU o restrukturalizaci.

Tabulka č. 8

2006

2007

2008

OŠ

Zaměstnanost (počet osob)

2 410

2 100

2 060

2 057

Index (2006=100)

100

87

85

85

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

g)   Produktivita

| (227) | Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, v posuzovaném období vzrostla o 12 %. To je odrazem skutečnosti, že se výroba snižovala pomalejším tempem než úroveň zaměstnanosti, a naznačuje to vyšší efektivnost výrobců v Unii. To je obzvláště patrné v roce 2007, kdy výroba rostla, zatímco se úroveň zaměstnanosti snížila, a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.

  Tabulka č. 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Index (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(227)

Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, v posuzovaném období vzrostla o 12 %. To je odrazem skutečnosti, že se výroba snižovala pomalejším tempem než úroveň zaměstnanosti, a naznačuje to vyšší efektivnost výrobců v Unii. To je obzvláště patrné v roce 2007, kdy výroba rostla, zatímco se úroveň zaměstnanosti snížila, a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.

Tabulka č. 9

2006

2007

2008

OŠ

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

1 013

1 224

1 130

1 137

Index (2006=100)

100

121

112

112

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

h)   Činitele ovlivňující prodejní ceny

| (228) | Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byly mezi rokem 2006 a 2008 stálé ve výši přibližně 1 100 EUR za tunu. V období šetření se roční průměrná prodejní cena snížila o 12 % a dosáhla výše 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční či dokonce denní cenové výkyvy u PET na evropském (a světovém) trhu, považuje se však za dostatečnou, aby bylo možno prokázat tendenci během posuzovaného období. Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence hlavních surovin (především PTA a monoethylenglykol (MEG)), jelikož ty představují až 80 % celkových nákladů na PET.

  Tabulka č. 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu EU (v EUR/t) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Index (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět. |

(228)

Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byly mezi rokem 2006 a 2008 stálé ve výši přibližně 1 100 EUR za tunu. V období šetření se roční průměrná prodejní cena snížila o 12 % a dosáhla výše 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční či dokonce denní cenové výkyvy u PET na evropském (a světovém) trhu, považuje se však za dostatečnou, aby bylo možno prokázat tendenci během posuzovaného období. Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence hlavních surovin (především PTA a monoethylenglykol (MEG)), jelikož ty představují až 80 % celkových nákladů na PET.

Tabulka č. 10

2006

2007

2008

OŠ

Jednotková cena na trhu EU (v EUR/t)

1 110

1 105

1 111

977

Index (2006=100)

100

100

100

88

Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.

| (229) | Jak bylo uvedeno výše, prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly vyšší než ceny dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(229)

Jak bylo uvedeno výše, prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly vyšší než ceny dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí.

i)   Velikost rozpětí subvence a překonání účinků minulého dumpingu a subvencování

| (230) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečného rozpětí subvence na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že od roku 2000 platí antidumpingová opatření uložená na dovoz PET z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu, Thajska a od roku 2004 z Čínské lidové republiky. Od roku 2000 existují rovněž vyrovnávací opatření uložená na dovoz z Indie. Vzhledem ke skutečnosti, že v období, které je posuzováno v rámci tohoto šetření, přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a vzrostly jeho ztráty, nelze zjistit skutečné překonání účinků minulého dumpingu a subvencování a má se za to, že výroba Unie je i nadále citlivá, pokud jde o účinky případného dovozu subvencovaných výrobků na trh Unie, které působí újmu. |
| --- | --- |

(230)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečného rozpětí subvence na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že od roku 2000 platí antidumpingová opatření uložená na dovoz PET z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu, Thajska a od roku 2004 z Čínské lidové republiky. Od roku 2000 existují rovněž vyrovnávací opatření uložená na dovoz z Indie. Vzhledem ke skutečnosti, že v období, které je posuzováno v rámci tohoto šetření, přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a vzrostly jeho ztráty, nelze zjistit skutečné překonání účinků minulého dumpingu a subvencování a má se za to, že výroba Unie je i nadále citlivá, pokud jde o účinky případného dovozu subvencovaných výrobků na trh Unie, které působí újmu.

4.4.2   Mikroekonomické prvky

a)   Zásoby

| (231) | Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížil o 22 %. Podotýká se, že zásoby představují méně než 5 % ročního objemu výroby, důležitost tohoto ukazatele analýzy újmy je proto omezená.

  Tabulka č. 11










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Index (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(231)

Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížil o 22 %. Podotýká se, že zásoby představují méně než 5 % ročního objemu výroby, důležitost tohoto ukazatele analýzy újmy je proto omezená.

Tabulka č. 11

Vzorek

2006

2007

2008

OŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

61 374

57 920

46 951

47 582

Index (2006=100)

100

94

77

78

Zdroj: odpovědi na dotazník.

b)   Mzdy

| (232) | Roční mzdové náklady mezi rokem 2006 a 2007 vzrostly o 11 %, načež se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížily o 2 procentní body a v období šetření oproti roku 2008 o dalších 9 procentních bodů a dosáhly stejné úrovně jako v roce 2006. Celkově tudíž byly mzdové náklady stálé.

  Tabulka č. 12










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční mzdové náklady (v EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Index (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(232)

Roční mzdové náklady mezi rokem 2006 a 2007 vzrostly o 11 %, načež se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížily o 2 procentní body a v období šetření oproti roku 2008 o dalších 9 procentních bodů a dosáhly stejné úrovně jako v roce 2006. Celkově tudíž byly mzdové náklady stálé.

Tabulka č. 12

Vzorek

2006

2007

2008

OŠ

Roční mzdové náklady (v EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Index (2006=100)

100

111

109

100

Zdroj: odpovědi na dotazník.

c)   Ziskovost a návratnost investic

| (233) | V průběhu posuzovaného období byla ziskovost prodeje obdobného výrobku výrobců zařazených do vzorku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřena jako procentní podíl čistého prodeje, záporná a dokonce se snížila z – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétně, situace s ohledem na ziskovost výrobců zařazených do vzorku se v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze – 1,5 % čistého prodeje, zlepšila, v roce 2008 však ztráty výrazně vzrostly na – 9,3 %. V období šetření se situace mírně zlepšila.

  Tabulka č. 13










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost EU (% čistého prodeje) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Index (2006=–100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Index (2006=–100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(233)

V průběhu posuzovaného období byla ziskovost prodeje obdobného výrobku výrobců zařazených do vzorku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřena jako procentní podíl čistého prodeje, záporná a dokonce se snížila z – 6,9 % na – 7,5 %. Konkrétně, situace s ohledem na ziskovost výrobců zařazených do vzorku se v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze – 1,5 % čistého prodeje, zlepšila, v roce 2008 však ztráty výrazně vzrostly na – 9,3 %. V období šetření se situace mírně zlepšila.

Tabulka č. 13

Vzorek

2006

2007

2008

OŠ

Ziskovost EU (% čistého prodeje)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Index (2006=–100)

– 100

–22

– 134

– 108

Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Index (2006=–100)

– 100

–32

– 175

– 127

Zdroj: odpovědi na dotazník.

| (234) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, obecně sledovala tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně ve výši – 9,6 % v roce 2006 na – 3,1 % v roce 2007. V roce 2008 klesla na – 16,8 % a v období šetření se opět zvýšila na – 12,3 %. Celkově byla návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(234)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, obecně sledovala tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně ve výši – 9,6 % v roce 2006 na – 3,1 % v roce 2007. V roce 2008 klesla na – 16,8 % a v období šetření se opět zvýšila na – 12,3 %. Celkově byla návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.

d)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (235) | Čistý peněžní tok z provozních činností byl v roce 2006 záporný a činil 18,5 milionů EUR. V roce 2007 se významně zlepšil a dosáhl kladné hodnoty ve výši 19,5 milionů EUR, v roce 2008 se však výrazně zhoršil (– 42 milionů EUR), načež v období šetření dosáhl záporné hodnoty – 11 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v průběhu posuzovaného období zlepšil, ačkoliv celkově byl i nadále záporný. |
| --- | --- |

(235)

Čistý peněžní tok z provozních činností byl v roce 2006 záporný a činil 18,5 milionů EUR. V roce 2007 se významně zlepšil a dosáhl kladné hodnoty ve výši 19,5 milionů EUR, v roce 2008 se však výrazně zhoršil (– 42 milionů EUR), načež v období šetření dosáhl záporné hodnoty – 11 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v průběhu posuzovaného období zlepšil, ačkoliv celkově byl i nadále záporný.

| (236) | Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, především kvůli skutečnosti, že někteří výrobci patří do větších skupin.

  Tabulka č. 14










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Index (2006=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(236)

Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, především kvůli skutečnosti, že někteří výrobci patří do větších skupin.

Tabulka č. 14

Vzorek

2006

2007

2008

OŠ

Peněžní tok (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Index (2006=100)

– 100

206

– 229

–60

Zdroj: odpovědi na dotazník.

e)   Investice

| (237) | Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi roky 2006 a 2007 snížily o 34 %, mezi roky 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté v období šetření v porovnání s rokem 2008 mírně poklesly. Celkově se v posuzovaném období investice snížily o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v roce 2006 a 2007 byly pořízeny nové výrobní linky k zvýšení kapacity.

  Tabulka č. 15










  Vzorek | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Index (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(237)

Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi roky 2006 a 2007 snížily o 34 %, mezi roky 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté v období šetření v porovnání s rokem 2008 mírně poklesly. Celkově se v posuzovaném období investice snížily o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v roce 2006 a 2007 byly pořízeny nové výrobní linky k zvýšení kapacity.

Tabulka č. 15

Vzorek

2006

2007

2008

OŠ

Čisté investice (v EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Index (2006=100)

100

66

7

4

Zdroj: odpovědi na dotazník.

4.5   Závěr ohledně újmy

| (238) | Analýza makroekonomických údajů prokazuje, že výrobci v Unii v průběhu posuzovaného období snížili svou výrobu a prodej. Ačkoliv zaznamenané snížení nebylo jako takové výrazné, je nutno je posoudit v kontextu rostoucí poptávky mezi rokem 2006 a obdobím šetření, což vedlo k tomu, že se podíl výrobců v Unii na trhu snížil o 10 procentních bodů na 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Analýza makroekonomických údajů prokazuje, že výrobci v Unii v průběhu posuzovaného období snížili svou výrobu a prodej. Ačkoliv zaznamenané snížení nebylo jako takové výrazné, je nutno je posoudit v kontextu rostoucí poptávky mezi rokem 2006 a obdobím šetření, což vedlo k tomu, že se podíl výrobců v Unii na trhu snížil o 10 procentních bodů na 75 %.

| (239) | Z příslušných mikroekonomických ukazatelů současně vyplývá jednoznačné zhoršení hospodářské situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále záporné a celkově se mezi rokem 2006 a obdobím šetření dále snížily. Peněžní tok zůstal v období šetření rovněž záporný, a to navzdory celkově pozitivnímu vývoji. |
| --- | --- |

(239)

Z příslušných mikroekonomických ukazatelů současně vyplývá jednoznačné zhoršení hospodářské situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále záporné a celkově se mezi rokem 2006 a obdobím šetření dále snížily. Peněžní tok zůstal v období šetření rovněž záporný, a to navzdory celkově pozitivnímu vývoji.

| (240) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(240)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

5.1   Úvod

| (241) | V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dovoz subvencovaných výrobků způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly současně způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito ostatními činiteli nebude připsána dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(241)

V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dovoz subvencovaných výrobků způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly současně způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito ostatními činiteli nebude připsána dovozu subvencovaných výrobků.

5.2   Účinek dovozu subvencovaných výrobků

| (242) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se objem dovozu subvencovaného dotčeného výrobku zvýšil více než pětinásobně na 304 200 tun a jeho podíl na trhu vzrostl téměř o 8 procentních bodů (z 2,1 % na 10,2 %). Výrobní odvětví Unie současně přišlo přibližně o 10 procentních bodů svého podílu na trhu (z 84,9 % na 72,1 %). Průměrná cena tohoto dovozu mezi rokem 2006 a obdobím šetření klesla a byla nižší než průměrná cena výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(242)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se objem dovozu subvencovaného dotčeného výrobku zvýšil více než pětinásobně na 304 200 tun a jeho podíl na trhu vzrostl téměř o 8 procentních bodů (z 2,1 % na 10,2 %). Výrobní odvětví Unie současně přišlo přibližně o 10 procentních bodů svého podílu na trhu (z 84,9 % na 72,1 %). Průměrná cena tohoto dovozu mezi rokem 2006 a obdobím šetření klesla a byla nižší než průměrná cena výrobců v Unii.

| (243) | Jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, cenové podbízení u dovozu subvencovaných výrobků činilo v průměru 3,2 %. I když bylo cenové podbízení nižší než 4 %, nelze je považovat za nevýznamné, jelikož PET je zbožím, které je předmětem obchodu, a k hospodářské soutěži dochází především prostřednictvím ceny. |
| --- | --- |

(243)

Jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, cenové podbízení u dovozu subvencovaných výrobků činilo v průměru 3,2 %. I když bylo cenové podbízení nižší než 4 %, nelze je považovat za nevýznamné, jelikož PET je zbožím, které je předmětem obchodu, a k hospodářské soutěži dochází především prostřednictvím ceny.

| (244) | Íránský vývozce uvedl, že dovoz PET z Íránu nemohl způsobit podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, neboť úroveň tohoto dovozu pouze nepatrně přesáhla minimální hodnotu pro vývoz. Během období šetření však dovoz z Íránu, odpovídající podílu na trhu ve výši 1,9 %, přesáhl minimální hodnotu uvedenou v základním nařízení. Íránské dovozní ceny byly kromě toho nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Vzhledem k těmto skutečnostem se tvrzení íránského vývozce zamítá. |
| --- | --- |

(244)

Íránský vývozce uvedl, že dovoz PET z Íránu nemohl způsobit podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, neboť úroveň tohoto dovozu pouze nepatrně přesáhla minimální hodnotu pro vývoz. Během období šetření však dovoz z Íránu, odpovídající podílu na trhu ve výši 1,9 %, přesáhl minimální hodnotu uvedenou v základním nařízení. Íránské dovozní ceny byly kromě toho nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Vzhledem k těmto skutečnostem se tvrzení íránského vývozce zamítá.

| (245) | Vzhledem k cenovému podbízení dovozu z dotčených zemí vůči cenám výrobního odvětví Unie se usuzuje, že tento dovoz subvencovaných výrobků vyvíjel tlak na snižování cen, což výrobnímu odvětví Unie zabránilo zachovat své prodejní ceny na úrovni, která je nezbytná k pokrytí nákladů a dosažení zisku. Usuzuje se proto, že existuje příčinná souvislost mezi tímto dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(245)

Vzhledem k cenovému podbízení dovozu z dotčených zemí vůči cenám výrobního odvětví Unie se usuzuje, že tento dovoz subvencovaných výrobků vyvíjel tlak na snižování cen, což výrobnímu odvětví Unie zabránilo zachovat své prodejní ceny na úrovni, která je nezbytná k pokrytí nákladů a dosažení zisku. Usuzuje se proto, že existuje příčinná souvislost mezi tímto dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

5.3   Účinek ostatních činitelů

5.3.1   Vývozní činnost výrobního odvětví Unie

| (246) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že případná újma byla zapříčiněna nedostatečnou vývozní činností výrobců v Unii. Jak lze zjistit z níže uvedené tabulky, objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 11 %. Úroveň vývozních cen se v témže období snížila o 10 %, což vedlo k stálé hodnotě vývozu v průběhu posuzovaného období. Neexistuje proto žádný náznak, že vývozní výkonnost přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

  Tabulka č. 16










  Výrobní odvětví Unie | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej na vývoz (v tunách) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Index (2006=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Prodej na vývoz (v EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Index (2006=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Cena vývozu (v EUR/t) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(246)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že případná újma byla zapříčiněna nedostatečnou vývozní činností výrobců v Unii. Jak lze zjistit z níže uvedené tabulky, objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 11 %. Úroveň vývozních cen se v témže období snížila o 10 %, což vedlo k stálé hodnotě vývozu v průběhu posuzovaného období. Neexistuje proto žádný náznak, že vývozní výkonnost přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka č. 16

Výrobní odvětví Unie

2006

2007

2008

IP

Prodej na vývoz (v tunách)

25 677

24 103

23 414

28 504

Index (2006=100)

100

94

91

111

Prodej na vývoz (v EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Index (2006=100)

100

95

88

100

Cena vývozu (v EUR/t)

1 109

1 128

1 072

1 002

Zdroj: odpovědi na dotazník.

| (247) | Jiná zúčastněná strana uvedla, že ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU byly uměle vysoké. Podle této zúčastněné strany je její tvrzení podloženo faktem, že ceny na trhu EU zůstávají stálé, zatímco ceny prodeje na vývoz klesly. Šetření však ukázalo, že průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU během posuzovaného období klesly o 12 %, v souladu s poklesem vývozních cen během téhož období. Tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(247)

Jiná zúčastněná strana uvedla, že ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU byly uměle vysoké. Podle této zúčastněné strany je její tvrzení podloženo faktem, že ceny na trhu EU zůstávají stálé, zatímco ceny prodeje na vývoz klesly. Šetření však ukázalo, že průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu EU během posuzovaného období klesly o 12 %, v souladu s poklesem vývozních cen během téhož období. Tvrzení se proto zamítá.

5.3.2   Dovoz ze třetích zemí

a)   Korejská republika

| (248) | Na Korejskou republiku se od roku 2000 vztahují antidumpingová cla. Pro dvě korejské společnosti však platí nulová sazba cla a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky byl i nadále na vysoké úrovni a v posuzovaném období významně vzrostl. Dovoz z Koreje se mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 150 % a jeho příslušný podíl na trhu vzrostl z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období šetření.

  Tabulka č. 17 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Index (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Cena dovozu (v EUR/t) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Zdroj: Eurostat. |

(248)

Na Korejskou republiku se od roku 2000 vztahují antidumpingová cla. Pro dvě korejské společnosti však platí nulová sazba cla a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky byl i nadále na vysoké úrovni a v posuzovaném období významně vzrostl. Dovoz z Koreje se mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 150 % a jeho příslušný podíl na trhu vzrostl z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období šetření.

Tabulka č. 17

2006

2007

2008

OŠ

Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)

94 023

130 994

177 341

231 107

Index (2006=100)

100

139

189

246

Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Cena dovozu (v EUR/t)

1 084

1 071

1 063

914

Zdroj: Eurostat.

| (249) | Průměrná cena korejského dovozu zůstala celkově mírně nižší než průměrné ceny výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny dovozu z dotčených zemí. Ačkoliv nelze vyloučit, že dovoz z Korejské republiky přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, jeho přispění bylo pouze omezené a neusuzuje se, že tento dovoz narušil příčinnou souvislost, která byla zjištěna s ohledem na dovoz subvencovaných výrobků z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(249)

Průměrná cena korejského dovozu zůstala celkově mírně nižší než průměrné ceny výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny dovozu z dotčených zemí. Ačkoliv nelze vyloučit, že dovoz z Korejské republiky přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, jeho přispění bylo pouze omezené a neusuzuje se, že tento dovoz narušil příčinnou souvislost, která byla zjištěna s ohledem na dovoz subvencovaných výrobků z dotčených zemí.

| (250) | Íránský vývozce uvedl, že k jakémukoliv zvýšení dovozu z Íránu došlo v důsledku poklesu dovozu z Jižní Koreje a nezpůsobilo proto újmu evropským výrobcům. Údaje Eurostatu však ukazují, že se objem dovozu z obou zemí během posuzovaného období stabilně souběžně zvyšoval. Není proto možné vyvodit závěr, že dovoz z Íránu pouze nahradil dovoz z Jižní Koreje. |
| --- | --- |

(250)

Íránský vývozce uvedl, že k jakémukoliv zvýšení dovozu z Íránu došlo v důsledku poklesu dovozu z Jižní Koreje a nezpůsobilo proto újmu evropským výrobcům. Údaje Eurostatu však ukazují, že se objem dovozu z obou zemí během posuzovaného období stabilně souběžně zvyšoval. Není proto možné vyvodit závěr, že dovoz z Íránu pouze nahradil dovoz z Jižní Koreje.

b)   Ostatní země

| (251) | Dovoz z ostatních zemí se v průměru uskutečnil za ceny podstatně vyšší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii. Tento dovoz mimoto v posuzovaném období přišel o podíl na trhu. Neusuzuje se proto, že tento dovoz mohl být možnou příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

  Tabulka č. 18 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Index (2006=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Cena dovozu (v EUR/t) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Zdroj: Eurostat. |

(251)

Dovoz z ostatních zemí se v průměru uskutečnil za ceny podstatně vyšší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii. Tento dovoz mimoto v posuzovaném období přišel o podíl na trhu. Neusuzuje se proto, že tento dovoz mohl být možnou příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka č. 18

2006

2007

2008

OŠ

Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)

259 438

296 418

185 286

210 772

Index (2006=100)

100

114

71

81

Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Cena dovozu (v EUR/t)

1 176

1 144

1 194

1 043

Zdroj: Eurostat.

5.3.3   Hospodářská soutěž ze strany nespolupracujících výrobců v Unii

| (252) | Některé zúčastněné strany uvedly, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží ze strany nespolupracujících výrobců v Unii. Při tomto řízení nespolupracovalo pět výrobců v Unii. Jeden z nich zastavil výrobu již v období šetření, zatímco další dva tak učinili krátce poté. Objem prodeje nespolupracujících výrobců byl odhadnut na základě informací uvedených v podnětu. Podle dostupných informací se zdá, že během posuzovaného období tito výrobci přišli o podíly na trhu, a to z 20,5 % v roce 2006 na 16 % v období šetření. Šetření nepřineslo žádné důkazy, že chování těchto výrobců narušilo příčinnou souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou, která byla zjištěna u výrobního odvětví Unie.

  Tabulka č. 19










  Nespolupracující výrobci v EU | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej EU (v tunách) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Index (2006=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Podíl na trhu | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Zdroj: podnět. |

(252)

Některé zúčastněné strany uvedly, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží ze strany nespolupracujících výrobců v Unii. Při tomto řízení nespolupracovalo pět výrobců v Unii. Jeden z nich zastavil výrobu již v období šetření, zatímco další dva tak učinili krátce poté. Objem prodeje nespolupracujících výrobců byl odhadnut na základě informací uvedených v podnětu. Podle dostupných informací se zdá, že během posuzovaného období tito výrobci přišli o podíly na trhu, a to z 20,5 % v roce 2006 na 16 % v období šetření. Šetření nepřineslo žádné důkazy, že chování těchto výrobců narušilo příčinnou souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou, která byla zjištěna u výrobního odvětví Unie.

Tabulka č. 19

Nespolupracující výrobci v EU

2006

2007

2008

OŠ

Prodej EU (v tunách)

554 329

493 363

356 581

478 282

Index (2006=100)

100

89

64

86

Podíl na trhu

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Zdroj: podnět.

5.3.4   Hospodářský pokles

| (253) | Finanční a hospodářská krize v roce 2008 vedla k tomu, že růst byl pomalejší, než se očekávalo, a neobvyklý v porovnání s prvními roky po roce 2000, kdy bylo možno zaznamenat roční tempa růstu ve výši přibližně 10 %. V roce 2008 došlo poprvé k poklesu poptávky po PET. To mělo jednoznačný dopad na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(253)

Finanční a hospodářská krize v roce 2008 vedla k tomu, že růst byl pomalejší, než se očekávalo, a neobvyklý v porovnání s prvními roky po roce 2000, kdy bylo možno zaznamenat roční tempa růstu ve výši přibližně 10 %. V roce 2008 došlo poprvé k poklesu poptávky po PET. To mělo jednoznačný dopad na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie.

| (254) | Negativní dopad hospodářského poklesu a snížení poptávky byl však zhoršen rostoucím dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí, jehož ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze mít za to, že hospodářský pokles přispěl k újmě v období počínajícím posledním čtvrtletím roku 2008, nemůže to nijak snížit účinky dovozu subvencovaných výrobků za nízké ceny na trh EU působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje by mělo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat udržitelnou úroveň cen, a tudíž omezit negativní dopady případného nižšího růstu spotřeby, avšak pouze při neexistenci nekalé soutěže ze strany dovozu za nízké ceny na trhu. |
| --- | --- |

(254)

Negativní dopad hospodářského poklesu a snížení poptávky byl však zhoršen rostoucím dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí, jehož ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze mít za to, že hospodářský pokles přispěl k újmě v období počínajícím posledním čtvrtletím roku 2008, nemůže to nijak snížit účinky dovozu subvencovaných výrobků za nízké ceny na trh EU působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje by mělo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat udržitelnou úroveň cen, a tudíž omezit negativní dopady případného nižšího růstu spotřeby, avšak pouze při neexistenci nekalé soutěže ze strany dovozu za nízké ceny na trhu.

| (255) | Hospodářský pokles rovněž neměl žádný dopad na způsobenou újmu, která byla zaznamenána již před posledním čtvrtletím roku 2008. |
| --- | --- |

(255)

Hospodářský pokles rovněž neměl žádný dopad na způsobenou újmu, která byla zaznamenána již před posledním čtvrtletím roku 2008.

| (256) | Hospodářský pokles je proto nutno považovat za prvek, který přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie teprve od posledního čtvrtletí roku 2008, a vzhledem k jeho celosvětové povaze jej nelze považovat za možné narušení příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(256)

Hospodářský pokles je proto nutno považovat za prvek, který přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie teprve od posledního čtvrtletí roku 2008, a vzhledem k jeho celosvětové povaze jej nelze považovat za možné narušení příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí.

5.3.5   Zeměpisná poloha

| (257) | Některé zúčastněné strany uvedly, že případná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna v prvé řadě nepříznivou polohou přinejmenším některých výrobců v Unii (tj. daleko od přístavu, což způsobuje zbytečné dodatečné náklady na dopravu surovin i konečného výrobku). |
| --- | --- |

(257)

Některé zúčastněné strany uvedly, že případná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna v prvé řadě nepříznivou polohou přinejmenším některých výrobců v Unii (tj. daleko od přístavu, což způsobuje zbytečné dodatečné náklady na dopravu surovin i konečného výrobku).

| (258) | Pokud jde o výše uvedené tvrzení, uznává se, že poloha v místě, které není snadno dostupné relativně levnějšími dopravními prostředky, má určité nevýhody v podobě nákladů na dodávky surovin od dodavatelů i konečných výrobků odběratelům. Šetření a ověřené údaje od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (dva z nich se nacházejí blízko přístavu a další dva ve vnitrozemí), však neprokázaly významný vzájemný vztah mezi zeměpisnou polohou a hospodářskými výsledky výrobců v Unii. Zjištěná újma se ve skutečnosti vztahovala rovněž na výrobce, kteří se nacházeli v blízkosti přístavu. |
| --- | --- |

(258)

Pokud jde o výše uvedené tvrzení, uznává se, že poloha v místě, které není snadno dostupné relativně levnějšími dopravními prostředky, má určité nevýhody v podobě nákladů na dodávky surovin od dodavatelů i konečných výrobků odběratelům. Šetření a ověřené údaje od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (dva z nich se nacházejí blízko přístavu a další dva ve vnitrozemí), však neprokázaly významný vzájemný vztah mezi zeměpisnou polohou a hospodářskými výsledky výrobců v Unii. Zjištěná újma se ve skutečnosti vztahovala rovněž na výrobce, kteří se nacházeli v blízkosti přístavu.

| (259) | Vyvozuje se proto závěr, že zeměpisná poloha nepřispěla ve značném rozsahu k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(259)

Vyvozuje se proto závěr, že zeměpisná poloha nepřispěla ve značném rozsahu k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

5.3.6   Vertikální integrace

| (260) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že případná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna skutečností, že mnoho výrobců v Unii není vertikálně integrováno (pokud jde o výrobu PTA), a má tudíž oproti integrovaným vývozcům značnou nákladovou nevýhodu. Ověřené údaje od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, neprokázaly žádný významný vzájemný vztah mezi vertikální integrací výroby PTA a hospodářskými výsledky výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(260)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že případná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna skutečností, že mnoho výrobců v Unii není vertikálně integrováno (pokud jde o výrobu PTA), a má tudíž oproti integrovaným vývozcům značnou nákladovou nevýhodu. Ověřené údaje od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, neprokázaly žádný významný vzájemný vztah mezi vertikální integrací výroby PTA a hospodářskými výsledky výrobců v Unii.

| (261) | Vyvozuje se proto závěr, že neexistence vertikální integrace výroby PTA nepřispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(261)

Vyvozuje se proto závěr, že neexistence vertikální integrace výroby PTA nepřispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

5.4   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (262) | Časová shoda mezi nárůstem dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí, zvýšením jeho podílů na trhu a zjištěným cenovým podbízením na straně jedné a zhoršením situace výrobců v Unii na straně druhé vede k závěru, že dovoz subvencovaných výrobků způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(262)

Časová shoda mezi nárůstem dovozu subvencovaných výrobků z dotčených zemí, zvýšením jeho podílů na trhu a zjištěným cenovým podbízením na straně jedné a zhoršením situace výrobců v Unii na straně druhé vede k závěru, že dovoz subvencovaných výrobků způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

| (263) | Byly analyzovány další činitele, nebylo však zjištěno porušení příčinné souvislosti mezi účinky dovozu subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Dovoz z Korejské republiky mohl přispět k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, avšak vzhledem k malému cenovému rozdílu mezi tímto dovozem a trhem Unie se usuzuje, že to nevedlo k porušení zjištěné příčinné souvislosti s dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí. Vzhledem k snižujícímu se podílu na trhu a vysoké úrovni cen neexistují žádné důkazy, že dovoz z ostatních třetích zemí přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Žádné ostatní známé činitele, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, hospodářská soutěž ze strany ostatních výrobců v Unii, hospodářský pokles, zeměpisná poloha a neexistence vertikální integrace, nepřispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v míře, která by narušila příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(263)

Byly analyzovány další činitele, nebylo však zjištěno porušení příčinné souvislosti mezi účinky dovozu subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Dovoz z Korejské republiky mohl přispět k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, avšak vzhledem k malému cenovému rozdílu mezi tímto dovozem a trhem Unie se usuzuje, že to nevedlo k porušení zjištěné příčinné souvislosti s dovozem subvencovaných výrobků z dotčených zemí. Vzhledem k snižujícímu se podílu na trhu a vysoké úrovni cen neexistují žádné důkazy, že dovoz z ostatních třetích zemí přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Žádné ostatní známé činitele, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, hospodářská soutěž ze strany ostatních výrobců v Unii, hospodářský pokles, zeměpisná poloha a neexistence vertikální integrace, nepřispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v míře, která by narušila příčinnou souvislost.

| (264) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinku dovozu subvencovaných výrobků, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(264)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinku dovozu subvencovaných výrobků, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

6.   ZÁJEM UNIE

| (265) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně subvencování, újmy a příčinné souvislosti existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem Komise v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení uvážila pravděpodobný dopad možných opatření na všechny dotčené strany, jakož i důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(265)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně subvencování, újmy a příčinné souvislosti existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem Komise v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení uvážila pravděpodobný dopad možných opatření na všechny dotčené strany, jakož i důsledky nepřijetí opatření.

| (266) | Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům, dodavatelům surovin, uživatelům a jejich sdružením. Celkem bylo rozesláno více než 50 dotazníků, ve stanovených lhůtách však bylo obdrženo pouze 13 odpovědí. Později v průběhu řízení se přihlásilo 22 uživatelů, kteří zaslali dopisy, v nichž se vyslovili proti případným opatřením v tomto případě. |
| --- | --- |

(266)

Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům, dodavatelům surovin, uživatelům a jejich sdružením. Celkem bylo rozesláno více než 50 dotazníků, ve stanovených lhůtách však bylo obdrženo pouze 13 odpovědí. Později v průběhu řízení se přihlásilo 22 uživatelů, kteří zaslali dopisy, v nichž se vyslovili proti případným opatřením v tomto případě.

6.1   Zájem výrobního odvětví Unie a ostatních výrobců v Unii

| (267) | Očekává se, že uložení opatření na dovoz z dotčených zemí zabrání dalšímu narušení trhu, stlačování cen a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž. To by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zlepšit jeho situaci v důsledku vyšších cen, objemů prodeje a podílu na trhu. |
| --- | --- |

(267)

Očekává se, že uložení opatření na dovoz z dotčených zemí zabrání dalšímu narušení trhu, stlačování cen a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž. To by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zlepšit jeho situaci v důsledku vyšších cen, objemů prodeje a podílu na trhu.

| (268) | Při neexistenci opatření by se dále zvyšoval dovoz z dotčených zemí s nízkými cenami, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V tomto případě by výrobní odvětví Unie nemohlo zlepšit svou situaci. Vzhledem k špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie by se očekávalo více uzavření výrobních závodů s následným snížením zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(268)

Při neexistenci opatření by se dále zvyšoval dovoz z dotčených zemí s nízkými cenami, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V tomto případě by výrobní odvětví Unie nemohlo zlepšit svou situaci. Vzhledem k špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie by se očekávalo více uzavření výrobních závodů s následným snížením zaměstnanosti.

| (269) | Neexistují žádné náznaky, že by se zájmy ostatních výrobců v Unii, kteří při šetření aktivně nespolupracovali, lišily od zájmů, jež byly uvedeny s ohledem na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(269)

Neexistují žádné náznaky, že by se zájmy ostatních výrobců v Unii, kteří při šetření aktivně nespolupracovali, lišily od zájmů, jež byly uvedeny s ohledem na výrobní odvětví Unie.

| (270) | Íránská společnost uvedla, že uložení opatření nebude výrobnímu odvětví Unie k užitku, neboť by tato skutečnost vedla pouze k dalším investicím v ostatních vyvážejících zemích. Toto tvrzení není možné přijmout, protože, dovedeno do důsledku, by to znamenalo, že vyrovnávací opatření by nikdy nebylo možné uložit na výrobky, ohledně kterých je investice možné přesunout do jiných zemí. Znamenalo by to rovněž odmítnutí ochrany před nekalými obchodními praktikami pouze kvůli možnosti nové konkurence ze strany třetích zemí. |
| --- | --- |

(270)

Íránská společnost uvedla, že uložení opatření nebude výrobnímu odvětví Unie k užitku, neboť by tato skutečnost vedla pouze k dalším investicím v ostatních vyvážejících zemích. Toto tvrzení není možné přijmout, protože, dovedeno do důsledku, by to znamenalo, že vyrovnávací opatření by nikdy nebylo možné uložit na výrobky, ohledně kterých je investice možné přesunout do jiných zemí. Znamenalo by to rovněž odmítnutí ochrany před nekalými obchodními praktikami pouze kvůli možnosti nové konkurence ze strany třetích zemí.

| (271) | Táž zúčastněná strana uvedla, že žádné opatření nemůže napravit strukturální znevýhodnění v hospodářské soutěži, pokud jde o výrobní odvětví PET v EU ve srovnání s výrobním odvětvím PET v Asii a na Středním východě. Toto tvrzení však nebylo dostatečně doloženo. Je třeba uvést, že někteří výrobci v Unii, kteří byli vybráni do vzorku a jsou vertikálně integrováni, se rovněž nacházejí v obtížné finanční situaci. Navíc navzdory existenci možných konkurenčních výhod (například na základě levnějšího přístupu k surovinám) byly vyvážejícím výrobcům stále poskytovány napadnutelné subvence. |
| --- | --- |

(271)

Táž zúčastněná strana uvedla, že žádné opatření nemůže napravit strukturální znevýhodnění v hospodářské soutěži, pokud jde o výrobní odvětví PET v EU ve srovnání s výrobním odvětvím PET v Asii a na Středním východě. Toto tvrzení však nebylo dostatečně doloženo. Je třeba uvést, že někteří výrobci v Unii, kteří byli vybráni do vzorku a jsou vertikálně integrováni, se rovněž nacházejí v obtížné finanční situaci. Navíc navzdory existenci možných konkurenčních výhod (například na základě levnějšího přístupu k surovinám) byly vyvážejícím výrobcům stále poskytovány napadnutelné subvence.

| (272) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(272)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2   Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení

| (273) | Jak bylo uvedeno výše, s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení, se použil výběr vzorku a ze dvou společností zařazených do vzorku při šetření plně spolupracoval a odpověď na dotazník poskytl pouze jeden zástupce pro dovoz (Global Services International, dále jen „G.S.I.“). Dovoz nahlášený spolupracujícím zástupcem představuje významnou část veškerého dovozu z dotčených zemí v období šetření. Provize za dovoz PET představují významnou část obchodní činnosti společnosti G.S.I. Vzhledem ke skutečnosti, že tento zástupce působí na základě provizí, se neočekává, že by případné uložení cla mělo významný dopad na jeho výkonnost, jelikož případné zvýšení dovozní ceny by pravděpodobně nesli jeho zákazníci. |
| --- | --- |

(273)

Jak bylo uvedeno výše, s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení, se použil výběr vzorku a ze dvou společností zařazených do vzorku při šetření plně spolupracoval a odpověď na dotazník poskytl pouze jeden zástupce pro dovoz (Global Services International, dále jen „G.S.I.“). Dovoz nahlášený spolupracujícím zástupcem představuje významnou část veškerého dovozu z dotčených zemí v období šetření. Provize za dovoz PET představují významnou část obchodní činnosti společnosti G.S.I. Vzhledem ke skutečnosti, že tento zástupce působí na základě provizí, se neočekává, že by případné uložení cla mělo významný dopad na jeho výkonnost, jelikož případné zvýšení dovozní ceny by pravděpodobně nesli jeho zákazníci.

| (274) | Žádný další dovozce neposkytl příslušné informace. Vzhledem ke skutečnosti, že se dovoz z ostatních zemí, pro něž v současnosti platí antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření, nezastavil a že je dostupný dovoz ze zemí, pro něž neplatí žádná opatření na ochranu obchodu (např. Omán, USA, Brazílie), se usuzuje, že dovozci mohou dovážet výrobky z těchto zemí. |
| --- | --- |

(274)

Žádný další dovozce neposkytl příslušné informace. Vzhledem ke skutečnosti, že se dovoz z ostatních zemí, pro něž v současnosti platí antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření, nezastavil a že je dostupný dovoz ze zemí, pro něž neplatí žádná opatření na ochranu obchodu (např. Omán, USA, Brazílie), se usuzuje, že dovozci mohou dovážet výrobky z těchto zemí.

| (275) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU. |
| --- | --- |

(275)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.

6.3   Zájem dodavatelů surovin v Unii

| (276) | Při šetření spolupracovali tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG), kteří ve stanovené lhůtě poskytli odpověď na dotazník. Počet pracovníků zaměstnaných v jejich evropských zařízeních podílejících se na výrobě PTA/MEG, činil přibližně 700 osob. |
| --- | --- |

(276)

Při šetření spolupracovali tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG), kteří ve stanovené lhůtě poskytli odpověď na dotazník. Počet pracovníků zaměstnaných v jejich evropských zařízeních podílejících se na výrobě PTA/MEG, činil přibližně 700 osob.

| (277) | Na spolupracující výrobce PTA připadá přibližně 50 % nákupů PTA výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Situace výrobců PTA velmi závisí na situaci výrobců PET, jelikož ti představují jejich hlavní zákazníky. Nízké ceny PET se promítají do nižších cen PTA a nižších rozpětí u výrobců PTA. Podotýká se, že probíhá antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu PTA pocházející z Thajska, což znamená, že se výrobci PTA v EU mohou rovněž potýkat s nekalou hospodářskou soutěží ze strany thajského dovozu. Usuzuje se proto, že by uložení opatření na dovoz subvencovaných PET přineslo výrobcům PTA prospěch. |
| --- | --- |

(277)

Na spolupracující výrobce PTA připadá přibližně 50 % nákupů PTA výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Situace výrobců PTA velmi závisí na situaci výrobců PET, jelikož ti představují jejich hlavní zákazníky. Nízké ceny PET se promítají do nižších cen PTA a nižších rozpětí u výrobců PTA. Podotýká se, že probíhá antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu PTA pocházející z Thajska, což znamená, že se výrobci PTA v EU mohou rovněž potýkat s nekalou hospodářskou soutěží ze strany thajského dovozu. Usuzuje se proto, že by uložení opatření na dovoz subvencovaných PET přineslo výrobcům PTA prospěch.

| (278) | U spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Podotýká se, že co se týká MEG, PET nejsou jediným či nejdůležitějším možným použitím a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci odvětví výroby PET. Potíže odvětví výroby PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(278)

U spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Podotýká se, že co se týká MEG, PET nejsou jediným či nejdůležitějším možným použitím a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci odvětví výroby PET. Potíže odvětví výroby PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu.

| (279) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení opatření na dovoz subvencovaných výrobků z dotčených zemí bylo v zájmu dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(279)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení opatření na dovoz subvencovaných výrobků z dotčených zemí bylo v zájmu dodavatelů surovin.

6.4   Zájem uživatelů

| (280) | PET, jichž se týká toto řízení (tj. s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, tzv. „jakostní třídy pro výrobu lahví“), se většinou používají při výrobě lahví na vodu a jiné nápoje. Jejich použití k výrobě jiných obalů (pro potraviny v pevném stavu nebo čisticí prostředky) a k výrobě fólií se vyvíjí, je však relativně omezené. Láhve z PET jsou vyráběny ve dvou fázích: i) nejprve je vyroben předlisek vstřikováním PET do formy a ii) následně se tento předlisek zahřívá a vyfoukává do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předlisky a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předlisků do tvaru láhve). Předlisky lze poměrně snadno převážet, jelikož jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné láhve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava velmi nákladná. |
| --- | --- |

(280)

PET, jichž se týká toto řízení (tj. s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, tzv. „jakostní třídy pro výrobu lahví“), se většinou používají při výrobě lahví na vodu a jiné nápoje. Jejich použití k výrobě jiných obalů (pro potraviny v pevném stavu nebo čisticí prostředky) a k výrobě fólií se vyvíjí, je však relativně omezené. Láhve z PET jsou vyráběny ve dvou fázích: i) nejprve je vyroben předlisek vstřikováním PET do formy a ii) následně se tento předlisek zahřívá a vyfoukává do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předlisky a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předlisků do tvaru láhve). Předlisky lze poměrně snadno převážet, jelikož jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné láhve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava velmi nákladná.

| (281) | Láhve z PET plní vodou a/nebo jinými nápoji plnírny. Plnírny jsou často zapojeny do podnikání v oblasti PET prostřednictvím integrovaných činností v oblasti výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování za poplatek uzavřených se smluvními zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro něž sjednávají cenu PET s výrobcem (sjednávání poplatků prostřednictvím zprostředkovatele), nebo nakupují PET pro vlastní lahve (přímé sjednávání poplatků). |
| --- | --- |

(281)

Láhve z PET plní vodou a/nebo jinými nápoji plnírny. Plnírny jsou často zapojeny do podnikání v oblasti PET prostřednictvím integrovaných činností v oblasti výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování za poplatek uzavřených se smluvními zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro něž sjednávají cenu PET s výrobcem (sjednávání poplatků prostřednictvím zprostředkovatele), nebo nakupují PET pro vlastní lahve (přímé sjednávání poplatků).

| (282) | Lze proto rozlišit dvě skupiny uživatelů:






  — | zpracovatelé a/nebo výrobci lahví – kteří nakupují PET přímo od výrobců, přepracovávají je na předlisky (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování (nebo plnění), a |
| --- | --- | --- |

(282)

Lze proto rozlišit dvě skupiny uživatelů:

—

zpracovatelé a/nebo výrobci lahví – kteří nakupují PET přímo od výrobců, přepracovávají je na předlisky (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování (nebo plnění), a

| — | plnírny – které nakupují PET pro vlastní smluvní výrobce lahví / zpracovatele (přímé sjednávání poplatků), nebo sjednávají cenu, za kterou smluvní zpracovatel a/nebo výrobce lahví získá PET (sjednávání poplatků prostřednictvím zprostředkovatele). |
| --- | --- |

—

plnírny – které nakupují PET pro vlastní smluvní výrobce lahví / zpracovatele (přímé sjednávání poplatků), nebo sjednávají cenu, za kterou smluvní zpracovatel a/nebo výrobce lahví získá PET (sjednávání poplatků prostřednictvím zprostředkovatele).

a)   Zpracovatelé

| (283) | Výrobci předlisků jsou hlavními uživateli jakostní třídy PET určené pro výrobu lahví. Čtyři zpracovatelé, představující 16 % spotřeby Unie v období šetření, při šetření plně spolupracovali (tj. ve stanovených lhůtách poskytli úplné odpovědi na dotazník). Jak bylo uvedeno výše, značný počet zpracovatelů se přihlásil rovněž v pozdější fázi řízení a vznesl námitky, tito zpracovatelé však neposkytli žádné ověřitelné údaje ohledně své spotřeby. Spolupracující zástupce pro dovoz během slyšení uvedl, že více než 80 % uživatelů v EU je proti uložení opatření. Tento údaj však nebyl dostatečně doložen a nebylo možno jej ověřit. |
| --- | --- |

(283)

Výrobci předlisků jsou hlavními uživateli jakostní třídy PET určené pro výrobu lahví. Čtyři zpracovatelé, představující 16 % spotřeby Unie v období šetření, při šetření plně spolupracovali (tj. ve stanovených lhůtách poskytli úplné odpovědi na dotazník). Jak bylo uvedeno výše, značný počet zpracovatelů se přihlásil rovněž v pozdější fázi řízení a vznesl námitky, tito zpracovatelé však neposkytli žádné ověřitelné údaje ohledně své spotřeby. Spolupracující zástupce pro dovoz během slyšení uvedl, že více než 80 % uživatelů v EU je proti uložení opatření. Tento údaj však nebyl dostatečně doložen a nebylo možno jej ověřit.

| (284) | Sdružení zastupující evropské zpracovatele plastů (dále jen „sdružení“) během slyšení uvedlo, že vůči tomuto řízení zaujímá neutrální postoj. Ačkoliv někteří jeho členové by byli proti případným opatřením, stávající úroveň cen PET na evropském trhu není udržitelná pro společnosti, které PET recyklují. Společnosti recyklující PET (rovněž zastupované sdružením) by byly pro uložení opatření. V pozdější fázi šetření však sdružení změnilo stanovisko a vyjádřilo se proti uložení opatření. Sdružení uvedlo, že uložení opatření by nadměrně zvýšilo náklady zpracovatelského odvětví plastů v EU, které tvoří především malé a střední podniky (MSP). Sdružení tvrdilo, že tyto MSP by nedokázaly absorbovat vyšší ceny PET, což by je donutilo ukončit činnost nebo by je přimělo, aby se přesunuly mimo EU. Tato tvrzení nebyla v této fázi více podložena. |
| --- | --- |

(284)

Sdružení zastupující evropské zpracovatele plastů (dále jen „sdružení“) během slyšení uvedlo, že vůči tomuto řízení zaujímá neutrální postoj. Ačkoliv někteří jeho členové by byli proti případným opatřením, stávající úroveň cen PET na evropském trhu není udržitelná pro společnosti, které PET recyklují. Společnosti recyklující PET (rovněž zastupované sdružením) by byly pro uložení opatření. V pozdější fázi šetření však sdružení změnilo stanovisko a vyjádřilo se proti uložení opatření. Sdružení uvedlo, že uložení opatření by nadměrně zvýšilo náklady zpracovatelského odvětví plastů v EU, které tvoří především malé a střední podniky (MSP). Sdružení tvrdilo, že tyto MSP by nedokázaly absorbovat vyšší ceny PET, což by je donutilo ukončit činnost nebo by je přimělo, aby se přesunuly mimo EU. Tato tvrzení nebyla v této fázi více podložena.

| (285) | Celkový počet pracovníků zaměstnaných spolupracujícími zpracovateli dosahoval 1 300 osob, zatímco nahlášený počet pracovníků zaměstnávaných zpracovateli, kteří se přihlásili v pozdější fázi řízení, činí dalších 6 000 osob. Zástupce pro dovoz a jeho zákazníci během slyšení uvedli, že úroveň zaměstnanosti u zpracovatelů představuje přibližně 20 000 osob. Údaje o zaměstnanosti je nutno ověřit. |
| --- | --- |

(285)

Celkový počet pracovníků zaměstnaných spolupracujícími zpracovateli dosahoval 1 300 osob, zatímco nahlášený počet pracovníků zaměstnávaných zpracovateli, kteří se přihlásili v pozdější fázi řízení, činí dalších 6 000 osob. Zástupce pro dovoz a jeho zákazníci během slyšení uvedli, že úroveň zaměstnanosti u zpracovatelů představuje přibližně 20 000 osob. Údaje o zaměstnanosti je nutno ověřit.

| (286) | Na základě dostupných informací představují PET používané při výrobě předlisků přibližně 70 % až 80 % celkových nákladů zpracovatelů na výrobu. U těchto společností se proto jedná o rozhodující nákladovou složku. Šetření dosud prokázalo, že spolupracující zpracovatelé již v průměru zaznamenali určité ztráty. Vzhledem ke skutečnosti, že většina zpracovatelů je malými a středními místními podniky, mají tyto podniky v krátkodobém až střednědobém horizontu pouze omezené možnosti přenést vyšší náklady, zejména v případě, je-li jejich zákazník (plnírna) poměrně velkým účastníkem s mnohem lepším postavením při vyjednávání. Smlouvy (které se obvykle sjednávají každý rok) pro prodej předlisků a/nebo lahví však často obsahují mechanismus, který má zohlednit kolísání cen PET. |
| --- | --- |

(286)

Na základě dostupných informací představují PET používané při výrobě předlisků přibližně 70 % až 80 % celkových nákladů zpracovatelů na výrobu. U těchto společností se proto jedná o rozhodující nákladovou složku. Šetření dosud prokázalo, že spolupracující zpracovatelé již v průměru zaznamenali určité ztráty. Vzhledem ke skutečnosti, že většina zpracovatelů je malými a středními místními podniky, mají tyto podniky v krátkodobém až střednědobém horizontu pouze omezené možnosti přenést vyšší náklady, zejména v případě, je-li jejich zákazník (plnírna) poměrně velkým účastníkem s mnohem lepším postavením při vyjednávání. Smlouvy (které se obvykle sjednávají každý rok) pro prodej předlisků a/nebo lahví však často obsahují mechanismus, který má zohlednit kolísání cen PET.

| (287) | Zpracovatelé a spolupracující zástupce pro dovoz uvedli, že by opatření vedla k tomu, že by někteří větší výrobci předlisků přesunuli své standardní výrobní linky do zemí sousedících s EU. Vzhledem ke skutečnosti, že náklady na přepravu předlisků na omezenou vzdálenost jsou poměrně nízké, k tomuto procesu již v určité míře dochází. Dosud se však zdá, že aspekty jako blízkost k zákazníkovi nebo pružnost dodávek kompenzují výhody, které mohou poskytnout sousední země. Vzhledem k nízké navrhované úrovni opatření se vyvozuje předběžný závěr, že by výhody plynoucí z výroby předlisků mimo EU neměly vyvážit stávající nevýhody. Vzhledem k dopravním nákladům se mimoto očekává, že přemístění bude představovat alternativu pouze pro společnosti, jejichž zákazníci se nacházejí v blízkosti hranic EU, nikoli však pro zpracovatele, kteří mají své zákazníky v jiných částech EU. |
| --- | --- |

(287)

Zpracovatelé a spolupracující zástupce pro dovoz uvedli, že by opatření vedla k tomu, že by někteří větší výrobci předlisků přesunuli své standardní výrobní linky do zemí sousedících s EU. Vzhledem ke skutečnosti, že náklady na přepravu předlisků na omezenou vzdálenost jsou poměrně nízké, k tomuto procesu již v určité míře dochází. Dosud se však zdá, že aspekty jako blízkost k zákazníkovi nebo pružnost dodávek kompenzují výhody, které mohou poskytnout sousední země. Vzhledem k nízké navrhované úrovni opatření se vyvozuje předběžný závěr, že by výhody plynoucí z výroby předlisků mimo EU neměly vyvážit stávající nevýhody. Vzhledem k dopravním nákladům se mimoto očekává, že přemístění bude představovat alternativu pouze pro společnosti, jejichž zákazníci se nacházejí v blízkosti hranic EU, nikoli však pro zpracovatele, kteří mají své zákazníky v jiných částech EU.

| (288) | Zpracovatelé a spolupracující zástupce pro dovoz rovněž uvedli, že by opatření mohla výrobcům PET přinést pouze krátkodobou úlevu. Tvrdili, že ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nebude poté, co se výrobci předlisků přesunou z EU, na trhu EU existovat dostatečná poptávka pro výrobce PET a klesající ceny nakonec výrobce PET donutí uzavřít výrobní závody nebo je přemístit mimo EU. Vzhledem k úvahám uvedeným v předchozím bodě odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že se předběžně nepovažuje za hospodářsky nezbytné, aby se výrobci předlisků přesunuli z EU, se tento scénář pravděpodobně nenaplní. |
| --- | --- |

(288)

Zpracovatelé a spolupracující zástupce pro dovoz rovněž uvedli, že by opatření mohla výrobcům PET přinést pouze krátkodobou úlevu. Tvrdili, že ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nebude poté, co se výrobci předlisků přesunou z EU, na trhu EU existovat dostatečná poptávka pro výrobce PET a klesající ceny nakonec výrobce PET donutí uzavřít výrobní závody nebo je přemístit mimo EU. Vzhledem k úvahám uvedeným v předchozím bodě odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že se předběžně nepovažuje za hospodářsky nezbytné, aby se výrobci předlisků přesunuli z EU, se tento scénář pravděpodobně nenaplní.

| (289) | Nelze tudíž předběžně vyloučit, že uložení opatření bude mít významný dopad na výrobní náklady zpracovatelů. Vzhledem k nejistotám, pokud jde o možnosti výrobců předlisků a/nebo lahví přenést vyšší náklady na své odběratele, nelze v této prozatímní fázi uvést jednoznačně dopad na ziskovost zpracovatelů a na jejich celkovou výkonnost. |
| --- | --- |

(289)

Nelze tudíž předběžně vyloučit, že uložení opatření bude mít významný dopad na výrobní náklady zpracovatelů. Vzhledem k nejistotám, pokud jde o možnosti výrobců předlisků a/nebo lahví přenést vyšší náklady na své odběratele, nelze v této prozatímní fázi uvést jednoznačně dopad na ziskovost zpracovatelů a na jejich celkovou výkonnost.

b)   Plnírny

| (290) | Při šetření spolupracovalo, tj. ve stanovených lhůtách poskytlo úplné odpovědi na dotazník, šest plníren, včetně poboček společností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina. Tyto plnírny představovaly přibližně 11 % spotřeby PET v Unii v období šetření. Formát poskytnutých informací neumožňuje určit snadno počet pracovníků, kteří se přímo podílejí na výrobě, která používá PET. Předběžně se však odhaduje na přibližně 6 000 osob. Podle dostupných informací zaměstnává celé dotyčné odvětví v Unii 40 000 až 60 000 zaměstnanců přímo se podílejících na výrobě, která používá PET. |
| --- | --- |

(290)

Při šetření spolupracovalo, tj. ve stanovených lhůtách poskytlo úplné odpovědi na dotazník, šest plníren, včetně poboček společností Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone a Orangina. Tyto plnírny představovaly přibližně 11 % spotřeby PET v Unii v období šetření. Formát poskytnutých informací neumožňuje určit snadno počet pracovníků, kteří se přímo podílejí na výrobě, která používá PET. Předběžně se však odhaduje na přibližně 6 000 osob. Podle dostupných informací zaměstnává celé dotyčné odvětví v Unii 40 000 až 60 000 zaměstnanců přímo se podílejících na výrobě, která používá PET.

| (291) | Na základě dostupných informací náklady na PET v celkových nákladech spolupracujících plníren kolísají mezi 1 % a 14 %, v závislosti na nákladech ostatních složek použitých při výrobě příslušných výrobků. Z dostupných informací vyplývá, že se PET jeví jako důležitější nákladová položka u výrobců minerálních vod (zejména neznačkových), zatímco u některých společností vyrábějících nealkoholické nápoje jsou tyto náklady pouze okrajové. Z informací obsažených ve spisu vyplývá, že v některých případech mohou náklady na PET představovat až 20 % konečné ceny minerální vody pro spotřebitele. Odhaduje se, že průměrné náklady na PET mohou představovat až 10 % celkových nákladů plníren. |
| --- | --- |

(291)

Na základě dostupných informací náklady na PET v celkových nákladech spolupracujících plníren kolísají mezi 1 % a 14 %, v závislosti na nákladech ostatních složek použitých při výrobě příslušných výrobků. Z dostupných informací vyplývá, že se PET jeví jako důležitější nákladová položka u výrobců minerálních vod (zejména neznačkových), zatímco u některých společností vyrábějících nealkoholické nápoje jsou tyto náklady pouze okrajové. Z informací obsažených ve spisu vyplývá, že v některých případech mohou náklady na PET představovat až 20 % konečné ceny minerální vody pro spotřebitele. Odhaduje se, že průměrné náklady na PET mohou představovat až 10 % celkových nákladů plníren.

| (292) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že případné zvýšení cen PET po uložení navrhovaných opatření bude mít pouze omezený dopad (méně než 2 % nárůst nákladů) na celkovou situaci plníren, ačkoliv tyto (jak tvrdí) budou mít potíže při přenášení vyšších nákladů na své zákazníky, což je každopádně nepravděpodobné přinejmenším ze střednědobého hlediska. |
| --- | --- |

(292)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že případné zvýšení cen PET po uložení navrhovaných opatření bude mít pouze omezený dopad (méně než 2 % nárůst nákladů) na celkovou situaci plníren, ačkoliv tyto (jak tvrdí) budou mít potíže při přenášení vyšších nákladů na své zákazníky, což je každopádně nepravděpodobné přinejmenším ze střednědobého hlediska.

6.5   Nedostatečné dodávky PET

| (293) | Řada zúčastněných stran uvedla, že uložení opatření bude mít za následek nedostatek PET na trhu EU a že výrobci v Unii nemají dostatečné kapacity, aby uspokojili stávající poptávku. |
| --- | --- |

(293)

Řada zúčastněných stran uvedla, že uložení opatření bude mít za následek nedostatek PET na trhu EU a že výrobci v Unii nemají dostatečné kapacity, aby uspokojili stávající poptávku.

| (294) | V této souvislosti se poznamenává, že výrobci v Unii v období šetření využívali pouze 69 % své kapacity a měli dostatečnou volnou kapacitu, aby mohli nahradit dovoz z dotčených zemí, pokud by to bylo nezbytné. Účelem cla by však nemělo být odrazování od případného dovozu, nýbrž pouze obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu. Dostupné jsou rovněž jiné zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(294)

V této souvislosti se poznamenává, že výrobci v Unii v období šetření využívali pouze 69 % své kapacity a měli dostatečnou volnou kapacitu, aby mohli nahradit dovoz z dotčených zemí, pokud by to bylo nezbytné. Účelem cla by však nemělo být odrazování od případného dovozu, nýbrž pouze obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu. Dostupné jsou rovněž jiné zdroje dodávek.

| (295) | Mimoto se očekává, že by odvětví recyklace PET zvýšilo výrobu, pokud by byla cena primárních PET v EU zachována na přiměřené úrovni a neklesala by kvůli nekalé hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(295)

Mimoto se očekává, že by odvětví recyklace PET zvýšilo výrobu, pokud by byla cena primárních PET v EU zachována na přiměřené úrovni a neklesala by kvůli nekalé hospodářské soutěži.

6.6   Jiná tvrzení

| (296) | Íránský vývozce uvedl, že uložení opatření proti PET pocházejícím z Íránu bude mít nepřiměřený negativní účinek, pokud jde o status země jako rozvojové země a o skutečnost, že íránští vývozci již čelí značnému znevýhodnění z důvodu mezinárodních sankcí. Komise postupuje podle ustálené praxe, která spočívá v tom, že přijímá antisubvenční opatření jak proti rozvojovým tak proti vyspělým zemím, kdykoliv jsou taková opatření odůvodněna právními požadavky. Existence sankcí zavedených proti Íránu není podle platných antisubvenčních pravidel podstatná. |
| --- | --- |

(296)

Íránský vývozce uvedl, že uložení opatření proti PET pocházejícím z Íránu bude mít nepřiměřený negativní účinek, pokud jde o status země jako rozvojové země a o skutečnost, že íránští vývozci již čelí značnému znevýhodnění z důvodu mezinárodních sankcí. Komise postupuje podle ustálené praxe, která spočívá v tom, že přijímá antisubvenční opatření jak proti rozvojovým tak proti vyspělým zemím, kdykoliv jsou taková opatření odůvodněna právními požadavky. Existence sankcí zavedených proti Íránu není podle platných antisubvenčních pravidel podstatná.

6.7   Závěr ohledně zájmu Unie

| (297) | Očekává se, že by uložení opatření na dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie, jakož i ostatním výrobcům v Unii umožnilo zlepšit jejich situaci prostřednictvím vyšších objemů prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro uživatele (především zpracovatele), budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele. |
| --- | --- |

(297)

Očekává se, že by uložení opatření na dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie, jakož i ostatním výrobcům v Unii umožnilo zlepšit jejich situaci prostřednictvím vyšších objemů prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro uživatele (především zpracovatele), budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.

| (298) | Obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a zachování přiměřené cenové úrovně v EU podpoří recyklaci PET, napomůže tudíž ochraně životního prostředí. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že při bližší úvaze neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení opatření v daném případě. Toto předběžné posouzení může být případně v konečné fázi, po ověření odpovědí uživatelů na dotazník a dalším šetření, revidováno. |
| --- | --- |

(298)

Obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a zachování přiměřené cenové úrovně v EU podpoří recyklaci PET, napomůže tudíž ochraně životního prostředí. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že při bližší úvaze neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení opatření v daném případě. Toto předběžné posouzení může být případně v konečné fázi, po ověření odpovědí uživatelů na dotazník a dalším šetření, revidováno.

7.   PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (299) | Vzhledem k předběžným závěrům ohledně subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů uložena prozatímní opatření s cílem zamezit další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie působí dovoz subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(299)

Vzhledem k předběžným závěrům ohledně subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů uložena prozatímní opatření s cílem zamezit další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie působí dovoz subvencovaných výrobků.

7.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (300) | Prozatímní opatření uložená na dovoz z dotčených zemí by měla být stanovena ve výši, která postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dovozem subvencovaných výrobků, aniž by přesáhla zjištěné rozpětí subvence. Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků subvencování působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla umožnit, aby výrobní odvětví Unie pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(300)

Prozatímní opatření uložená na dovoz z dotčených zemí by měla být stanovena ve výši, která postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dovozem subvencovaných výrobků, aniž by přesáhla zjištěné rozpětí subvence. Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků subvencování působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla umožnit, aby výrobní odvětví Unie pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků.

| (301) | Unie požadovala 7,5 % cílový zisk, jenž byl použit v řízení proti Čínské lidové republice. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo takového zisku (ve skutečnosti nebylo nikdy ziskové) a obecně poznamenalo, že obvykle působí s poměrně nízkým rozpětím. Nejvyšší zisk, jehož dosáhly dvě společnosti zařazené do vzorku v průběhu jednoho roku během posuzovaného období, činil 3 %. Za této situace se předběžně usuzovalo, že nejvhodnějším cílovým ziskem je zisk ve výši 5 %. |
| --- | --- |

(301)

Unie požadovala 7,5 % cílový zisk, jenž byl použit v řízení proti Čínské lidové republice. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo takového zisku (ve skutečnosti nebylo nikdy ziskové) a obecně poznamenalo, že obvykle působí s poměrně nízkým rozpětím. Nejvyšší zisk, jehož dosáhly dvě společnosti zařazené do vzorku v průběhu jednoho roku během posuzovaného období, činil 3 %. Za této situace se předběžně usuzovalo, že nejvhodnějším cílovým ziskem je zisk ve výši 5 %.

| (302) | Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(302)

Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.

| (303) | Jelikož v průběhu období šetření došlo u cen surovin a následně cen PET na trhu Unie k významným výkyvům, považovalo se za vhodné vypočítat úroveň pro odstranění újmy na základě čtvrtletních údajů.






  Země | Úroveň pro odstranění újmy |
| --- | --- | --- |
| Írán | 17,0 % |
| Pákistán | 15,2 % |
| SAE | 18,5 % |

(303)

Jelikož v průběhu období šetření došlo u cen surovin a následně cen PET na trhu Unie k významným výkyvům, považovalo se za vhodné vypočítat úroveň pro odstranění újmy na základě čtvrtletních údajů.

Země

Úroveň pro odstranění újmy

Írán

17,0 %

Pákistán

15,2 %

SAE

18,5 %

7.2   Prozatímní opatření

| (304) | Na základě výše uvedených skutečností se podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení usuzovalo, že by prozatímní vyrovnávací clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů mělo být v souladu se zásadou pravidla nižšího cla uloženo ve výši nižší z těchto hodnot, a to úrovně subvencování a zjištěné úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(304)

Na základě výše uvedených skutečností se podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení usuzovalo, že by prozatímní vyrovnávací clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů mělo být v souladu se zásadou pravidla nižšího cla uloženo ve výši nižší z těchto hodnot, a to úrovně subvencování a zjištěné úrovně pro odstranění újmy.

| (305) | Na základě výše uvedených skutečností se podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení usuzovalo, že by prozatímní vyrovnávací clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu mělo být uloženo ve výši zjištěného rozpětí újmy, zatímco u dovozu pocházejícího z Pákistánu a Spojených arabských emirátů by mělo být prozatímní vyrovnávací clo uloženo ve výši zjištěného rozpětí subvence. |
| --- | --- |

(305)

Na základě výše uvedených skutečností se podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení usuzovalo, že by prozatímní vyrovnávací clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Íránu mělo být uloženo ve výši zjištěného rozpětí újmy, zatímco u dovozu pocházejícího z Pákistánu a Spojených arabských emirátů by mělo být prozatímní vyrovnávací clo uloženo ve výši zjištěného rozpětí subvence.

| (306) | Podotýká se, že náklady na PET a jejich ceny podléhají značným výkyvům v poměrně krátkém čase. Považovalo se proto za vhodné uložit cla ve formě konkrétní částky za tunu. Tato částka vyplývá z uplatnění sazby vyrovnávacího cla na vývozní ceny CIF použité při výpočtu v souběžném antidumpingovém řízení. |
| --- | --- |

(306)

Podotýká se, že náklady na PET a jejich ceny podléhají značným výkyvům v poměrně krátkém čase. Považovalo se proto za vhodné uložit cla ve formě konkrétní částky za tunu. Tato částka vyplývá z uplatnění sazby vyrovnávacího cla na vývozní ceny CIF použité při výpočtu v souběžném antidumpingovém řízení.

| (307) | Na základě výše uvedených skutečností činí navrhované částky vyrovnávacího cla, vyjádřené jako cena CIF na hranici Unie před proclením:










  Země | Celkové rozpětí subvence | Z toho vývozní subvence | Rozpětí újmy
  (na základě čtvrtletních údajů) | Sazba prozatímního vyrovnávacího cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Částka
  (v EUR/t) |
| Írán | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pákistán | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| SAE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Na základě výše uvedených skutečností činí navrhované částky vyrovnávacího cla, vyjádřené jako cena CIF na hranici Unie před proclením:

Země

Celkové rozpětí subvence

Z toho vývozní subvence

Rozpětí újmy

(na základě čtvrtletních údajů)

Sazba prozatímního vyrovnávacího cla

%

Částka

(v EUR/t)

Írán

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pákistán

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

SAE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3   Závěrečné ustanovení

| (308) | V zájmu řádné správy by měla být stanovena lhůta, během níž mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely případných konečných opatření znovu uvážena, |
| --- | --- |

(308)

V zájmu řádné správy by měla být stanovena lhůta, během níž mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely případných konečných opatření znovu uvážena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, v současnosti kódu KN 3907 60 20.

2.   Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví takto:

| Země | Sazba vyrovnávacího cla
  (v EUR/t) |
| --- | --- |
| Írán: všechny společnosti | 142,97 |
| Pákistán: všechny společnosti | 83,64 |
| Spojené arabské emiráty: všechny společnosti | 42,34 |

Země

Sazba vyrovnávacího cla

(v EUR/t)

Írán: všechny společnosti

142,97

Pákistán: všechny společnosti

83,64

Spojené arabské emiráty: všechny společnosti

42,34

3.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše prozatímního vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše popsaných částek sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se dotčené strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. C 208, 3.9.2009, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. C 208, 3.9.2009, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/59

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 474/2010

ze dne 31. května 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/61

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 475/2010

ze dne 31. května 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 470/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 131, 29.5.2010, s. 29.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 od 1. června 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/63

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 476/2010

ze dne 31. května 2010,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. června 2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. června 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. června 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje ode dne 1. června 2010 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. června 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 1. června 2010

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 13,98 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 13,98 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

13,98

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

13,98

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Prémie – Záliv | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

165,97

116,10

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Prémie – Záliv

—

16,37

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

30,61 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

SMĚRNICE

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/66

---

SMĚRNICE RADY 2010/32/EU

ze dne 10. května 2010,

kterou se provádí Rámcová dohoda o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, uzavřená mezi HOSPEEM a EPSU

(Text s významem pro EHP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 155 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sociální partneři mohou podle čl. 155 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) společně požádat, aby dohody uzavřené mezi nimi na úrovni Unie byly v záležitostech týkajících se článku 153 Smlouvy o fungování EU provedeny rozhodnutím Rady na návrh Komise. |
| --- | --- |

(1)

Sociální partneři mohou podle čl. 155 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) společně požádat, aby dohody uzavřené mezi nimi na úrovni Unie byly v záležitostech týkajících se článku 153 Smlouvy o fungování EU provedeny rozhodnutím Rady na návrh Komise.

| (2) | Dopisem ze dne 17. listopadu 2008 organizace sociálních partnerů HOSPEEM (Evropské sdružení nemocničních a zdravotnických zaměstnavatelů, oborová organizace zastupující zaměstnavatele) a EPSU (Evropská federace odborových svazů veřejných služeb, evropská odborová organizace), které představují evropské sociální partnery, informovaly Komisi o svém úmyslu zahájit jednání podle čl. 138 odst. 4 a článku 139 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) (1) s cílem uzavřít Rámcovou dohodu o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 17. listopadu 2008 organizace sociálních partnerů HOSPEEM (Evropské sdružení nemocničních a zdravotnických zaměstnavatelů, oborová organizace zastupující zaměstnavatele) a EPSU (Evropská federace odborových svazů veřejných služeb, evropská odborová organizace), které představují evropské sociální partnery, informovaly Komisi o svém úmyslu zahájit jednání podle čl. 138 odst. 4 a článku 139 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) (1) s cílem uzavřít Rámcovou dohodu o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních.

| (3) | Dne 17. července 2009 podepsali evropští sociální partneři znění Rámcové dohody o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. července 2009 podepsali evropští sociální partneři znění Rámcové dohody o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních.

| (4) | Jelikož cílů této směrnice, totiž dosažení co nejbezpečnějšího pracovního prostředí předcházením poraněním zaměstnanců způsobeným veškerými ostrými předměty ve zdravotnictví (včetně injekčních jehel) a ochranou ohrožených zaměstnanců v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(4)

Jelikož cílů této směrnice, totiž dosažení co nejbezpečnějšího pracovního prostředí předcházením poraněním zaměstnanců způsobeným veškerými ostrými předměty ve zdravotnictví (včetně injekčních jehel) a ochranou ohrožených zaměstnanců v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (5) | Při vypracování návrhu směrnice Komise zohlednila reprezentativnost stran dohody s ohledem na oblast působnosti dohody pro nemocnice a ostatní zdravotnická zařízení, jejich zmocnění a zákonnost jednotlivých ustanovení rámcové dohody a její soulad s příslušnými ustanoveními ohledně malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(5)

Při vypracování návrhu směrnice Komise zohlednila reprezentativnost stran dohody s ohledem na oblast působnosti dohody pro nemocnice a ostatní zdravotnická zařízení, jejich zmocnění a zákonnost jednotlivých ustanovení rámcové dohody a její soulad s příslušnými ustanoveními ohledně malých a středních podniků.

| (6) | Komise o svém návrhu informovala Evropský parlament a Evropský hospodářský a sociální výbor. |
| --- | --- |

(6)

Komise o svém návrhu informovala Evropský parlament a Evropský hospodářský a sociální výbor.

| (7) | Evropský parlament přijal dne 11. února 2010 usnesení o tomto návrhu. |
| --- | --- |

(7)

Evropský parlament přijal dne 11. února 2010 usnesení o tomto návrhu.

| (8) | Účelem rámcové dohody, jak je stanoven v jejím ustanovení 1, je podpořit dosažení jednoho z cílů sociální politiky, a sice zlepšení pracovních podmínek. |
| --- | --- |

(8)

Účelem rámcové dohody, jak je stanoven v jejím ustanovení 1, je podpořit dosažení jednoho z cílů sociální politiky, a sice zlepšení pracovních podmínek.

| (9) | Ustanovení 11 povoluje členským státům a Společenství (Společenství je od 1. prosince 2009 nahrazeno Unií) udržovat v platnosti a zavádět ustanovení, která jsou příznivější pro ochranu zaměstnanců před poraněními způsobenými ostrými předměty ve zdravotnictví. |
| --- | --- |

(9)

Ustanovení 11 povoluje členským státům a Společenství (Společenství je od 1. prosince 2009 nahrazeno Unií) udržovat v platnosti a zavádět ustanovení, která jsou příznivější pro ochranu zaměstnanců před poraněními způsobenými ostrými předměty ve zdravotnictví.

| (10) | Členské státy by měly stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce za jakékoli porušení povinností vyplývajících z této směrnice. |
| --- | --- |

(10)

Členské státy by měly stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce za jakékoli porušení povinností vyplývajících z této směrnice.

| (11) | Členské státy mohou sociální partnery na základě jejich společné žádosti pověřit prováděním této směrnice, pokud učiní všechny nezbytné kroky, aby zajistily, že mohou kdykoli zaručit výsledky stanovené touto směrnicí. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy mohou sociální partnery na základě jejich společné žádosti pověřit prováděním této směrnice, pokud učiní všechny nezbytné kroky, aby zajistily, že mohou kdykoli zaručit výsledky stanovené touto směrnicí.

| (12) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (2) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily, |
| --- | --- |

(12)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (2) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Touto směrnicí se provádí Rámcová dohoda o prevenci poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, podepsaná evropskými sociálními partnery, organizacemi HOSPEEM a EPSU, dne 17. července 2009, a uvedená v příloze.

Článek 2

Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek 3

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nebo zajistí, aby sociální partneři zavedli nezbytná opatření dohodou do 11. května 2013. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy obsahují odkaz na tuto směrnici nebo je takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 4

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 5

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 10. května 2010.

Za Radu

předsedkyně

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Nové číslování: čl. 154 odst. 4 a článek 155 Smlouvy o fungování EU.

1

(2)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

RÁMCOVÁ DOHODA O PREVENCI PORANĚNÍ OSTRÝMI PŘEDMĚTY V NEMOCNICÍCH A OSTATNÍCH ZDRAVOTNICKÝCH ZAŘÍZENÍCH

Preambule

| 1. | Bezpečnost a ochrana zdraví při práci je otázka, která by měla být důležitá pro každého v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních. Přijetí opatření k zabránění zbytečným poraněním a ochraně před nimi bude mít v případě řádného provedení kladný vliv na zdroje. |
| --- | --- |

1.

Bezpečnost a ochrana zdraví při práci je otázka, která by měla být důležitá pro každého v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních. Přijetí opatření k zabránění zbytečným poraněním a ochraně před nimi bude mít v případě řádného provedení kladný vliv na zdroje.

| 2. | Bezpečnost a ochrana zdraví zaměstnanců jsou prvořadé a úzce souvisí se zdravím pacientů. Jsou základem kvality péče. |
| --- | --- |

2.

Bezpečnost a ochrana zdraví zaměstnanců jsou prvořadé a úzce souvisí se zdravím pacientů. Jsou základem kvality péče.

| 3. | Proces tvorby a provádění politiky týkající se ostrých předmětů ve zdravotnictví by měl být výsledkem sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.

Proces tvorby a provádění politiky týkající se ostrých předmětů ve zdravotnictví by měl být výsledkem sociálního dialogu.

| 4. | HOSPEEM (Evropské sdružení nemocničních a zdravotnických zaměstnavatelů) a EPSU (Evropská federace odborových svazů veřejných služeb), jakožto uznávaní evropští sociální partneři v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, se dohodli takto: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Evropské sdružení nemocničních a zdravotnických zaměstnavatelů) a EPSU (Evropská federace odborových svazů veřejných služeb), jakožto uznávaní evropští sociální partneři v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, se dohodli takto:

Obecná hlediska

| 1. | s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 138 a čl. 139 odst. 2 této smlouvy (1); |
| --- | --- |

1.

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 138 a čl. 139 odst. 2 této smlouvy (1);

| 2. | s ohledem na směrnici Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (2); |
| --- | --- |

2.

s ohledem na směrnici Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (2);

| 3. | s ohledem na směrnici Rady 89/655/EHS ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního zařízení zaměstnanci při práci (3); |
| --- | --- |

3.

s ohledem na směrnici Rady 89/655/EHS ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního zařízení zaměstnanci při práci (3);

| 4. | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (4); |
| --- | --- |

4.

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (4);

| 5. | s ohledem na strategii Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012 (5); |
| --- | --- |

5.

s ohledem na strategii Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012 (5);

| 6. | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství (6); |
| --- | --- |

6.

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství (6);

| 7. | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2006 o ochraně zaměstnanců ve zdravotnictví Evropské unie před infekcemi přenosnými krví způsobenými poraněními jehlou (2006/2015(INI)); |
| --- | --- |

7.

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2006 o ochraně zaměstnanců ve zdravotnictví Evropské unie před infekcemi přenosnými krví způsobenými poraněními jehlou (2006/2015(INI));

| 8. | s ohledem na první a druhou fázi konzultací Evropské komise o ochraně evropských zaměstnanců ve zdravotnictví před infekcemi přenosnými krví způsobenými poraněními jehlou; |
| --- | --- |

8.

s ohledem na první a druhou fázi konzultací Evropské komise o ochraně evropských zaměstnanců ve zdravotnictví před infekcemi přenosnými krví způsobenými poraněními jehlou;

| 9. | s ohledem na výsledky technického semináře o poraněních způsobených jehlou uspořádaného organizacemi EPSU a HOSPEEM dne 7. února 2008; |
| --- | --- |

9.

s ohledem na výsledky technického semináře o poraněních způsobených jehlou uspořádaného organizacemi EPSU a HOSPEEM dne 7. února 2008;

| 10. | s ohledem na posloupnost obecných zásad prevence stanovenou v článku 6 směrnice 89/391/EHS a také s ohledem na preventivní opatření stanovená v článcích 3, 5 a 6 směrnice 2000/54/ES; |
| --- | --- |

10.

s ohledem na posloupnost obecných zásad prevence stanovenou v článku 6 směrnice 89/391/EHS a také s ohledem na preventivní opatření stanovená v článcích 3, 5 a 6 směrnice 2000/54/ES;

| 11. | s ohledem na společné pokyny ILO a WHO ohledně zdravotních služeb a HIV/AIDS a na společné pokyny ILO a WHO ohledně postexpoziční profylaxe k zabránění infekce virem HIV; |
| --- | --- |

11.

s ohledem na společné pokyny ILO a WHO ohledně zdravotních služeb a HIV/AIDS a na společné pokyny ILO a WHO ohledně postexpoziční profylaxe k zabránění infekce virem HIV;

| 12. | při úplném respektování stávajících vnitrostátních právních předpisů a kolektivních smluv; |
| --- | --- |

12.

při úplném respektování stávajících vnitrostátních právních předpisů a kolektivních smluv;

| 13. | vzhledem k tomu, že je nutné přijmout opatření k posouzení míry výskytu poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, přičemž vědecké důkazy prokazují, že preventivní a ochranná opatření mohou významně snížit případy úrazů a infekcí; |
| --- | --- |

13.

vzhledem k tomu, že je nutné přijmout opatření k posouzení míry výskytu poranění ostrými předměty v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních, přičemž vědecké důkazy prokazují, že preventivní a ochranná opatření mohou významně snížit případy úrazů a infekcí;

| 14. | vzhledem k tomu, že základním předpokladem přijetí vhodného opatření k prevenci poranění a infekcí je úplné zhodnocení rizik; |
| --- | --- |

14.

vzhledem k tomu, že základním předpokladem přijetí vhodného opatření k prevenci poranění a infekcí je úplné zhodnocení rizik;

| 15. | vzhledem k tomu, že je nutné, aby zaměstnavatelé a zástupci zaměstnanců pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci vzájemně spolupracovali za účelem prevence a ochrany zaměstnanců před poraněními a infekcemi způsobenými ostrými předměty ve zdravotnictví; |
| --- | --- |

15.

vzhledem k tomu, že je nutné, aby zaměstnavatelé a zástupci zaměstnanců pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci vzájemně spolupracovali za účelem prevence a ochrany zaměstnanců před poraněními a infekcemi způsobenými ostrými předměty ve zdravotnictví;

| 16. | vzhledem k tomu, že poranění ostrými předměty se týká především, nikoli však výhradně, zaměstnanců ve zdravotnictví; |
| --- | --- |

16.

vzhledem k tomu, že poranění ostrými předměty se týká především, nikoli však výhradně, zaměstnanců ve zdravotnictví;

| 17. | vzhledem k tomu, že studenti podstupující v rámci svého vzdělávání klinický výcvik nejsou podle této dohody považováni za zaměstnance, a že by se na ně tudíž měla vztahovat preventivní a ochranná opatření uvedená v této dohodě, přičemž příslušná odpovědnost by měla být upravena podle vnitrostátních právních předpisů a zvyklostí. |
| --- | --- |

17.

vzhledem k tomu, že studenti podstupující v rámci svého vzdělávání klinický výcvik nejsou podle této dohody považováni za zaměstnance, a že by se na ně tudíž měla vztahovat preventivní a ochranná opatření uvedená v této dohodě, přičemž příslušná odpovědnost by měla být upravena podle vnitrostátních právních předpisů a zvyklostí.

Ustanovení 1:   Účel

Účelem této rámcové dohody je

| — | dosáhnout co možná nejbezpečnějšího pracovního prostředí, |
| --- | --- |

—

dosáhnout co možná nejbezpečnějšího pracovního prostředí,

| — | předcházet poraněním zaměstnanců způsobeným veškerými ostrými předměty ve zdravotnictví (včetně injekčních jehel), |
| --- | --- |

—

předcházet poraněním zaměstnanců způsobeným veškerými ostrými předměty ve zdravotnictví (včetně injekčních jehel),

| — | chránit ohrožené zaměstnance, |
| --- | --- |

—

chránit ohrožené zaměstnance,

| — | stanovit integrovaný přístup zavádějící zásady v oblasti hodnocení rizik, prevence rizik, školení, informování, osvěty a monitorování, |
| --- | --- |

—

stanovit integrovaný přístup zavádějící zásady v oblasti hodnocení rizik, prevence rizik, školení, informování, osvěty a monitorování,

| — | zavést do praxe postupy zásahů a následných opatření. |
| --- | --- |

—

zavést do praxe postupy zásahů a následných opatření.

Ustanovení 2:   Oblast působnosti

Tato dohoda se vztahuje na všechny zaměstnance v nemocnicích a ostatních zdravotnických zařízeních i všechny osoby, které spadají pod řídicí a kontrolní pravomoc zaměstnavatelů. Zaměstnavatelé by měli vynaložit úsilí k zajištění toho, aby ustanovení této dohody dodržovali i subdodavatelé.

Ustanovení 3:   Vymezení pojmů

Pro účely této dohody se rozumí:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

Ustanovení 4:   Zásady

| 1. | Při prevenci rizik poranění a infekcí způsobených ostrými předměty ve zdravotnictví má zásadní úlohu kvalitně vyškolený a přiměřeně vybavený zdravotnický personál. Prevence expozice je klíčovou strategií pro vyloučení nebo minimalizaci rizika poranění nebo infekcí získaných při práci. |
| --- | --- |

1.

Při prevenci rizik poranění a infekcí způsobených ostrými předměty ve zdravotnictví má zásadní úlohu kvalitně vyškolený a přiměřeně vybavený zdravotnický personál. Prevence expozice je klíčovou strategií pro vyloučení nebo minimalizaci rizika poranění nebo infekcí získaných při práci.

| 2. | Při prevenci rizik a ochraně před nimi hrají klíčovou roli zástupci zaměstnanců pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. |
| --- | --- |

2.

Při prevenci rizik a ochraně před nimi hrají klíčovou roli zástupci zaměstnanců pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.

| 3. | Zaměstnavatel je povinen zajistit bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců v každém aspektu souvisejícím s prací, včetně psychosociálních faktorů a organizace práce. |
| --- | --- |

3.

Zaměstnavatel je povinen zajistit bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců v každém aspektu souvisejícím s prací, včetně psychosociálních faktorů a organizace práce.

| 4. | Každý zaměstnanec je povinen dbát podle svých možností o svou vlastní bezpečnost a ochranu zdraví i o bezpečnost a ochranu zdraví osob, kterých se dotýká jeho jednání při práci, v souladu se školením a pokyny, které mu byly poskytnuty zaměstnavatelem. |
| --- | --- |

4.

Každý zaměstnanec je povinen dbát podle svých možností o svou vlastní bezpečnost a ochranu zdraví i o bezpečnost a ochranu zdraví osob, kterých se dotýká jeho jednání při práci, v souladu se školením a pokyny, které mu byly poskytnuty zaměstnavatelem.

| 5. | Zaměstnavatel je povinen vytvořit prostředí, kde se zaměstnanci a jejich zástupci podílejí na vypracovávání zásad a postupů pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. |
| --- | --- |

5.

Zaměstnavatel je povinen vytvořit prostředí, kde se zaměstnanci a jejich zástupci podílejí na vypracovávání zásad a postupů pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.

| 6. | Zásada dodržování zvláštních preventivních opatření uvedených v ustanoveních 5 až 10 této dohody znamená, že nikdy nelze předpokládat, že žádné riziko neexistuje. Platí posloupnost obecných zásad prevence podle článku 6 směrnice 89/391/EHS a článků 3, 5 a 6 směrnice 2000/54/ES. |
| --- | --- |

6.

Zásada dodržování zvláštních preventivních opatření uvedených v ustanoveních 5 až 10 této dohody znamená, že nikdy nelze předpokládat, že žádné riziko neexistuje. Platí posloupnost obecných zásad prevence podle článku 6 směrnice 89/391/EHS a článků 3, 5 a 6 směrnice 2000/54/ES.

| 7. | Zaměstnavatelé a zástupci zaměstnanců musí na vhodné úrovni spolupracovat při odstraňování a prevenci rizik, ochraně zdraví a bezpečnosti zaměstnanců a vytváření bezpečného pracovního prostředí, včetně konzultací ohledně volby a používání bezpečného vybavení, stanovení nejvhodnějších postupů školení, informování a osvěty. |
| --- | --- |

7.

Zaměstnavatelé a zástupci zaměstnanců musí na vhodné úrovni spolupracovat při odstraňování a prevenci rizik, ochraně zdraví a bezpečnosti zaměstnanců a vytváření bezpečného pracovního prostředí, včetně konzultací ohledně volby a používání bezpečného vybavení, stanovení nejvhodnějších postupů školení, informování a osvěty.

| 8. | Je nutné přijmout opatření prostřednictvím procesu informování a konzultací v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo kolektivními smlouvami. |
| --- | --- |

8.

Je nutné přijmout opatření prostřednictvím procesu informování a konzultací v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo kolektivními smlouvami.

| 9. | Pro účinnost osvětových opatření je nutné sdílení povinností zaměstnavatelů, zaměstnanců a jejich zástupců. |
| --- | --- |

9.

Pro účinnost osvětových opatření je nutné sdílení povinností zaměstnavatelů, zaměstnanců a jejich zástupců.

| 10. | Nezbytným předpokladem dosažení co nejvyšší bezpečnosti na pracovišti je kombinace opatření v oblasti plánování, osvěty, informování, školení, prevence a monitorování. |
| --- | --- |

10.

Nezbytným předpokladem dosažení co nejvyšší bezpečnosti na pracovišti je kombinace opatření v oblasti plánování, osvěty, informování, školení, prevence a monitorování.

| 11. | Je nutné podporovat kulturu neobviňování. Postupy hlášení nehod by se měly zaměřit spíše na systémové faktory než na jednotlivé chyby. Systematické hlášení musí být považováno za uznávaný postup. |
| --- | --- |

11.

Je nutné podporovat kulturu neobviňování. Postupy hlášení nehod by se měly zaměřit spíše na systémové faktory než na jednotlivé chyby. Systematické hlášení musí být považováno za uznávaný postup.

Ustanovení 5:   Hodnocení rizik

| 1. | Postupy hodnocení rizik musí být prováděny v souladu s články 3 a 6 směrnice 2000/54/ES a články 6 a 9 směrnice 89/391/EHS. |
| --- | --- |

1.

Postupy hodnocení rizik musí být prováděny v souladu s články 3 a 6 směrnice 2000/54/ES a články 6 a 9 směrnice 89/391/EHS.

| 2. | Hodnocení rizik musí zahrnovat určení míry expozice zaměstnanců hrozícím rizikům, pochopení významu řádně vybaveného a organizovaného pracovního prostředí a musí pokrývat veškeré situace, při nichž se vyskytují poranění, krev nebo jiný potenciálně infekční materiál. |
| --- | --- |

2.

Hodnocení rizik musí zahrnovat určení míry expozice zaměstnanců hrozícím rizikům, pochopení významu řádně vybaveného a organizovaného pracovního prostředí a musí pokrývat veškeré situace, při nichž se vyskytují poranění, krev nebo jiný potenciálně infekční materiál.

| 3. | Při hodnocení rizik je třeba zohlednit techniku, organizaci práce, pracovní podmínky, úroveň kvalifikace, psychosociální faktory související s prací a také vliv faktorů souvisejících s pracovním prostředím. Hodnocení rizik umožní






  — | určit, jak lze zabránit expozici zaměstnanců hrozícím rizikům, |
| --- | --- | --- |

3.

Při hodnocení rizik je třeba zohlednit techniku, organizaci práce, pracovní podmínky, úroveň kvalifikace, psychosociální faktory související s prací a také vliv faktorů souvisejících s pracovním prostředím. Hodnocení rizik umožní

—

určit, jak lze zabránit expozici zaměstnanců hrozícím rizikům,

| — | zvážit možné alternativní systémy. |
| --- | --- |

—

zvážit možné alternativní systémy.

Ustanovení 6:   Odstranění rizik, prevence a ochrana

| 1. | Pokud výsledky hodnocení rizik odhalí nebezpečí poranění ostrými předměty nebo infekce, je nutné zabránit expozici zaměstnanců těmto rizikům přijetím následujících opatření, a to bez ohledu na jejich pořadí:






  — | stanovení bezpečných postupů používání a likvidace ostrých zdravotnických nástrojů a kontaminovaného odpadu a jejich zavedení do praxe. Tyto postupy musí být pravidelně přehodnocovány a musí tvořit nedílnou součást opatření k informování a školení zaměstnanců, která jsou uvedena v ustanovení 8, |
| --- | --- | --- |

1.

Pokud výsledky hodnocení rizik odhalí nebezpečí poranění ostrými předměty nebo infekce, je nutné zabránit expozici zaměstnanců těmto rizikům přijetím následujících opatření, a to bez ohledu na jejich pořadí:

—

stanovení bezpečných postupů používání a likvidace ostrých zdravotnických nástrojů a kontaminovaného odpadu a jejich zavedení do praxe. Tyto postupy musí být pravidelně přehodnocovány a musí tvořit nedílnou součást opatření k informování a školení zaměstnanců, která jsou uvedena v ustanovení 8,

| — | provedení změn v praxi a na základě výsledků hodnocení rizik vyloučit používání ostrých předmětů, které nejsou nezbytné, a poskytnout zdravotnické prostředky, jejichž konstrukce zahrnuje ochranné mechanismy zvyšující jejich bezpečnost, |
| --- | --- |

—

provedení změn v praxi a na základě výsledků hodnocení rizik vyloučit používání ostrých předmětů, které nejsou nezbytné, a poskytnout zdravotnické prostředky, jejichž konstrukce zahrnuje ochranné mechanismy zvyšující jejich bezpečnost,

| — | s okamžitou platností se zakazuje vracení krytů na použité jehly. |
| --- | --- |

—

s okamžitou platností se zakazuje vracení krytů na použité jehly.

| 2. | S přihlédnutím k dané činnosti a hodnocení rizik musí být riziko expozice omezeno na tak nízkou úroveň, aby byla dostatečně zajištěna bezpečnost a ochrana zdraví dotyčných zaměstnanců. Na základě výsledků hodnocení rizik je nutno přijmout následující opatření:






  — | zavést účinné postupy likvidace a umístit jasně označené a technicky bezpečné nádoby pro ukládání ostrých předmětů určených k jednorázovému použití, včetně injekčního vybavení, co nejblíže k hodnoceným prostorům, kde se ostré předměty používají nebo nacházejí, |
| --- | --- | --- |

2.

S přihlédnutím k dané činnosti a hodnocení rizik musí být riziko expozice omezeno na tak nízkou úroveň, aby byla dostatečně zajištěna bezpečnost a ochrana zdraví dotyčných zaměstnanců. Na základě výsledků hodnocení rizik je nutno přijmout následující opatření:

—

zavést účinné postupy likvidace a umístit jasně označené a technicky bezpečné nádoby pro ukládání ostrých předmětů určených k jednorázovému použití, včetně injekčního vybavení, co nejblíže k hodnoceným prostorům, kde se ostré předměty používají nebo nacházejí,

| — | předcházet riziku infekcí zavedením bezpečných systémů práce, a to:






  a) | vypracováním soudržného uceleného systému prevence rizik, který zahrnuje techniku, organizaci práce, pracovní podmínky, psychosociální faktory související s prací a vliv faktorů souvisejících s pracovním prostředím; |
| --- | --- | --- |

—

předcházet riziku infekcí zavedením bezpečných systémů práce, a to:

a)

vypracováním soudržného uceleného systému prevence rizik, který zahrnuje techniku, organizaci práce, pracovní podmínky, psychosociální faktory související s prací a vliv faktorů souvisejících s pracovním prostředím;

| b) | školením; |
| --- | --- |

b)

školením;

| c) | prováděním postupů lékařského dohledu v souladu s článkem 14 směrnice 2000/54/ES, |
| --- | --- |

c)

prováděním postupů lékařského dohledu v souladu s článkem 14 směrnice 2000/54/ES,

| — | používat osobní ochranné prostředky. |
| --- | --- |

—

používat osobní ochranné prostředky.

| 3. | Pokud hodnocení uvedené v ustanovení 5 odhalí, že existuje riziko pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců v důsledku jejich expozice biologickým činitelům, proti kterým existují účinné očkovací látky, je zaměstnancům nabídnuto očkování. |
| --- | --- |

3.

Pokud hodnocení uvedené v ustanovení 5 odhalí, že existuje riziko pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců v důsledku jejich expozice biologickým činitelům, proti kterým existují účinné očkovací látky, je zaměstnancům nabídnuto očkování.

| 4. | Očkování a v případě potřeby i přeočkování se provádí v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi, včetně určení typu očkovacích látek.






  — | Zaměstnanci jsou informováni o kladech a záporech podstoupení či nepodstoupení očkování, |
| --- | --- | --- |

4.

Očkování a v případě potřeby i přeočkování se provádí v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi, včetně určení typu očkovacích látek.

—

Zaměstnanci jsou informováni o kladech a záporech podstoupení či nepodstoupení očkování,

| — | očkování musí být nabídnuto bezplatně všem zaměstnancům a studentům poskytujícím zdravotní péči a provádějícím související činnosti na pracovišti. |
| --- | --- |

—

očkování musí být nabídnuto bezplatně všem zaměstnancům a studentům poskytujícím zdravotní péči a provádějícím související činnosti na pracovišti.

Ustanovení 7:   Informování a osvěta

Jelikož jsou ostré předměty používané ve zdravotnictví považovány za pracovní zařízení ve smyslu směrnice 89/655/EHS (8), přijme zaměstnavatel kromě toho, že poskytne zaměstnancům informace a písemné pokyny podle článku 6 směrnice 89/655/EHS, tato vhodná opatření:

| — | poukazuje na různé druhy rizik, |
| --- | --- |

—

poukazuje na různé druhy rizik,

| — | poskytuje pokyny ohledně stávajících právních předpisů, |
| --- | --- |

—

poskytuje pokyny ohledně stávajících právních předpisů,

| — | propaguje osvědčené postupy prevence a evidence mimořádných událostí/nehod, |
| --- | --- |

—

propaguje osvědčené postupy prevence a evidence mimořádných událostí/nehod,

| — | zvyšuje povědomí o této problematice vyvíjením činností a propagačních materiálů ve spolupráci s reprezentativními odbory nebo zástupci zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

zvyšuje povědomí o této problematice vyvíjením činností a propagačních materiálů ve spolupráci s reprezentativními odbory nebo zástupci zaměstnanců,

| — | poskytuje informace o dostupných podpůrných programech. |
| --- | --- |

—

poskytuje informace o dostupných podpůrných programech.

Ustanovení 8:   Školení

Kromě opatření stanovených článkem 9 směrnice 2000/54/ES je poskytnuto vhodné školení o zásadách a postupech souvisejících s poraněními ostrými předměty, které zahrnuje

| — | správné používání zdravotnických prostředků, jejichž konstrukce zahrnuje ochranné mechanismy proti poranění ostrými předměty, |
| --- | --- |

—

správné používání zdravotnických prostředků, jejichž konstrukce zahrnuje ochranné mechanismy proti poranění ostrými předměty,

| — | úvodní zaškolení pro veškerý nový a dočasný personál, |
| --- | --- |

—

úvodní zaškolení pro veškerý nový a dočasný personál,

| — | rizika související s expozicí zaměstnanců krvi a tělním tekutinám, |
| --- | --- |

—

rizika související s expozicí zaměstnanců krvi a tělním tekutinám,

| — | preventivní opatření včetně standardních bezpečnostních opatření, bezpečné systémy práce, správné postupy používání a likvidace a význam imunizace, a to podle konkrétních postupů na pracovišti, |
| --- | --- |

—

preventivní opatření včetně standardních bezpečnostních opatření, bezpečné systémy práce, správné postupy používání a likvidace a význam imunizace, a to podle konkrétních postupů na pracovišti,

| — | postupy hlášení, zásahů a monitorování a jejich význam, |
| --- | --- |

—

postupy hlášení, zásahů a monitorování a jejich význam,

| — | opatření, která je nutné přijmout v případě poranění. |
| --- | --- |

—

opatření, která je nutné přijmout v případě poranění.

Zaměstnavatelé musí organizovat a poskytovat školení, které je pro zaměstnance povinné. Zaměstnavatelé musí uvolnit zaměstnance, kteří se mají školení účastnit. Toto školení musí být pravidelně dostupné a musí zohledňovat výsledky monitorování, modernizace a zdokonalování.

Ustanovení 9:   Hlášení

| 1. | Zahrnuje přezkoumání postupů hlášení používaných zástupci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo příslušnými zástupci zaměstnavatelů či zaměstnanců. Mechanismy hlášení by měly zahrnovat místní, celostátní a celoevropské systémy. |
| --- | --- |

1.

Zahrnuje přezkoumání postupů hlášení používaných zástupci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo příslušnými zástupci zaměstnavatelů či zaměstnanců. Mechanismy hlášení by měly zahrnovat místní, celostátní a celoevropské systémy.

| 2. | Jakoukoli nehodu nebo mimořádnou událost související s poraněním ostrými předměty musí zaměstnanci neprodleně nahlásit zaměstnavateli nebo svému nadřízenému nebo osobě odpovědné za bezpečnost a ochranu zdraví při práci. |
| --- | --- |

2.

Jakoukoli nehodu nebo mimořádnou událost související s poraněním ostrými předměty musí zaměstnanci neprodleně nahlásit zaměstnavateli nebo svému nadřízenému nebo osobě odpovědné za bezpečnost a ochranu zdraví při práci.

Ustanovení 10:   Zásahy a následná opatření

Tam, kde může dojít k poranění ostrými předměty, jsou zavedeny příslušné zásady a postupy. Všichni zaměstnanci musí být s těmito zásadami a postupy seznámeni. Tyto zásady a postupy by měly být v souladu s evropskými, celostátními nebo regionálními právními předpisy, popřípadě kolektivními smlouvami.

Zejména je nutno přijmout následující opatření:

| — | zaměstnavatel učiní okamžité kroky k zajištění péče o zraněného zaměstnance včetně poskytnutí postexpoziční profylaxe a nezbytných zdravotních testů, pokud je to indikováno z lékařských důvodů, jakož i vhodného lékařského dohledu v souladu s ustanovením 6 odst. 2 písm. c), |
| --- | --- |

—

zaměstnavatel učiní okamžité kroky k zajištění péče o zraněného zaměstnance včetně poskytnutí postexpoziční profylaxe a nezbytných zdravotních testů, pokud je to indikováno z lékařských důvodů, jakož i vhodného lékařského dohledu v souladu s ustanovením 6 odst. 2 písm. c),

| — | zaměstnavatel vyšetří příčiny a okolnosti případu a nehodu či mimořádnou událost zaznamená, přičemž v případě potřeby přijme nezbytná opatření. Zaměstnanec musí v přiměřené době poskytnout příslušné informace potřebné ke shromáždění veškerých podrobností o nehodě nebo mimořádné události, |
| --- | --- |

—

zaměstnavatel vyšetří příčiny a okolnosti případu a nehodu či mimořádnou událost zaznamená, přičemž v případě potřeby přijme nezbytná opatření. Zaměstnanec musí v přiměřené době poskytnout příslušné informace potřebné ke shromáždění veškerých podrobností o nehodě nebo mimořádné události,

| — | v případě poranění zaměstnavatel zváží následující kroky včetně případného poskytnutí příslušných rad zaměstnancům a zajištění léčebné péče. Rehabilitace, pokračování pracovního poměru a přístup k odškodnění jsou v souladu s vnitrostátními nebo oborovými dohodami či předpisy. |
| --- | --- |

—

v případě poranění zaměstnavatel zváží následující kroky včetně případného poskytnutí příslušných rad zaměstnancům a zajištění léčebné péče. Rehabilitace, pokračování pracovního poměru a přístup k odškodnění jsou v souladu s vnitrostátními nebo oborovými dohodami či předpisy.

Důvěrná povaha informací o poranění, diagnóze a léčbě je prvořadá a musí být zachována.

Ustanovení 11:   Provedení

Touto dohodou nejsou dotčeny stávající ani budoucí předpisy jednotlivých států a Společenství (9), které jsou příznivější pro ochranu zaměstnanců před poraněními způsobenými ostrými předměty ve zdravotnictví.

Strany dohody žádají Komisi, aby tuto rámcovou dohodu předložila Radě k přijetí rozhodnutí, které učiní tuto dohodu v členských státech Evropské unie závaznou.

Pokud bude tato dohoda provedena prostřednictvím rozhodnutí Rady, může Komise na celoevropské úrovni, a aniž by tím byla dotčena příslušná úloha Komise, vnitrostátních soudů a Evropského soudního dvora, pověřit jejím výkladem strany dohody, které poskytnou své stanovisko.

Strany dohody přezkoumají uplatňování této dohody pět let po dni rozhodnutí Rady, jestliže o to některá ze stran dohody požádá.

V Bruselu dne 17. července 2009.

Za EPSU

Karen JENNINGS

Za HOSPEEM

Godfrey PERERA

---

(1)  Nové číslování: článek 154 a čl. 155 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.

1

(2)  Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 393, 30.12.1990, s. 13. Uvedená směrnice byla posléze kodifikována směrnicí 2009/104/ES (Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 5).

3

(4)  Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21.

4

(5)  KOM(2007) 62 v konečném znění, 21.2.2007.

5

(6)  Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29.

6

(7)  Úř. věst. L 206, 29.7.1991, s. 19.

7

(8)  Uvedená směrnice byla posléze kodifikována směrnicí 2009/104/ES.

8

(9)  „Společenství“ je ode dne 1. prosince 2009 nahrazeno „Unií“.

9

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/73

---

SMĚRNICE KOMISE 2010/34/EU

ze dne 31. května 2010,

kterou se mění příloha I směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o rozšíření použití účinné látky penkonazolu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2009/77/ES (2) byl penkonazol zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice 91/414/EHS s uvedením zvláštního ustanovení, že členské státy mohou povolit pouze použití ve sklenících a že oznamovatel do 31. prosince 2011 předloží další informace o rozpadu a chování metabolitu U1 v půdě. |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2009/77/ES (2) byl penkonazol zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice 91/414/EHS s uvedením zvláštního ustanovení, že členské státy mohou povolit pouze použití ve sklenících a že oznamovatel do 31. prosince 2011 předloží další informace o rozpadu a chování metabolitu U1 v půdě.

| (2) | Dne 6. května 2009 předložil oznamovatel požadované informace Německu, které bylo nařízením Komise (ES) č. 451/2000 (3) jmenováno členským státem zpravodajem. Německo dodatečné informace vyhodnotilo a dne 6. listopadu 2009 předložilo Komisi dodatek k návrhu hodnotící zprávy o penkonazolu, který byl zaslán k připomínkám ostatním členským státům a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA). Obdržené připomínky neobsahovaly žádné závažné obavy a ani ostatní členské státy nebo EFSA neuvedly žádný argument, který by vylučoval rozšíření použití. Návrh hodnotící zprávy spolu s uvedeným dodatkem byl přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 11. května 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání penkonazolu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 6. května 2009 předložil oznamovatel požadované informace Německu, které bylo nařízením Komise (ES) č. 451/2000 (3) jmenováno členským státem zpravodajem. Německo dodatečné informace vyhodnotilo a dne 6. listopadu 2009 předložilo Komisi dodatek k návrhu hodnotící zprávy o penkonazolu, který byl zaslán k připomínkám ostatním členským státům a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA). Obdržené připomínky neobsahovaly žádné závažné obavy a ani ostatní členské státy nebo EFSA neuvedly žádný argument, který by vylučoval rozšíření použití. Návrh hodnotící zprávy spolu s uvedeným dodatkem byl přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 11. května 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání penkonazolu.

| (3) | Z nových informací o rozpadu a chování metabolitu U1 předložených oznamovatelem a z nového hodnocení, které provedl členský stát zpravodaj, vyplývá, že lze očekávat, že přípravky na ochranu rostlin obsahující penkonazol obecně splňují požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o určená použití stanovená v původní dokumentaci, která byla přezkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. V důsledku toho již není nadále nutné použití penkonazolu omezovat na skleníky, jak uvádí směrnice 91/414/EHS ve znění směrnice 2009/77/ES. |
| --- | --- |

(3)

Z nových informací o rozpadu a chování metabolitu U1 předložených oznamovatelem a z nového hodnocení, které provedl členský stát zpravodaj, vyplývá, že lze očekávat, že přípravky na ochranu rostlin obsahující penkonazol obecně splňují požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o určená použití stanovená v původní dokumentaci, která byla přezkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. V důsledku toho již není nadále nutné použití penkonazolu omezovat na skleníky, jak uvádí směrnice 91/414/EHS ve znění směrnice 2009/77/ES.

| (4) | Aniž je dotčen tento závěr, je třeba získat další informace týkající se některých konkrétních aspektů. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Proto je vhodné požadovat, aby oznamovatel předložil další informace o rozpadu a chování metabolitu CGA179944 v kyselé půdě. |
| --- | --- |

(4)

Aniž je dotčen tento závěr, je třeba získat další informace týkající se některých konkrétních aspektů. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Proto je vhodné požadovat, aby oznamovatel předložil další informace o rozpadu a chování metabolitu CGA179944 v kyselé půdě.

| (5) | Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 91/414/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. června 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Budou tyto předpisy používat od 1. července 2010.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 31. května 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 23.

2

(3)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

3

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 91/414/EHS se sloupec „Zvláštní ustanovení“ řádku 292 mění takto:

| 1) | Část A se nahrazuje tímto:
  „ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.“ |
| --- | --- |

1)

Část A se nahrazuje tímto:

„ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.“

| 2) | V části B čtvrtém odstavci se první věta:
  „Dotčené členské státy si vyžádají předložení dalších informací o rozpadu a chování metabolitu U1 v půdě.“
  nahrazuje tímto:
  „Dotčené členské státy si vyžádají předložení dalších informací o rozpadu a chování metabolitu CGA179944 v kyselé půdě.“ |
| --- | --- |

2)

V části B čtvrtém odstavci se první věta:

„Dotčené členské státy si vyžádají předložení dalších informací o rozpadu a chování metabolitu U1 v půdě.“

nahrazuje tímto:

„Dotčené členské státy si vyžádají předložení dalších informací o rozpadu a chování metabolitu CGA179944 v kyselé půdě.“

---

ROZHODNUTÍ

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/75

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. dubna 2010

o jmenování jednoho rakouského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

(2010/305/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/524/ES, Euratom (1),

s ohledem na návrh předložený rakouskou vládou,

s ohledem na stanovisko Komise,

vzhledem k tomu, že se po skončení mandátu pana Heinze PETERA uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Pan Manfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Gruppe III – Vertreter der übrigen wirtschaftlichen und sozialen Interessen), je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2010.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Lucemburku dne 26. dubna 2010.

Za Radu

předseda

M. Á. MORATINOS

---

(1)  Úř. věst. L 207, 28.7.2006, s. 30.

1

---