# Euroopan unionin L 134/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.134.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 134 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta1. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.134.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 134

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta1. kesäkuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 471/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1235/2008 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen eräiden maataloustuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan unionissa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 472/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietyn Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa | 4 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 473/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa | 25 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 474/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 59 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 475/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 61 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 476/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, vilja-alalla 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 63 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Neuvoston direktiivi 2010/32/EU, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, HOSPEEMin ja EPSUn tekemän terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemistä terveydenhuoltoalalla koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komission direktiivi 2010/34/EU, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteen I muuttamisesta penkonatsoli-tehoaineen käytön laajentamisen osalta (
  1
  ) | 73 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/305/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä | 75 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 471/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1235/2008 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen eräiden maataloustuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan unionissa (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 472/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietyn Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa

4

*

Komission asetus (EU) N:o 473/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa

25

Komission asetus (EU) N:o 474/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

59

Komission asetus (EU) N:o 475/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

61

Komission asetus (EU) N:o 476/2010, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, vilja-alalla 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

63

DIREKTIIVIT

*

Neuvoston direktiivi 2010/32/EU, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, HOSPEEMin ja EPSUn tekemän terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemistä terveydenhuoltoalalla koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta (
  1
  )

1

66

*

Komission direktiivi 2010/34/EU, annettu 31 päivänä toukokuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteen I muuttamisesta penkonatsoli-tehoaineen käytön laajentamisen osalta (
  1
  )

1

73

PÄÄTÖKSET

2010/305/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 471/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

asetuksen (EY) N:o 1235/2008 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen eräiden maataloustuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan unionissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansista maista tuotavien luonnonmukaisten tuotteiden tuontijärjestelyjen osalta 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1235/2008 (2) liitteessä III on vahvistettu luettelo kolmansista maista, joiden luonnonmukaisen tuotannon tuotantojärjestelmä ja tarkastustoimenpiteet on hyväksytty vastaaviksi. Kolmansilta mailta viimeisimmän luettelon julkaisemisen jälkeen vastaanotetun uuden hakemuksen ja saatujen tietojen perusteella tietyt muutokset olisi otettava huomioon ja lisättävä tai sisällytettävä luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansista maista tuotavien luonnonmukaisten tuotteiden tuontijärjestelyjen osalta 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1235/2008 (2) liitteessä III on vahvistettu luettelo kolmansista maista, joiden luonnonmukaisen tuotannon tuotantojärjestelmä ja tarkastustoimenpiteet on hyväksytty vastaaviksi. Kolmansilta mailta viimeisimmän luettelon julkaisemisen jälkeen vastaanotetun uuden hakemuksen ja saatujen tietojen perusteella tietyt muutokset olisi otettava huomioon ja lisättävä tai sisällytettävä luetteloon.

| (2) | Australian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että yhdessä sen tarkastuslaitoksista on tehty rakenneuudistus ja että kyseisen tarkastuslaitoksen nimi on muuttunut. Australian viranomaiset ovat antaneet komissiolle riittävät takeet siitä, että rakenneuudistuksen kohteena ollut tarkastuslaitos täyttää asetuksen (EY) N:o 1235/2008 8 artiklan 2 kohdassa vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(2)

Australian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että yhdessä sen tarkastuslaitoksista on tehty rakenneuudistus ja että kyseisen tarkastuslaitoksen nimi on muuttunut. Australian viranomaiset ovat antaneet komissiolle riittävät takeet siitä, että rakenneuudistuksen kohteena ollut tarkastuslaitos täyttää asetuksen (EY) N:o 1235/2008 8 artiklan 2 kohdassa vahvistetut perusteet.

| (3) | Tiettyjä Japanista tuotuja maataloustuotteita pidetään tällä hetkellä unionissa kaupan asetuksen (EY) N:o 1235/2008 19 artiklassa säädettyjen siirtymäsäännösten nojalla. Japani on pyytänyt komissiolta maan sisällyttämistä mainitun asetuksen liitteessä III olevaan luetteloon ja toimittanut mainitun asetuksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti edellytetyt tiedot. Näiden tietojen tarkastelun ja Japanin viranomaisten kanssa sen jälkeen käytyjen keskustelujen perusteella voidaan päätellä, että luonnonmukaista tuotantoa koskevat tuotanto- ja tarkastussäännöt kyseisessä maassa vastaavat asetuksessa (EY) N:o 834/2007 vahvistettuja sääntöjä. Komissio on tehnyt tuotantosääntöjen ja tarkastustoimenpiteiden tosiasiallista soveltamista Japanissa koskevan tarkastuksen asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi näin ollen sisällyttää Japanin asetuksen (EY) N:o 1235/2008 liitteessä III olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjä Japanista tuotuja maataloustuotteita pidetään tällä hetkellä unionissa kaupan asetuksen (EY) N:o 1235/2008 19 artiklassa säädettyjen siirtymäsäännösten nojalla. Japani on pyytänyt komissiolta maan sisällyttämistä mainitun asetuksen liitteessä III olevaan luetteloon ja toimittanut mainitun asetuksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti edellytetyt tiedot. Näiden tietojen tarkastelun ja Japanin viranomaisten kanssa sen jälkeen käytyjen keskustelujen perusteella voidaan päätellä, että luonnonmukaista tuotantoa koskevat tuotanto- ja tarkastussäännöt kyseisessä maassa vastaavat asetuksessa (EY) N:o 834/2007 vahvistettuja sääntöjä. Komissio on tehnyt tuotantosääntöjen ja tarkastustoimenpiteiden tosiasiallista soveltamista Japanissa koskevan tarkastuksen asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi näin ollen sisällyttää Japanin asetuksen (EY) N:o 1235/2008 liitteessä III olevaan luetteloon.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1235/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1235/2008 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1235/2008 liite III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 334, 12.12.2008, s. 25.

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1235/2008 liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan Australiaa koskevan tekstin 5 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan Australiaa koskevan tekstin 5 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:

”—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”;

| 2) | Lisätään Israelia koskevan tekstin jälkeen teksti seuraavasti:
  ”JAPANI
  1.   Tuoteluokat:






  a) | jalostamattomat kasvinviljelytuotteet, kasvien lisäysaineisto ja siemenet; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään Israelia koskevan tekstin jälkeen teksti seuraavasti:

”JAPANI

1.   Tuoteluokat:

a)

jalostamattomat kasvinviljelytuotteet, kasvien lisäysaineisto ja siemenet;

| b) | yhdestä tai useammasta kasviperäisestä ainesosasta koostuvat elintarvikkeina käytettävät jalostetut maataloustuotteet. |
| --- | --- |

b)

yhdestä tai useammasta kasviperäisestä ainesosasta koostuvat elintarvikkeina käytettävät jalostetut maataloustuotteet.

2.   Alkuperä: luokan 1 a tuotteet ja luonnonmukaisesti tuotetut luokan 1 b tuotteiden ainesosat, jotka on kasvatettu Japanissa.

3.   Tuotantostandardit: Japanin luonnonmukaista kasvintuotantoa koskeva maatalousstandardi (maa-, metsä- ja kalatalousministeriön ilmoitus nro 1605, 27.10.2005), Japanin luomujalosteiden tuotantoa koskeva maatalousstandardi (maa-, metsä- ja kalatalousministeriön ilmoitus nro 1606, 27.10.2005).

4.   Toimivaltaiset viranomaiset: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html ja Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Tarkastuslaitokset:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Sertifikaatin myöntävät laitokset: katso 5 kohta.

7.   Luetteloon sisällyttämisen kesto: 30 päivään kesäkuuta 2013 saakka.”

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 472/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietyn Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn vireille paneminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa unioniin.

| (2) | Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 20 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tietyn polyeteenitereftalaatin tuotannosta unionissa. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 20 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tietyn polyeteenitereftalaatin tuotannosta unionissa. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn vireille panemiseksi.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireille panemisesta valituksen tehneille tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireille panemisesta valituksen tehneille tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Koska unionin tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä aikana). |
| --- | --- |

(5)

Koska unionin tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä aikana).

| (6) | Neljätoista unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden myynti muodostaa 65 prosenttia yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä. |
| --- | --- |

(6)

Neljätoista unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden myynti muodostaa 65 prosenttia yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä.

| (7) | Kahdeksan tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta tuojilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kaksi tuojaa, joiden tuonti muodostaa 83 prosenttia yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnista ja 48 prosenttia Arabiemiraateista, Iranista ja Pakistanista tulevasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(7)

Kahdeksan tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta tuojilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kaksi tuojaa, joiden tuonti muodostaa 83 prosenttia yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnista ja 48 prosenttia Arabiemiraateista, Iranista ja Pakistanista tulevasta kokonaistuonnista.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille tuojille ja kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille tuojille ja kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille.

| (9) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä otokseen valitulta tuojalta, kymmeneltä unionin käyttäjältä, kolmelta raaka-aineiden toimittajalta, yhdeltä iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevalta kauppiaalta, yhdeltä pakistanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Lisäksi seitsemän yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydetyt yleiset tiedot vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. |
| --- | --- |

(9)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä otokseen valitulta tuojalta, kymmeneltä unionin käyttäjältä, kolmelta raaka-aineiden toimittajalta, yhdeltä iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevalta kauppiaalta, yhdeltä pakistanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Lisäksi seitsemän yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydetyt yleiset tiedot vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat







  — | Novapet SA, Espanja, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

Novapet SA, Espanja,

| — | Equipolymers srl, Italia, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Italia,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Liettua, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Liettua,

| — | UAB Neo Group, Liettua; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Liettua;

| b) | Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Bandar Imam Khomeini ja Teheran; |
| --- | --- | --- |

b)

Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Bandar Imam Khomeini ja Teheran;

| c) | Pakistanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

c)

Pakistanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Novatex Limited, Karachi;

| d) | Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20.

| (13) | PET on kemiallinen tuote, jota käytetään yleensä muoviteollisuudessa pullojen ja levyjen valmistukseen. Koska kyseessä oleva PET on homogeeninen tuote, sitä ei enää jaoteltu eri tuotelajeihin. |
| --- | --- |

(13)

PET on kemiallinen tuote, jota käytetään yleensä muoviteollisuudessa pullojen ja levyjen valmistukseen. Koska kyseessä oleva PET on homogeeninen tuote, sitä ei enää jaoteltu eri tuotelajeihin.

2.2   Samankaltainen tuote

| (14) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä PET:llä ja Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiraattikuntien tuottamalla ja kotimarkkinoillaan myymällä sekä unioniin viemällä PET:llä on olennaisilta osin samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä PET:llä ja Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiraattikuntien tuottamalla ja kotimarkkinoillaan myymällä sekä unioniin viemällä PET:llä on olennaisilta osin samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNTI

| (15) | Koska raaka-aineiden kustannusten ja PET:n markkinahintojen todettiin vaihdelleen voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi määrittää normaaliarvo ja vientihinta neljännesvuositietojen perusteella. Tätä menettelytapaa ei kuitenkaan voitu soveltaa Iraniin, koska ainoa iranilainen tuottaja ei pystynyt toimittamaan kattavia neljännesvuosittaisia kustannustietoja. |
| --- | --- |

(15)

Koska raaka-aineiden kustannusten ja PET:n markkinahintojen todettiin vaihdelleen voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi määrittää normaaliarvo ja vientihinta neljännesvuositietojen perusteella. Tätä menettelytapaa ei kuitenkaan voitu soveltaa Iraniin, koska ainoa iranilainen tuottaja ei pystynyt toimittamaan kattavia neljännesvuosittaisia kustannustietoja.

3.1   Iran

3.1.1   Normaaliarvo

| (16) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan iranilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan iranilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(16)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan iranilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan iranilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla.

| (17) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Iranin markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(17)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Iranin markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

| (18) | Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(18)

Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

3.1.2   Vientihinta

| (19) | Koska vientimyynti unioniin tapahtui Iranissa toimivan etuyhteydessä olevan myyntiyrityksen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti unionin riippumattomille asiakkaille tapahtui. |
| --- | --- |

(19)

Koska vientimyynti unioniin tapahtui Iranissa toimivan etuyhteydessä olevan myyntiyrityksen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti unionin riippumattomille asiakkaille tapahtui.

3.1.3   Vertailu

| (20) | Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(20)

Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (21) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kaupan tason, kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä muiden tekijöiden (pankkimaksut) erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(21)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kaupan tason, kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä muiden tekijöiden (pankkimaksut) erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

| (22) | Yritys vaati oikaisua kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että kaupan rakenne kotimarkkinoilla poikkeaa EU:n markkinoilla käytävän kaupan rakenteesta. Oikaisu tehtiin siinä määrin, kuin yritys pystyi esittämään näyttöä vaatimustensa tueksi. |
| --- | --- |

(22)

Yritys vaati oikaisua kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että kaupan rakenne kotimarkkinoilla poikkeaa EU:n markkinoilla käytävän kaupan rakenteesta. Oikaisu tehtiin siinä määrin, kuin yritys pystyi esittämään näyttöä vaatimustensa tueksi.

| (23) | Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti vielä lisävaatimuksen, joka koski Iraniin kohdistuvien kansainvälisten pakotteiden väitettyä vaikutusta. Yritys väitti, että tietyt isot Yhdysvalloissa toimivat asiakkaat, kuten Coca-Cola ja Pepsi, eivät pakotteista johtuen saa ostaa PET:tä Iranista eivätkä tästä syystä anna laatutodistuksia Iranista tulevalle PET:lle. Tämän väitetään vaikuttavan myös muihin eurooppalaisiin asiakkaisiin, jotka vaativat alhaisempia hintoja sellaiselle PET:lle, jolle Coca-Cola ja Pepsi eivät ole antaneet todistusta. Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan pystynyt yksilöimään pakotteiden väitettyä vaikutusta niin, että siitä voisi esittää näyttöä. Yrityksellä oli samanlaisia ongelmia kotimarkkinoilla, joilla Coca-Colan ja Pepsin paikalliset lisenssinhaltijat eivät saaneet hankkia PET:tä iranilaisilta tuottajilta vaan joutuivat turvautumaan tuontiin muista maista. Näin ollen pakotteet aiheuttaisivat laskupainetta myös kotimarkkinoiden hintoihin, joten hintavertailuun liittyvää ilmeistä eroa ei ole. Sen vuoksi pääteltiin, että ei ollut perustetta tehdä oikaisua Iraniin kohdistuvien pakotteiden vaikutusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti vielä lisävaatimuksen, joka koski Iraniin kohdistuvien kansainvälisten pakotteiden väitettyä vaikutusta. Yritys väitti, että tietyt isot Yhdysvalloissa toimivat asiakkaat, kuten Coca-Cola ja Pepsi, eivät pakotteista johtuen saa ostaa PET:tä Iranista eivätkä tästä syystä anna laatutodistuksia Iranista tulevalle PET:lle. Tämän väitetään vaikuttavan myös muihin eurooppalaisiin asiakkaisiin, jotka vaativat alhaisempia hintoja sellaiselle PET:lle, jolle Coca-Cola ja Pepsi eivät ole antaneet todistusta. Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan pystynyt yksilöimään pakotteiden väitettyä vaikutusta niin, että siitä voisi esittää näyttöä. Yrityksellä oli samanlaisia ongelmia kotimarkkinoilla, joilla Coca-Colan ja Pepsin paikalliset lisenssinhaltijat eivät saaneet hankkia PET:tä iranilaisilta tuottajilta vaan joutuivat turvautumaan tuontiin muista maista. Näin ollen pakotteet aiheuttaisivat laskupainetta myös kotimarkkinoiden hintoihin, joten hintavertailuun liittyvää ilmeistä eroa ei ole. Sen vuoksi pääteltiin, että ei ollut perustetta tehdä oikaisua Iraniin kohdistuvien pakotteiden vaikutusten huomioon ottamiseksi.

3.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (24) | Ainoaa iranilaista tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa. |
| --- | --- |

(24)

Ainoaa iranilaista tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.

| (25) | Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella muita iranilaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Iranille määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle iranilaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(25)

Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella muita iranilaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Iranille määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle iranilaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty polkumyyntimarginaali.

| (26) | Irania koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 28,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Irania koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 28,6 prosenttia.

3.2   Pakistan

3.2.1   Normaaliarvo

| (27) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan pakistanilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan pakistanilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan pakistanilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan pakistanilaisen tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla.

| (28) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Pakistanin markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(28)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Pakistanin markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

| (29) | Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin samankaltaisen tuotteen koko kotimarkkinamyynnin painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(29)

Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin samankaltaisen tuotteen koko kotimarkkinamyynnin painotettua keskiarvoa.

3.2.2   Vientihinta

| (30) | Kyseinen ainoa pakistanilainen vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Kyseinen ainoa pakistanilainen vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.

3.2.3   Vertailu

| (31) | Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(31)

Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (32) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut tuontimaksujen, alennusten, ostohyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto- ja myynnin jälkeisten kustannusten (tekninen tuki ja palvelut) sekä palkkioiden ja muiden tekijöiden (pankkimaksut) erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(32)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut tuontimaksujen, alennusten, ostohyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto- ja myynnin jälkeisten kustannusten (tekninen tuki ja palvelut) sekä palkkioiden ja muiden tekijöiden (pankkimaksut) erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

3.2.4   Polkumyyntimarginaali

| (33) | Ainoaa pakistanilaista tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa. |
| --- | --- |

(33)

Ainoaa pakistanilaista tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.

| (34) | Ainoaa pakistanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa Novatex Limitediä koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 1,5 prosenttia, eli alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason. |
| --- | --- |

(34)

Ainoaa pakistanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa Novatex Limitediä koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 1,5 prosenttia, eli alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason.

| (35) | Koska Pakistanissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, väliaikaisia toimenpiteitä ei ole tarpeen ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

(35)

Koska Pakistanissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, väliaikaisia toimenpiteitä ei ole tarpeen ottaa käyttöön.

3.3   Yhdistyneet arabiemiirikunnat

3.3.1   Normaaliarvo

| (36) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, jäljempänä ’Arabiemiraatit’, toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan Arabiemiraateissa toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(36)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko ainoan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, jäljempänä ’Arabiemiraatit’, toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Ainoan Arabiemiraateissa toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla.

| (37) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Arabiemiraattien markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(37)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Arabiemiraattien markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

| (38) | Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(38)

Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

3.3.2   Vientihinta

| (39) | Kyseinen ainoa Arabiemiraateissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(39)

Kyseinen ainoa Arabiemiraateissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.

3.3.3   Vertailu

| (40) | Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(40)

Kyseiselle ainoalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (41) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(41)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

3.3.4   Polkumyyntimarginaali

| (42) | Ainoaa Arabiemiraateissa toimivaa tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa. |
| --- | --- |

(42)

Ainoaa Arabiemiraateissa toimivaa tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.

| (43) | Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta Arabiemiraateissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella muita Arabiemiraateissa toimivia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Arabiemiraateille määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle Arabiemiraateissa toimivalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty marginaali. |
| --- | --- |

(43)

Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta Arabiemiraateissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella muita Arabiemiraateissa toimivia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Arabiemiraateille määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle Arabiemiraateissa toimivalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty marginaali.

| (44) | Arabiemiraatteja koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 6,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(44)

Arabiemiraatteja koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) on 6,6 prosenttia.

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonala ja unionin tuotanto

| (45) | Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 17 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksesta saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 17 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksesta saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (46) | Näistä 17 tuottajasta 12 toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten 12 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 80 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Yhteistyössä toimineiden 12 tuottajan katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Jäljelle jäävistä unionin tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’muut unionin tuottajat’. Kyseiset muut unionin tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet tai vastustaneet valitusta. |
| --- | --- |

(46)

Näistä 17 tuottajasta 12 toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten 12 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 80 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Yhteistyössä toimineiden 12 tuottajan katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Jäljelle jäävistä unionin tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’muut unionin tuottajat’. Kyseiset muut unionin tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet tai vastustaneet valitusta.

| (47) | On huomattava, että PET:n unionin markkinoilla on varsin suuri määrä tuottajia, jotka kuuluvat usein suurempaan yritysryhmään, jonka päätoimipaikka on EU:n ulkopuolella. Äskettäin tapahtuneiden yritysostojen ja toiminnan lopettamisten jälkeen markkinat ovat vakiintumisvaiheessa. Esimerkiksi vuonna 2009 Tergal Fibers (Ranska), Invista (Saksa) ja Artenius (UK) lopettivat PET:n tuotantolaitokset ja Indorama otti haltuunsa Eastmaninin tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa. |
| --- | --- |

(47)

On huomattava, että PET:n unionin markkinoilla on varsin suuri määrä tuottajia, jotka kuuluvat usein suurempaan yritysryhmään, jonka päätoimipaikka on EU:n ulkopuolella. Äskettäin tapahtuneiden yritysostojen ja toiminnan lopettamisten jälkeen markkinat ovat vakiintumisvaiheessa. Esimerkiksi vuonna 2009 Tergal Fibers (Ranska), Invista (Saksa) ja Artenius (UK) lopettivat PET:n tuotantolaitokset ja Indorama otti haltuunsa Eastmaninin tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa.

| (48) | Kuten 6 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin viisi yksittäistä tuottajaa, joiden myynti kattoi 65 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä. Yksi yritys ei pystynyt toimittamaan kaikkia pyydettyjä tietoja, mistä syystä otokseen kuului lopulta vain neljä yritystä, joiden myynti muodosti 47 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä. |
| --- | --- |

(48)

Kuten 6 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin viisi yksittäistä tuottajaa, joiden myynti kattoi 65 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä. Yksi yritys ei pystynyt toimittamaan kaikkia pyydettyjä tietoja, mistä syystä otokseen kuului lopulta vain neljä yritystä, joiden myynti muodosti 47 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä.

4.2   Unionin kulutus

| (49) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella.

| (50) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysyntä unionissa kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Todettavissa oleva kysyntä kasvoi vuonna 2007 8 prosenttia, pieneni hiukan vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana (2 prosenttiyksikköä) ja kasvoi taas 5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kokonaiskulutus (tonnia) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja valitus. |

(50)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysyntä unionissa kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Todettavissa oleva kysyntä kasvoi vuonna 2007 8 prosenttia, pieneni hiukan vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana (2 prosenttiyksikköä) ja kasvoi taas 5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 1

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n kokonaiskulutus (tonnia)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeksi (2006 = 100)

100

108

106

111

Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja valitus.

4.3   Asianomaisista maista tuleva tuonti

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (51) | Komissio tutki, olisiko Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista peräisin olevan PET:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Komissio tutki, olisiko Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista peräisin olevan PET:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (52) | Koska Pakistania koskeva polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa, katsotaan, että kyseisen tuonnin vaikutuksia ei voida arvioida yhdessä Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(52)

Koska Pakistania koskeva polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa, katsotaan, että kyseisen tuonnin vaikutuksia ei voida arvioida yhdessä Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.

| (53) | Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tuonnin vaikutusten osalta tutkimus osoitti, että polkumyyntimarginaalit olivat yli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(53)

Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tuonnin vaikutusten osalta tutkimus osoitti, että polkumyyntimarginaalit olivat yli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (54) | Iranista ja Arabiemiraateista tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välisistä kilpailuolosuhteista tutkimuksessa todettiin, että kyseisten maiden tuottajat käyttävät samoja myyntikanavia ja myyvät tuotteitaan samanlaisille asiakasryhmille. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että molemmista mainituista maista tuleva tuonti oli tarkastelujaksolla noususuuntaista. |
| --- | --- |

(54)

Iranista ja Arabiemiraateista tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välisistä kilpailuolosuhteista tutkimuksessa todettiin, että kyseisten maiden tuottajat käyttävät samoja myyntikanavia ja myyvät tuotteitaan samanlaisille asiakasryhmille. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että molemmista mainituista maista tuleva tuonti oli tarkastelujaksolla noususuuntaista.

| (55) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista tulevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista tulevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.

b)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä

| (56) | Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä EU:hun kasvoi lähes 20-kertaisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli tutkimusajanjaksolla 212 198 tonnia. Tuonti Arabiemiraateista ja Iranista melkein kolminkertaistui vuosien 2006 ja 2007 välillä, minkä jälkeen se nelinkertaistui vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 ja lähes kaksinkertaistui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä (tonnia) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Lähde: Eurostat. |

(56)

Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä EU:hun kasvoi lähes 20-kertaisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli tutkimusajanjaksolla 212 198 tonnia. Tuonti Arabiemiraateista ja Iranista melkein kolminkertaistui vuosien 2006 ja 2007 välillä, minkä jälkeen se nelinkertaistui vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 ja lähes kaksinkertaistui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 2

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä (tonnia)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indeksi (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Lähde: Eurostat.

c)   Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus

| (57) | Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli vuonna 2006 0,4 prosenttia, ja se kasvoi tasaisesti koko tarkastelujakson ajan lähes 7 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus kasvoi 0,8 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä, 3,4 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä ja 2,5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 7,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli vuonna 2006 0,4 prosenttia, ja se kasvoi tasaisesti koko tarkastelujakson ajan lähes 7 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus kasvoi 0,8 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä, 3,4 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä ja 2,5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 7,1 prosenttia.

| (58) | On huomattava, että Arabiemiraatit tulivat markkinoille vasta vuonna 2007 mutta onnistuivat nopeasti valloittamaan merkittävän markkinaosuuden. |
| --- | --- |

(58)

On huomattava, että Arabiemiraatit tulivat markkinoille vasta vuonna 2007 mutta onnistuivat nopeasti valloittamaan merkittävän markkinaosuuden.

d)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (59) | Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta laski 15 prosenttia, ja jyrkintä lasku oli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Keskimääräinen hinta laski 1 prosentin vuonna 2007 ja taas 1 prosenttiyksikön vuonna 2008, ennen kuin se laski vielä 13 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabiemiraateista ja Iranista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indeksi | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Lähde: Eurostat. |

(59)

Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta laski 15 prosenttia, ja jyrkintä lasku oli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Keskimääräinen hinta laski 1 prosentin vuonna 2007 ja taas 1 prosenttiyksikön vuonna 2008, ennen kuin se laski vielä 13 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 3

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Arabiemiraateista ja Iranista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 033

1 023

1 010

874

Indeksi

100

99

98

85

Lähde: Eurostat.

ii)   Hintojen alittavuus

| (60) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ja kustannukset vaihtelivat voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, myyntihintoja ja kustannuksia koskevat tiedot kerättiin neljännesvuosittain, ja hintojen alittavuutta ja alihinnoittelua koskevat laskelmat tehtiin niiden perusteella. |
| --- | --- |

(60)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ja kustannukset vaihtelivat voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, myyntihintoja ja kustannuksia koskevat tiedot kerättiin neljännesvuosittain, ja hintojen alittavuutta ja alihinnoittelua koskevat laskelmat tehtiin niiden perusteella.

| (61) | Hinnan alittavuutta tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, Arabiemiraateista ja Iranista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Hinnan alittavuutta tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, Arabiemiraateista ja Iranista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi.

| (62) | Vertailu osoitti, että Arabiemiraateista peräisin olevan polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,9 prosentilla. Iranista peräisin olevien polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,2 prosentilla. Molempien asianomaisten maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali tutkimusajanjaksolla on 3,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Vertailu osoitti, että Arabiemiraateista peräisin olevan polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,9 prosentilla. Iranista peräisin olevien polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,2 prosentilla. Molempien asianomaisten maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali tutkimusajanjaksolla on 3,8 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan tilanne

| (63) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tutkimuksen yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(63)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tutkimuksen yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (64) | Koska unionin tuottajia oli runsaasti, käytettiin otantamenetelmää, kuten edellä selitettiin. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:






  — | Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

(64)

Koska unionin tuottajia oli runsaasti, käytettiin otantamenetelmää, kuten edellä selitettiin. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

—

Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen tietojen perusteella.

| — | Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiltä saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiltä saatujen tietojen perusteella.

4.5   Makrotaloudelliset tekijät

a)   Tuotanto

| (65) | Unionin tuotanto laski 4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotanto lisääntyi vuonna 2007 5 prosentilla noin 2 570 000 tonniin mutta laski vuonna 2008 jyrkästi 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja lisääntyi taas hiukan (1 prosenttiyksikön) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin se oli 2 300 000 tonnia.

  Taulukko 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(65)

Unionin tuotanto laski 4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotanto lisääntyi vuonna 2007 5 prosentilla noin 2 570 000 tonniin mutta laski vuonna 2008 jyrkästi 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja lisääntyi taas hiukan (1 prosenttiyksikön) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin se oli 2 300 000 tonnia.

Taulukko 4

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeksi (2006 = 100)

100

105

95

96

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

b)   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (66) | Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 1 prosentin vuonna 2007, 5 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(66)

Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 1 prosentin vuonna 2007, 5 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeksi (2006 = 100)

100

101

106

115

Kapasiteetin käyttöaste

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeksi (2006 = 100)

100

105

90

84

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

| (67) | Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2006, kasvoi 87 prosenttiin vuonna 2007 mutta laski myöhemmin 75 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen vain 69 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tarkoittaa sitä, että kyseisenä ajanjaksona tuotanto laski ja tuotantokapasiteetti lisääntyi. |
| --- | --- |

(67)

Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2006, kasvoi 87 prosenttiin vuonna 2007 mutta laski myöhemmin 75 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen vain 69 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tarkoittaa sitä, että kyseisenä ajanjaksona tuotanto laski ja tuotantokapasiteetti lisääntyi.

c)   Myyntimäärä

| (68) | Unionin tuottajien myynnin määrä EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski hiukan tarkastelujaksolla. Myynti lisääntyi 5 prosenttia vuonna 2007 mutta laski seuraavana vuonna hiukan alle vuoden 2006 tason ja oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006, eli noin 2 100 000 tonnia. Koska varastojen määrä oli rajallinen, myynnin kehitys noudattaa tarkasti tuotannon kehitystä.

  Taulukko 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynti (tonnia) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(68)

Unionin tuottajien myynnin määrä EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski hiukan tarkastelujaksolla. Myynti lisääntyi 5 prosenttia vuonna 2007 mutta laski seuraavana vuonna hiukan alle vuoden 2006 tason ja oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006, eli noin 2 100 000 tonnia. Koska varastojen määrä oli rajallinen, myynnin kehitys noudattaa tarkasti tuotannon kehitystä.

Taulukko 6

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n myynti (tonnia)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeksi (2006 = 100)

100

105

99

97

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

d)   Markkinaosuus

| (69) | Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 10 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 200685 prosentista tutkimusajanjakson 75 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. On huomattava, että kehityssuuntaus oli laskeva myös otokseen valituilla unionin tuottajilla.

  Taulukko 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuottajien markkinaosuus | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Lähde: kyselyvastaukset, valitus ja Eurostat. |

(69)

Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 10 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 200685 prosentista tutkimusajanjakson 75 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. On huomattava, että kehityssuuntaus oli laskeva myös otokseen valituilla unionin tuottajilla.

Taulukko 7

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Unionin tuottajien markkinaosuus

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeksi (2006 = 100)

100

98

94

88

Lähde: kyselyvastaukset, valitus ja Eurostat.

e)   Kasvu

| (70) | Unionin kulutus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä EU:n markkinoilla laski 3 prosenttia, ja niiden markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 0,4 prosentista 7,1 prosenttiin. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan. |
| --- | --- |

(70)

Unionin kulutus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä EU:n markkinoilla laski 3 prosenttia, ja niiden markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 0,4 prosentista 7,1 prosenttiin. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.

f)   Työllisyys

| (71) | Unionin tuottajien työllisyystaso laski 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 2 400 vuonna 2006 ja 2 100 vuonna 2007, väheni merkittävästi (13 prosenttia) ja pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2007 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet EU:n tuottajat tekivät.

  Taulukko 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (henkilöä) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(71)

Unionin tuottajien työllisyystaso laski 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 2 400 vuonna 2006 ja 2 100 vuonna 2007, väheni merkittävästi (13 prosenttia) ja pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2007 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet EU:n tuottajat tekivät.

Taulukko 8

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työllisyys (henkilöä)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeksi (2006 = 100)

100

87

85

85

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

g)   Tuottavuus

| (72) | Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa) kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotanto laski siis hitaammin kuin työllisyystaso eli unionin tuottajien tehokkuus kasvoi. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2007, jolloin tuotanto lisääntyi vaikka työllisyystaso laski ja tuottavuus oli 21 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006.

  Taulukko 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(72)

Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa) kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotanto laski siis hitaammin kuin työllisyystaso eli unionin tuottajien tehokkuus kasvoi. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2007, jolloin tuotanto lisääntyi vaikka työllisyystaso laski ja tuottavuus oli 21 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006.

Taulukko 9

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeksi (2006 = 100)

100

121

112

112

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

h)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

| (73) | Unionin tuottajien keskimääräinen vuotuinen myyntihinta EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille pysyi vakaana vuosien 2006 ja 2008 välillä ollen noin 1 100 euroa tonnilta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vuotuinen myyntihinta laski 12 prosenttia ja oli 977 euroa tonnilta. Keskimääräinen vuotuinen myyntihinta ei heijasta PET:n kuukausittaisia tai jopa päivittäisiä hintavaihteluja Euroopan (ja maailman)markkinoilla, mutta sen katsotaan riittävän kuvaamaan tarkastelujakson kehityssuuntausta. PET:n myyntihinnat noudattelevat yleensä sen pääasiallisten raaka-aineiden (lähinnä tereftaalihappo (PTA) ja monoeteeniglykoli (MEG)) hintakehitystä, koska kyseiset raaka-aineet muodostavat jopa 80 prosenttia PET:n kokonaiskustannuksista.

  Taulukko 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(73)

Unionin tuottajien keskimääräinen vuotuinen myyntihinta EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille pysyi vakaana vuosien 2006 ja 2008 välillä ollen noin 1 100 euroa tonnilta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vuotuinen myyntihinta laski 12 prosenttia ja oli 977 euroa tonnilta. Keskimääräinen vuotuinen myyntihinta ei heijasta PET:n kuukausittaisia tai jopa päivittäisiä hintavaihteluja Euroopan (ja maailman)markkinoilla, mutta sen katsotaan riittävän kuvaamaan tarkastelujakson kehityssuuntausta. PET:n myyntihinnat noudattelevat yleensä sen pääasiallisten raaka-aineiden (lähinnä tereftaalihappo (PTA) ja monoeteeniglykoli (MEG)) hintakehitystä, koska kyseiset raaka-aineet muodostavat jopa 80 prosenttia PET:n kokonaiskustannuksista.

Taulukko 10

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)

1 110

1 105

1 111

977

Indeksi (2006 = 100)

100

100

100

88

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

| (74) | Kuten edellä todetaan, Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(74)

Kuten edellä todetaan, Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat.

i)   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (75) | Kun otetaan huomioon Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. On tärkeää muistaa, että vuodesta 2000 alkaen Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta ja vuodesta 2004 alkaen Kiinan kansantasavallasta peräsin olevaan PET:hen on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä. Koska tätä tutkimusta koskevalla tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja sen tappiot kasvoivat, sen ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

(75)

Kun otetaan huomioon Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. On tärkeää muistaa, että vuodesta 2000 alkaen Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta ja vuodesta 2004 alkaen Kiinan kansantasavallasta peräsin olevaan PET:hen on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä. Koska tätä tutkimusta koskevalla tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja sen tappiot kasvoivat, sen ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

4.6   Mikrotaloudelliset tekijät

a)   Varastot

| (76) | Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot pienenivät vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. On huomattava, että varastot ovat alle 5 prosenttia vuosituotannosta, ja siksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on rajallinen.

  Taulukko 11











  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(76)

Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot pienenivät vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. On huomattava, että varastot ovat alle 5 prosenttia vuosituotannosta, ja siksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on rajallinen.

Taulukko 11

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeksi (2006 = 100)

100

94

77

78

Lähde: kyselylomakevastaukset.

b)   Palkat

| (77) | Vuotuiset työvoimakustannukset nousivat vuosien 2006 ja 2007 välillä 11 prosenttia, ennen kuin ne vuonna 2008 laskivat 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja edelleen tutkimusajanjaksolla 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2008, jolloin ne olivat samalla tasolla kuin vuonna 2006. Kaiken kaikkiaan työvoimakustannukset pysyivät vakaina.

  Taulukko 12











  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(77)

Vuotuiset työvoimakustannukset nousivat vuosien 2006 ja 2007 välillä 11 prosenttia, ennen kuin ne vuonna 2008 laskivat 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja edelleen tutkimusajanjaksolla 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2008, jolloin ne olivat samalla tasolla kuin vuonna 2006. Kaiken kaikkiaan työvoimakustannukset pysyivät vakaina.

Taulukko 12

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeksi (2006 = 100)

100

111

109

100

Lähde: kyselylomakevastaukset.

c)   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (78) | Otokseen valittujen tuottajien EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) pysyi tappiollisena ja jopa laski – 6,9 prosentista – 7,5 prosenttiin. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuuden tilanne parantui vuonna 2007, jolloin nettotappiot olivat vain – 1,5 prosenttia nettomyynnistä, mutta tappiot lisääntyivät jyrkästi – 9,3 prosenttiin vuonna 2008. Tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.

  Taulukko 13











  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeksi (2006= – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeksi (2006= – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(78)

Otokseen valittujen tuottajien EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) pysyi tappiollisena ja jopa laski – 6,9 prosentista – 7,5 prosenttiin. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuuden tilanne parantui vuonna 2007, jolloin nettotappiot olivat vain – 1,5 prosenttia nettomyynnistä, mutta tappiot lisääntyivät jyrkästi – 9,3 prosenttiin vuonna 2008. Tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.

Taulukko 13

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeksi (2006= – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeksi (2006= – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (79) | Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se parantui vuosien 2006 ja 2007 välillä – 9,6 prosentista – 3,1 prosenttiin, laski – 16,8 prosenttiin vuonna 2008 ja parantui taas tutkimusajanjaksolla – 12,3 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pysyi tappiollisena heiketen 2,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(79)

Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se parantui vuosien 2006 ja 2007 välillä – 9,6 prosentista – 3,1 prosenttiin, laski – 16,8 prosenttiin vuonna 2008 ja parantui taas tutkimusajanjaksolla – 12,3 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pysyi tappiollisena heiketen 2,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

d)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (80) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen vuonna 2006 (– 18,5 miljoonaa euroa). Se parantui merkittävästi vuonna 2007, jolloin se oli positiivinen (19,5 miljoonaa euroa), mutta heikentyi voimakkaasti vuonna 2008 (– 42 miljoonaa euroa) ennen kuin parantui tutkimusajanjaksolla – 11 miljoonaan euroon. Kaiken kaikkiaan kassavirta kehittyi tarkastelujaksolla myönteisesti vaikka pysyikin negatiivisena. |
| --- | --- |

(80)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen vuonna 2006 (– 18,5 miljoonaa euroa). Se parantui merkittävästi vuonna 2007, jolloin se oli positiivinen (19,5 miljoonaa euroa), mutta heikentyi voimakkaasti vuonna 2008 (– 42 miljoonaa euroa) ennen kuin parantui tutkimusajanjaksolla – 11 miljoonaan euroon. Kaiken kaikkiaan kassavirta kehittyi tarkastelujaksolla myönteisesti vaikka pysyikin negatiivisena.

| (81) | Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

  Taulukko 14











  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeksi (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(81)

Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

Taulukko 14

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeksi (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Lähde: kyselylomakevastaukset.

e)   Investoinnit

| (82) | Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät vuosien 2006 ja 2007 välillä 34 prosenttia, vuosien 2007 ja 2008 välillä 59 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten vielä tutkimusajanjaksolla hieman vuodesta 2008. Kaiken kaikkiaan investoinnit laskivat 96 prosenttia tarkastelujaksolla. Investointien jyrkkä väheneminen selittynee osittain sillä, että vuosina 2006–2007 hankittiin uusia tuotantolinjoja, joilla pyrittiin lisäämään kapasiteettia.

  Taulukko 15











  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(82)

Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät vuosien 2006 ja 2007 välillä 34 prosenttia, vuosien 2007 ja 2008 välillä 59 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten vielä tutkimusajanjaksolla hieman vuodesta 2008. Kaiken kaikkiaan investoinnit laskivat 96 prosenttia tarkastelujaksolla. Investointien jyrkkä väheneminen selittynee osittain sillä, että vuosina 2006–2007 hankittiin uusia tuotantolinjoja, joilla pyrittiin lisäämään kapasiteettia.

Taulukko 15

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeksi (2006 = 100)

100

66

7

4

Lähde: kyselylomakevastaukset.

4.7   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (83) | Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, mutta on syytä huomata, että vaikka kysyntä kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, unionin tuottajien markkinaosuus laski 10 prosenttiyksiköllä 75 prosenttiin. |
| --- | --- |

(83)

Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, mutta on syytä huomata, että vaikka kysyntä kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, unionin tuottajien markkinaosuus laski 10 prosenttiyksiköllä 75 prosenttiin.

| (84) | Samaan aikaan oleelliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Kannattavuus ja investointien tuotto pysyivät negatiivisena ja heikkenivät kokonaisuudessaan vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Myönteisestä kehityksestä huolimatta myös kassavirta pysyi negatiivisena tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(84)

Samaan aikaan oleelliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Kannattavuus ja investointien tuotto pysyivät negatiivisena ja heikkenivät kokonaisuudessaan vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Myönteisestä kehityksestä huolimatta myös kassavirta pysyi negatiivisena tutkimusajanjaksolla.

| (85) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (86) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, onko polkumyynnillä tapahtuva Iranista ja Yhdistyneistä Arabiemiraattikunnista peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(86)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, onko polkumyynnillä tapahtuva Iranista ja Yhdistyneistä Arabiemiraattikunnista peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (87) | Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähes 20-kertaisesti, 212 200 tonniin, ja niiden markkinaosuus kasvoi lähes 7 prosenttiyksikköä (0,4 %:sta 7,1 %:iin). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä (84,9 %:sta 75,1 %:iin). Kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja pysyi merkittävästi unionin tuottajien keskimääräistä hintaa alempana. |
| --- | --- |

(87)

Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähes 20-kertaisesti, 212 200 tonniin, ja niiden markkinaosuus kasvoi lähes 7 prosenttiyksikköä (0,4 %:sta 7,1 %:iin). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä (84,9 %:sta 75,1 %:iin). Kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja pysyi merkittävästi unionin tuottajien keskimääräistä hintaa alempana.

| (88) | Kuten 62 kappaleessa todetaan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen alittavuus oli Arabiemiraattien osalta 3,9 prosenttia ja Iranin osalta 3,2 prosenttia. Vaikka hintojen alittavuus olikin alle 4 prosenttia, sitä ei voida pitää vähäisenä, koska PET on perushyödyke, jonka osalta kilpailu käydään lähinnä hinnasta. |
| --- | --- |

(88)

Kuten 62 kappaleessa todetaan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen alittavuus oli Arabiemiraattien osalta 3,9 prosenttia ja Iranin osalta 3,2 prosenttia. Vaikka hintojen alittavuus olikin alle 4 prosenttia, sitä ei voida pitää vähäisenä, koska PET on perushyödyke, jonka osalta kilpailu käydään lähinnä hinnasta.

| (89) | Iranilainen viejä väitti, että PET:n tuonti Iranista ei ole voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska kyseisen tuonnin taso ylittää vain marginaalisesti tuonnille määritetyn vähimmäistason. Tutkimusajanjaksolla Iranista tuleva tuonti, jonka markkinaosuus oli 1,9 prosenttia, ylitti kuitenkin perusasetuksessa säädetyn vähimmäistason. Lisäksi sen hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tästä syystä iranilaisen viejän väite hylättiin. |
| --- | --- |

(89)

Iranilainen viejä väitti, että PET:n tuonti Iranista ei ole voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska kyseisen tuonnin taso ylittää vain marginaalisesti tuonnille määritetyn vähimmäistason. Tutkimusajanjaksolla Iranista tuleva tuonti, jonka markkinaosuus oli 1,9 prosenttia, ylitti kuitenkin perusasetuksessa säädetyn vähimmäistason. Lisäksi sen hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tästä syystä iranilaisen viejän väite hylättiin.

| (90) | Koska Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat, kyseisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin katsotaan aiheuttaneen laskupainetta hintoihin ja estäneen unionin tuotannonalaa pitämästä myyntihintojaan tasolla, joka olisi ollut tarpeen kustannusten kattamiseksi ja voiton saamiseksi. Näin ollen katsotaan, että kyseisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on selvä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(90)

Koska Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat, kyseisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin katsotaan aiheuttaneen laskupainetta hintoihin ja estäneen unionin tuotannonalaa pitämästä myyntihintojaan tasolla, joka olisi ollut tarpeen kustannusten kattamiseksi ja voiton saamiseksi. Näin ollen katsotaan, että kyseisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on selvä syy-yhteys.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutus

5.3.1   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (91) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mahdollinen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sen heikosta vientitoiminnasta. Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Samaan aikaan vientihinnat kuitenkin laskivat 10 prosenttia, mikä johti siihen, että viennin arvo pysyi tarkastelujaksolla vakaana. Näin ollen ei ole merkkejä siitä, että vientitulos olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

  Taulukko 16











  Unionin tuotannonala | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vientimyynti (euroa) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Vientihinta (euroa/tonni) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(91)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mahdollinen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sen heikosta vientitoiminnasta. Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Samaan aikaan vientihinnat kuitenkin laskivat 10 prosenttia, mikä johti siihen, että viennin arvo pysyi tarkastelujaksolla vakaana. Näin ollen ei ole merkkejä siitä, että vientitulos olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

Taulukko 16

Unionin tuotannonala

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeksi (2006 = 100)

100

94

91

111

Vientimyynti (euroa)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeksi (2006 = 100)

100

95

88

100

Vientihinta (euroa/tonni)

1 109

1 128

1 072

1 002

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (92) | Eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla olivat luonnottoman korkeat. Kyseisen osapuolen mukaan väitettä tukee se, että hinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, vaikka vientihinnat ovat laskeneet. Tutkimus kuitenkin osoitti, että tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan keskimääräiset vuotuiset myyntihinnat unionin markkinoilla laskivat 12 prosenttia, mikä vastaa vientihintojen laskua samalla ajanjaksolla. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(92)

Eräs toinen asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla olivat luonnottoman korkeat. Kyseisen osapuolen mukaan väitettä tukee se, että hinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, vaikka vientihinnat ovat laskeneet. Tutkimus kuitenkin osoitti, että tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan keskimääräiset vuotuiset myyntihinnat unionin markkinoilla laskivat 12 prosenttia, mikä vastaa vientihintojen laskua samalla ajanjaksolla. Näin ollen väite hylättiin.

5.3.2   Kolmansista maista tuleva tuonti

a)   Pakistan.

| (93) | Vaikka todettiin, että Pakistanista tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, on silti tutkittava, vaikuttiko se unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Pakistanista tulevan tuonnin määrä kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Tuonti laski vuosien 2006 ja 2007 välillä 25 prosenttia mutta kasvoi sitten merkittävästi vuonna 2008 117 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja tutkimusajanjaksolla edelleen 16 prosenttiyksikköä vuodesta 2008 ollen 92 000 tonnia. Kyseisen tuonnin vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 1,6 prosentista 3,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 17 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakistanista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Pakistanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Lähde: Eurostat. |

(93)

Vaikka todettiin, että Pakistanista tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, on silti tutkittava, vaikuttiko se unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Pakistanista tulevan tuonnin määrä kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Tuonti laski vuosien 2006 ja 2007 välillä 25 prosenttia mutta kasvoi sitten merkittävästi vuonna 2008 117 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja tutkimusajanjaksolla edelleen 16 prosenttiyksikköä vuodesta 2008 ollen 92 000 tonnia. Kyseisen tuonnin vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 1,6 prosentista 3,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 17

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Pakistanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indeksi (2006 = 100)

100

75

192

208

Pakistanista tulevan tuonnin markkinaosuus

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 030

1 022

1 023

900

Lähde: Eurostat.

| (94) | Pakistanista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Pakistanilaisen yhteistyössä toimineen viejän toimittamista yksityiskohtaisista hintatiedoista kävi kuitenkin ilmi, että sen hinnat alittivat unionin hinnat alle 1,5 prosentilla, eli alittavuus oli vähemmän kuin puolet Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuneelle tuonnille määritetystä hintojen alittavuudesta. Vaikka Pakistanista tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä se voinut poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(94)

Pakistanista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Pakistanilaisen yhteistyössä toimineen viejän toimittamista yksityiskohtaisista hintatiedoista kävi kuitenkin ilmi, että sen hinnat alittivat unionin hinnat alle 1,5 prosentilla, eli alittavuus oli vähemmän kuin puolet Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuneelle tuonnille määritetystä hintojen alittavuudesta. Vaikka Pakistanista tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä se voinut poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

b)   Korean tasavalta

| (95) | Korean tasavaltaan on sovellettu polkumyyntitulleja vuodesta 2000. Kahteen korealaiseen yritykseen sovelletaan kuitenkin nollatullia, ja tutkimuksessa todettiin, että tuonti Korean tasavallasta on edelleen huomattavaa ja lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti Korean tasavallasta lisääntyi lähes 150 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja sen vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 3,5 prosentista 7,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 18 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Lähde: Eurostat. |

(95)

Korean tasavaltaan on sovellettu polkumyyntitulleja vuodesta 2000. Kahteen korealaiseen yritykseen sovelletaan kuitenkin nollatullia, ja tutkimuksessa todettiin, että tuonti Korean tasavallasta on edelleen huomattavaa ja lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti Korean tasavallasta lisääntyi lähes 150 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja sen vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 3,5 prosentista 7,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 18

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeksi (2006 = 100)

100

139

189

246

Korean tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 084

1 071

1 063

914

Lähde: Eurostat.

| (96) | Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti hieman unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Korean tasavallasta tulevan tuonnin hinnat olivat kuitenkin korkeammat kuin Arabiemiraateista ja Iranista taikka Pakistanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Vaikka Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä sen katsota poistaneen polkumyynnillä Arabiemiraateista ja Iranista tapahtuneen tuonnin osalta vahvistettua syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(96)

Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti hieman unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Korean tasavallasta tulevan tuonnin hinnat olivat kuitenkin korkeammat kuin Arabiemiraateista ja Iranista taikka Pakistanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Vaikka Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä sen katsota poistaneen polkumyynnillä Arabiemiraateista ja Iranista tapahtuneen tuonnin osalta vahvistettua syy-yhteyttä.

| (97) | Iranilainen viejä väitti, että Iranista tulevan tuonnin lisääntyminen johtui Korean tasavallasta tulevan tuonnin vähenemisestä eikä siten tapahtunut eurooppalaisten tuottajien kustannuksella. Eurostatin tiedot kuitenkin osoittavat, että tarkastelujaksolla molempien maiden tuontimäärät ovat kasvaneet vakaasti samaan aikaan. Siksi ei voida päätellä, että Iranista tuleva tuonti ainoastaan korvasi Korean tasavallasta tulevaa tuontia. |
| --- | --- |

(97)

Iranilainen viejä väitti, että Iranista tulevan tuonnin lisääntyminen johtui Korean tasavallasta tulevan tuonnin vähenemisestä eikä siten tapahtunut eurooppalaisten tuottajien kustannuksella. Eurostatin tiedot kuitenkin osoittavat, että tarkastelujaksolla molempien maiden tuontimäärät ovat kasvaneet vakaasti samaan aikaan. Siksi ei voida päätellä, että Iranista tuleva tuonti ainoastaan korvasi Korean tasavallasta tulevaa tuontia.

c)   Muut maat

| (98) | Tuonti muista maista tapahtui unionin tuottajien keskimääräisiä myyntihintoja huomattavasti korkeammilla hinnoilla. Myös kyseisen tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

  Taulukko 19 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Lähde: Eurostat. |

(98)

Tuonti muista maista tapahtui unionin tuottajien keskimääräisiä myyntihintoja huomattavasti korkeammilla hinnoilla. Myös kyseisen tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

Taulukko 19

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeksi (2006 = 100)

100

114

71

81

Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 176

1 144

1 194

1 043

Lähde: Eurostat.

5.3.3   Yhteistyössä toimimattomien unionin tuottajien aiheuttama kilpailu

| (99) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuisi yhteistyössä toimimattomien unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta. Viisi unionin tuottajaa ei toiminut tässä menettelyssä yhteistyössä. Yksi niistä lopetti toimintansa jo tutkimusajanjaksolla ja kaksi muuta vähän sen jälkeen. Yhteistyössä toimimattomien tuottajien myyntimäärät arvioitiin valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Saatavilla olevan tiedon perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuottajat menettivät markkinaosuuttaan (20,5 % vuonna 2006 ja 16 % tutkimusajanjaksolla) tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että kyseisten tuottajien käyttäytyminen olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

  Taulukko 20











  Yhteistyössä toimimattomat EU:n tuottajat | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynti (tonnia) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Markkinaosuus | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Lähde: Eurostat. |

(99)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuisi yhteistyössä toimimattomien unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta. Viisi unionin tuottajaa ei toiminut tässä menettelyssä yhteistyössä. Yksi niistä lopetti toimintansa jo tutkimusajanjaksolla ja kaksi muuta vähän sen jälkeen. Yhteistyössä toimimattomien tuottajien myyntimäärät arvioitiin valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Saatavilla olevan tiedon perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuottajat menettivät markkinaosuuttaan (20,5 % vuonna 2006 ja 16 % tutkimusajanjaksolla) tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että kyseisten tuottajien käyttäytyminen olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

Taulukko 20

Yhteistyössä toimimattomat EU:n tuottajat

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n myynti (tonnia)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeksi (2006 = 100)

100

89

64

86

Markkinaosuus

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Lähde: Eurostat.

5.3.4   Talouden taantuma

| (100) | Vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisi johti odotettua hitaampaan markkinoiden kasvuun, joka oli epätavallista verrattuna 2000-luvun alkuun, jolloin vuosittainen kasvuvauhti oli jopa noin 10 prosenttia. Ensimmäisen kerran PET:n kysyntä laski vuonna 2008. Tällä oli luonnollisesti vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistulokseen. |
| --- | --- |

(100)

Vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisi johti odotettua hitaampaan markkinoiden kasvuun, joka oli epätavallista verrattuna 2000-luvun alkuun, jolloin vuosittainen kasvuvauhti oli jopa noin 10 prosenttia. Ensimmäisen kerran PET:n kysyntä laski vuonna 2008. Tällä oli luonnollisesti vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistulokseen.

| (101) | Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuvan tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän laskun kielteisiä vaikutuksia. Vaikka taloudellisen taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti aiheutti EU:n markkinoilla tarkastelujaksolla. Myös myynnin vähetessä unionin tuotannonalan pitäisi pystyä säilyttämään hyväksyttävä hintataso ja siten rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, mikä on mahdollista vain silloin, kun markkinoilla ei esiinny erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuvan tuonnin aiheuttamaa epäoikeudenmukaista kilpailua. |
| --- | --- |

(101)

Iranista ja Arabiemiraateista polkumyynnillä tapahtuvan tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän laskun kielteisiä vaikutuksia. Vaikka taloudellisen taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti aiheutti EU:n markkinoilla tarkastelujaksolla. Myös myynnin vähetessä unionin tuotannonalan pitäisi pystyä säilyttämään hyväksyttävä hintataso ja siten rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, mikä on mahdollista vain silloin, kun markkinoilla ei esiinny erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuvan tuonnin aiheuttamaa epäoikeudenmukaista kilpailua.

| (102) | Taloudellinen taantuma ei myöskään vaikuttanut millään tavalla ennen vuoden 2008 viimeistä neljännestä aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(102)

Taloudellinen taantuma ei myöskään vaikuttanut millään tavalla ennen vuoden 2008 viimeistä neljännestä aiheutuneeseen vahinkoon.

| (103) | Sen vuoksi taloudellista taantumaa on pidettävä tekijänä, joka vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon vasta vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, eikä sen voida katsoa sen maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(103)

Sen vuoksi taloudellista taantumaa on pidettävä tekijänä, joka vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon vasta vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, eikä sen voida katsoa sen maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väliltä.

5.3.5   Maantieteellinen sijainti

| (104) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut ensisijaisesti joidenkin unionin tuottajien epäedullisesta sijaintipaikasta (pitkä etäisyys satamaan, mikä aiheuttaa tarpeettomia lisäkustannuksia sekä raaka-aineiden että lopullisen tuotteen kuljetuksissa). |
| --- | --- |

(104)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut ensisijaisesti joidenkin unionin tuottajien epäedullisesta sijaintipaikasta (pitkä etäisyys satamaan, mikä aiheuttaa tarpeettomia lisäkustannuksia sekä raaka-aineiden että lopullisen tuotteen kuljetuksissa).

| (105) | Edellä esitetystä väitteestä todetaan, että edullisempien kuljetusmuotojen hyödyntämisen kannalta hankalasti saavutettavasta sijaintipaikasta on tiettyä haittaa, sillä se lisää kustannuksia sekä raaka-aineiden toimituksiin että lopullisen tuotteen toimitukseen asiakkaalle. Tutkimuksesta ja otokseen valittujen unionin tuottajien (kahden toimipaikka sijaitsi lähellä satamaa ja kahden muun kauempana sisämaassa) toimittamista todennetuista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi, että unionin tuottajien maantieteellinen sijainti olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla niiden taloudelliseen tulokseen. Vahinkoa oli aiheutunut myös niille tuottajille, joiden sijaintipaikka oli lähellä satamaa. |
| --- | --- |

(105)

Edellä esitetystä väitteestä todetaan, että edullisempien kuljetusmuotojen hyödyntämisen kannalta hankalasti saavutettavasta sijaintipaikasta on tiettyä haittaa, sillä se lisää kustannuksia sekä raaka-aineiden toimituksiin että lopullisen tuotteen toimitukseen asiakkaalle. Tutkimuksesta ja otokseen valittujen unionin tuottajien (kahden toimipaikka sijaitsi lähellä satamaa ja kahden muun kauempana sisämaassa) toimittamista todennetuista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi, että unionin tuottajien maantieteellinen sijainti olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla niiden taloudelliseen tulokseen. Vahinkoa oli aiheutunut myös niille tuottajille, joiden sijaintipaikka oli lähellä satamaa.

| (106) | Näin ollen päätellään, että maantieteellinen sijainti ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(106)

Näin ollen päätellään, että maantieteellinen sijainti ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3.6   Vertikaalinen integraatio

| (107) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut siitä, että unionin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita (PTA:n tuotannon osalta), minkä vuoksi ne ovat kustannusten suhteen huomattavasti epäedullisemmassa asemassa kuin integroituneet viejät. Otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamista todennetuista tiedoista ei käynyt ilmi, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integraation ja unionin tuottajien taloudellisen tuloksen välillä olisi merkittävä yhteys. |
| --- | --- |

(107)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut siitä, että unionin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita (PTA:n tuotannon osalta), minkä vuoksi ne ovat kustannusten suhteen huomattavasti epäedullisemmassa asemassa kuin integroituneet viejät. Otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamista todennetuista tiedoista ei käynyt ilmi, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integraation ja unionin tuottajien taloudellisen tuloksen välillä olisi merkittävä yhteys.

| (108) | Näin ollen päätellään, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integroinnin puuttuminen ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(108)

Näin ollen päätellään, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integroinnin puuttuminen ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (109) | Kun otetaan huomioon toisaalta Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(109)

Kun otetaan huomioon toisaalta Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (110) | Muitakin tekijöitä tutkittiin, mutta niiden ei todettu poistavan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Koska hintojen alittavuus oli Pakistanin osalta vähäistä, katsotaan, että sen tuonti ei vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kyseisen tuonnin ja unionin markkinoiden hintaero oli niin pieni, että sen ei katsota poistaneen syy-yhteyttä Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin osalta. Koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni ja sen hintataso on korkea, ei ole näyttöä siitä, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Myöskään muut tiedossa olevat tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitoiminta, muiden unionin tuottajien aiheuttama kilpailu, taloudellinen taantuma, maantieteellinen sijainti ja vertikaalisen integraation puuttuminen, eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(110)

Muitakin tekijöitä tutkittiin, mutta niiden ei todettu poistavan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Koska hintojen alittavuus oli Pakistanin osalta vähäistä, katsotaan, että sen tuonti ei vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kyseisen tuonnin ja unionin markkinoiden hintaero oli niin pieni, että sen ei katsota poistaneen syy-yhteyttä Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin osalta. Koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni ja sen hintataso on korkea, ei ole näyttöä siitä, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Myöskään muut tiedossa olevat tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitoiminta, muiden unionin tuottajien aiheuttama kilpailu, taloudellinen taantuma, maantieteellinen sijainti ja vertikaalisen integraation puuttuminen, eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden.

| (111) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   UNIONIN ETU

| (112) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi. |
| --- | --- |

(112)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.

| (113) | Komissio lähetti kyselylomakkeet riippumattomille tuojille, raaka-aineiden toimittajille, käyttäjille ja niiden järjestöille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä yli 50, mutta vastauksia saatiin asetetussa määräajassa ainoastaan 13. 22 käyttäjää ilmoittautui kirjallisesti menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja vastusti mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(113)

Komissio lähetti kyselylomakkeet riippumattomille tuojille, raaka-aineiden toimittajille, käyttäjille ja niiden järjestöille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä yli 50, mutta vastauksia saatiin asetetussa määräajassa ainoastaan 13. 22 käyttäjää ilmoittautui kirjallisesti menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja vastusti mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.

6.1   Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu

| (114) | Toimenpiteiden käyttöönoton Arabiemiraateista ja Iranista tulevassa tuonnissa odotetaan estävän markkinoiden vääristymisen ja hinnankorotusten estymisen jatkumisen sekä palauttavan terveen kilpailun. Tämä puolestaan antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan korottamalla hintoja ja myyntimääriä sekä lisäämällä markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(114)

Toimenpiteiden käyttöönoton Arabiemiraateista ja Iranista tulevassa tuonnissa odotetaan estävän markkinoiden vääristymisen ja hinnankorotusten estymisen jatkumisen sekä palauttavan terveen kilpailun. Tämä puolestaan antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan korottamalla hintoja ja myyntimääriä sekä lisäämällä markkinaosuutta.

| (115) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että Arabiemiraateista ja Iranista tuleva unionin tuotannonalan hinnat alittava halpatuonti lisääntyy entisestään. Tällöin unionin tuotannonala ei pystyisi parantamaan tilannettaan. Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, olisi odotettavissa lisää sulkemisia, jotka johtaisivat työpaikkojen menetyksiin. |
| --- | --- |

(115)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että Arabiemiraateista ja Iranista tuleva unionin tuotannonalan hinnat alittava halpatuonti lisääntyy entisestään. Tällöin unionin tuotannonala ei pystyisi parantamaan tilannettaan. Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, olisi odotettavissa lisää sulkemisia, jotka johtaisivat työpaikkojen menetyksiin.

| (116) | Ei ole merkkejä siitä, että muiden unionin tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, etu eroaisi unionin tuotannonalan edusta. |
| --- | --- |

(116)

Ei ole merkkejä siitä, että muiden unionin tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, etu eroaisi unionin tuotannonalan edusta.

| (117) | Iranilainen yritys väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei auttaisi unionin tuotannonalaa, koska se johtaisi ainoastaan uusiin investointeihin muissa viejämaissa. Väitettä ei voida hyväksyä, koska sen looginen seuraus olisi, että polkumyyntitoimenpiteitä ei voida koskaan ottaa käyttöön sellaisten tuotteiden osalta, joita koskevat investoinnit voidaan siirtää muihin maihin. |
| --- | --- |

(117)

Iranilainen yritys väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei auttaisi unionin tuotannonalaa, koska se johtaisi ainoastaan uusiin investointeihin muissa viejämaissa. Väitettä ei voida hyväksyä, koska sen looginen seuraus olisi, että polkumyyntitoimenpiteitä ei voida koskaan ottaa käyttöön sellaisten tuotteiden osalta, joita koskevat investoinnit voidaan siirtää muihin maihin.

| (118) | Hyväksymällä väite kieltäydyttäisiin myös antamasta suojaa epätervettä kauppaa vastaan vain siksi, että suoja mahdollistaisi uuden kilpailun muista kolmansista maista. Sama asianomainen osapuoli väitti, että mahdolliset toimenpiteet eivät korjaisi EU:n PET-teollisuuden rakenteellisesti epäedullista kilpailuasemaa verrattuna Aasian ja Lähi-Idän PET:tä tuottavaan teollisuuteen. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita. On huomattava, että myös tiettyjen vertikaalisesti integroituneiden unionin tuottajien taloudellinen tilanne on vaikea. Lisäksi todettiin, että mahdollisista kilpailueduista (esimerkiksi raaka-aineiden saanti edullisemmin) huolimatta vientiä harjoittavien tuottajien tuonti tapahtui polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(118)

Hyväksymällä väite kieltäydyttäisiin myös antamasta suojaa epätervettä kauppaa vastaan vain siksi, että suoja mahdollistaisi uuden kilpailun muista kolmansista maista. Sama asianomainen osapuoli väitti, että mahdolliset toimenpiteet eivät korjaisi EU:n PET-teollisuuden rakenteellisesti epäedullista kilpailuasemaa verrattuna Aasian ja Lähi-Idän PET:tä tuottavaan teollisuuteen. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita. On huomattava, että myös tiettyjen vertikaalisesti integroituneiden unionin tuottajien taloudellinen tilanne on vaikea. Lisäksi todettiin, että mahdollisista kilpailueduista (esimerkiksi raaka-aineiden saanti edullisemmin) huolimatta vientiä harjoittavien tuottajien tuonti tapahtui polkumyynnillä.

| (119) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(119)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Unionin etuyhteydettömien tuojien etu

| (120) | Kuten edellä todetaan, etuyhteydettömiin tuojiin sovellettiin otantamenetelmää, jossa kahdesta otokseen valitusta yrityksestä vain yksi tuontiagentti (Global Services International, jäljempänä ’G.S.I’) toimi täysin yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineen agentin ilmoittama tuonti muodosti merkittävän osuuden asianomaisista maista tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. PET:n tuonnista saadut palkkiot muodostavat pääosan G.S.I.:n liiketoiminnasta. Koska agentin toiminta perustuu palkkioihin, mahdollisten tullien käyttöönotolla ei uskota olevan merkittävää vaikutusta sen tulokseen, sillä mahdolliset tosiasialliset tuontihintojen korotukset tulisivat sen asiakkaiden maksettaviksi. |
| --- | --- |

(120)

Kuten edellä todetaan, etuyhteydettömiin tuojiin sovellettiin otantamenetelmää, jossa kahdesta otokseen valitusta yrityksestä vain yksi tuontiagentti (Global Services International, jäljempänä ’G.S.I’) toimi täysin yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineen agentin ilmoittama tuonti muodosti merkittävän osuuden asianomaisista maista tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. PET:n tuonnista saadut palkkiot muodostavat pääosan G.S.I.:n liiketoiminnasta. Koska agentin toiminta perustuu palkkioihin, mahdollisten tullien käyttöönotolla ei uskota olevan merkittävää vaikutusta sen tulokseen, sillä mahdolliset tosiasialliset tuontihintojen korotukset tulisivat sen asiakkaiden maksettaviksi.

| (121) | Muut tuojat eivät toimittaneet oleellista tietoa. Koska tuonti muista maista, joihin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitoimenpiteitä, ei loppunut ja koska tuotetta on mahdollista tuoda maista (esim. Oman, Yhdysvallat ja Brasilia), joihin ei sovelleta minkäänlaisia polkumyyntitoimenpiteitä, katsotaan, että tuojat voivat tuoda tuotetta näistä maista. |
| --- | --- |

(121)

Muut tuojat eivät toimittaneet oleellista tietoa. Koska tuonti muista maista, joihin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitoimenpiteitä, ei loppunut ja koska tuotetta on mahdollista tuoda maista (esim. Oman, Yhdysvallat ja Brasilia), joihin ei sovelleta minkäänlaisia polkumyyntitoimenpiteitä, katsotaan, että tuojat voivat tuoda tuotetta näistä maista.

| (122) | Näin ollen päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä negatiivisia vaikutuksia EU:n tuojien etuun. |
| --- | --- |

(122)

Näin ollen päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä negatiivisia vaikutuksia EU:n tuojien etuun.

6.3   Unionin raaka-aineiden toimittajien etu

| (123) | Kolme raaka-aineiden toimittajaa (kaksi toimitti PTA:ta ja yksi MEGiä) toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Toimittajien palveluksessa oli noin 700 työntekijää, jotka toimivat niiden Euroopassa sijaitsevissa laitoksissa ja osallistuivat PTA:n/MEGin tuotantoon. |
| --- | --- |

(123)

Kolme raaka-aineiden toimittajaa (kaksi toimitti PTA:ta ja yksi MEGiä) toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Toimittajien palveluksessa oli noin 700 työntekijää, jotka toimivat niiden Euroopassa sijaitsevissa laitoksissa ja osallistuivat PTA:n/MEGin tuotantoon.

| (124) | Yhteistyössä toimineet PTA:n tuottajat vastasivat noin 50 prosentista otokseen valittujen unionin tuottajien PTA-toimituksista. PTA:n tuottajat ovat erittäin riippuvaisia PET:n tuottajista, jotka ovat niiden pääasiakkaita. PET:n hinnan ollessa alhainen myös PTA:n hinta ja PTA:n tuottajien marginaalit ovat alhaiset. On huomattava, että meneillään on myös polkumyyntitutkimus ja tukien vastainen tutkimus Thaimaasta peräisin olevan PTA:n tuonnissa, eli unionin PTA-tuottajat saattavat joutua kohtaamaan epäoikeudenmukaista kilpailua myös Thaimaasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto PET:n polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa hyödyttäisi PTA:n tuottajia. |
| --- | --- |

(124)

Yhteistyössä toimineet PTA:n tuottajat vastasivat noin 50 prosentista otokseen valittujen unionin tuottajien PTA-toimituksista. PTA:n tuottajat ovat erittäin riippuvaisia PET:n tuottajista, jotka ovat niiden pääasiakkaita. PET:n hinnan ollessa alhainen myös PTA:n hinta ja PTA:n tuottajien marginaalit ovat alhaiset. On huomattava, että meneillään on myös polkumyyntitutkimus ja tukien vastainen tutkimus Thaimaasta peräisin olevan PTA:n tuonnissa, eli unionin PTA-tuottajat saattavat joutua kohtaamaan epäoikeudenmukaista kilpailua myös Thaimaasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto PET:n polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa hyödyttäisi PTA:n tuottajia.

| (125) | Yhteistyössä toimineen MEGin toimittajan kokonaisliikevaihdosta MEG muodosti alle 10 prosenttia. On huomattava, että PET ei ole MEGin ainoa tai edes pääasiallinen mahdollinen käyttötarkoitus, ja siksi MEGin tuottajat eivät ole yhtä riippuvaisia PET-teollisuuden tilanteesta. Siitä huolimatta PET-teollisuuden vaikeuksilla voi olla rajattua vaikutusta MEGin toimittajiin ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(125)

Yhteistyössä toimineen MEGin toimittajan kokonaisliikevaihdosta MEG muodosti alle 10 prosenttia. On huomattava, että PET ei ole MEGin ainoa tai edes pääasiallinen mahdollinen käyttötarkoitus, ja siksi MEGin tuottajat eivät ole yhtä riippuvaisia PET-teollisuuden tilanteesta. Siitä huolimatta PET-teollisuuden vaikeuksilla voi olla rajattua vaikutusta MEGin toimittajiin ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

| (126) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa olisi raaka-aineiden toimittajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(126)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto Arabiemiraateista ja Iranista polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa olisi raaka-aineiden toimittajien edun mukaista.

6.4   Käyttäjien etu

| (127) | Tämän menettelyn kohteena olevaa PET:tä (jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g, ns. ”pullolaatu”) käytetään useimmiten vesi- ja muiden juomapullojen valmistuksessa. Sen käyttö muiden pakkausten (kiinteiden elintarvikkeiden tai pesuaineiden pakkauksissa) ja levyjen valmistuksessa on lisääntymässä, mutta vielä varsin vähäistä. Pullot valmistetaan PET:stä kahdessa vaiheessa: i) ensin valmistetaan esimuotit ruiskuttamalla niihin PET:tä ja ii) myöhemmin esimuotit kuumennetaan ja puhalletaan pulloiksi. Pullojen valmistus voi olla integroitu prosessi (sama yritys ostaa PET:tä, valmistaa esimuotin ja puhaltaa sen pulloksi), tai se voi käsittää vain jälkimmäisen vaiheen (esimuotin puhaltamisen pulloksi). Esimuottien kuljettaminen on suhteellisen helppoa, koska ne ovat pieniä ja kestäviä, kun taas tyhjät pullot ovat särkyviä ja kokonsa vuoksi erittäin kalliita kuljettaa. |
| --- | --- |

(127)

Tämän menettelyn kohteena olevaa PET:tä (jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g, ns. ”pullolaatu”) käytetään useimmiten vesi- ja muiden juomapullojen valmistuksessa. Sen käyttö muiden pakkausten (kiinteiden elintarvikkeiden tai pesuaineiden pakkauksissa) ja levyjen valmistuksessa on lisääntymässä, mutta vielä varsin vähäistä. Pullot valmistetaan PET:stä kahdessa vaiheessa: i) ensin valmistetaan esimuotit ruiskuttamalla niihin PET:tä ja ii) myöhemmin esimuotit kuumennetaan ja puhalletaan pulloiksi. Pullojen valmistus voi olla integroitu prosessi (sama yritys ostaa PET:tä, valmistaa esimuotin ja puhaltaa sen pulloksi), tai se voi käsittää vain jälkimmäisen vaiheen (esimuotin puhaltamisen pulloksi). Esimuottien kuljettaminen on suhteellisen helppoa, koska ne ovat pieniä ja kestäviä, kun taas tyhjät pullot ovat särkyviä ja kokonsa vuoksi erittäin kalliita kuljettaa.

| (128) | Pullotusyritykset (pullottajat) täyttävät PET-pullot vedellä ja/tai muulla juomalla. Pullotusyritykset ovat usein mukana PET:iin liittyvässä liiketoiminnassa joko integroidun pullonvalmistusprosessin kautta tai siten, että niillä on jalostuskorvaussopimus (tolling agreements) alihankkijoina toimivien jalostajien ja/tai pullonvalmistajien kanssa, joille ne neuvottelevat PET:n hinnat tuottajan kanssa (soft tolling) tai joille ne jopa ostavat PET:n omia pullojaan varten (hard tolling). |
| --- | --- |

(128)

Pullotusyritykset (pullottajat) täyttävät PET-pullot vedellä ja/tai muulla juomalla. Pullotusyritykset ovat usein mukana PET:iin liittyvässä liiketoiminnassa joko integroidun pullonvalmistusprosessin kautta tai siten, että niillä on jalostuskorvaussopimus (tolling agreements) alihankkijoina toimivien jalostajien ja/tai pullonvalmistajien kanssa, joille ne neuvottelevat PET:n hinnat tuottajan kanssa (soft tolling) tai joille ne jopa ostavat PET:n omia pullojaan varten (hard tolling).

| (129) | Käyttäjäryhmiä on siksi kahdenlaisia:






  — | jalostajat ja/tai pullonvalmistajat, jotka ostavat PET:n suoraan tuottajilta, jalostavat sen esimuoteiksi (tai pulloiksi) ja myyvät sen edelleen jatkojalostettavaksi (tai täytettäväksi), ja |
| --- | --- | --- |

(129)

Käyttäjäryhmiä on siksi kahdenlaisia:

—

jalostajat ja/tai pullonvalmistajat, jotka ostavat PET:n suoraan tuottajilta, jalostavat sen esimuoteiksi (tai pulloiksi) ja myyvät sen edelleen jatkojalostettavaksi (tai täytettäväksi), ja

| — | pullottajat, jotka ostavat PET:n alihankkijoina toimiville pullonvalmistajilleen/jalostajilleen (hard tolling) tai neuvottelevat hinnan, jolla alihankkijoina toimivat jalostajat/pullonvalmistajat voivat hankkia PET:tä (soft tolling). |
| --- | --- |

—

pullottajat, jotka ostavat PET:n alihankkijoina toimiville pullonvalmistajilleen/jalostajilleen (hard tolling) tai neuvottelevat hinnan, jolla alihankkijoina toimivat jalostajat/pullonvalmistajat voivat hankkia PET:tä (soft tolling).

a)   Jalostajat

| (130) | Esimuottien tuottajat ovat PET:n pullolaadun pääkäyttäjiä. Neljä jalostajaa, jotka kattoivat 16 prosenttia unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä (eli palauttivat kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa). Kuten edellä todettiin, suuri määrä jalostajia ilmoittautui menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja ilmaisi vastustuksensa mutta ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja kulutuksestaan. Yhteistyössä toiminut tuontiagentti väitti kuulemistilaisuudessa, että yli 80 prosenttia EU:n käyttäjistä vastustaa toimenpiteitä. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita, eikä sitä voitu todentaa. |
| --- | --- |

(130)

Esimuottien tuottajat ovat PET:n pullolaadun pääkäyttäjiä. Neljä jalostajaa, jotka kattoivat 16 prosenttia unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä (eli palauttivat kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa). Kuten edellä todettiin, suuri määrä jalostajia ilmoittautui menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja ilmaisi vastustuksensa mutta ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja kulutuksestaan. Yhteistyössä toiminut tuontiagentti väitti kuulemistilaisuudessa, että yli 80 prosenttia EU:n käyttäjistä vastustaa toimenpiteitä. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita, eikä sitä voitu todentaa.

| (131) | Euroopan muovinjalostajia edustava järjestö (EuPC) totesi kuulemistilaisuudessa, että sen kanta menettelyyn on puolueeton. Vaikka jotkin sen jäsenistä vastustavatkin toimenpiteitä, tämänhetkinen PET:n Euroopan markkinahinta on PET:n kierrätysyrityksille kestämätön. PET:n kierrätysyritykset (joita EuPC myös edustaa) kannattavat toimenpiteitä. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa järjestö kuitenkin muutti kantansa ja ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Järjestö väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi valtavia kustannuksia EU:n muovinjalostusteollisuudelle, joka muodostuu lähinnä pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yrityksistä). Järjestö väitti, että kyseiset pk-yritykset eivät selviäisi korkeammista PET:n hinnoista, vaan hinnat joko pakottaisivat yritykset lopettamaan toimintansa tai rohkaisisivat niitä siirtymään EU:n ulkopuolelle. Väitteille ei esitetty tässä vaiheessa lisäperusteluja. |
| --- | --- |

(131)

Euroopan muovinjalostajia edustava järjestö (EuPC) totesi kuulemistilaisuudessa, että sen kanta menettelyyn on puolueeton. Vaikka jotkin sen jäsenistä vastustavatkin toimenpiteitä, tämänhetkinen PET:n Euroopan markkinahinta on PET:n kierrätysyrityksille kestämätön. PET:n kierrätysyritykset (joita EuPC myös edustaa) kannattavat toimenpiteitä. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa järjestö kuitenkin muutti kantansa ja ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Järjestö väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi valtavia kustannuksia EU:n muovinjalostusteollisuudelle, joka muodostuu lähinnä pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yrityksistä). Järjestö väitti, että kyseiset pk-yritykset eivät selviäisi korkeammista PET:n hinnoista, vaan hinnat joko pakottaisivat yritykset lopettamaan toimintansa tai rohkaisisivat niitä siirtymään EU:n ulkopuolelle. Väitteille ei esitetty tässä vaiheessa lisäperusteluja.

| (132) | Yhteistyössä toimineiden jalostajien palveluksessa oli yhteensä 1 300 työntekijää, ja myöhemmässä menettelyn vaiheessa ilmoittautuneet jalostajat ilmoittivat työntekijöidensä määräksi 6 000. Tuontiagentti ja sen asiakkaat totesivat kuulemistilaisuudessa, että jalostajien työntekijöiden määrä on noin 20 000. Työntekijöiden määrää koskevia tietoja ei ole todennettu. |
| --- | --- |

(132)

Yhteistyössä toimineiden jalostajien palveluksessa oli yhteensä 1 300 työntekijää, ja myöhemmässä menettelyn vaiheessa ilmoittautuneet jalostajat ilmoittivat työntekijöidensä määräksi 6 000. Tuontiagentti ja sen asiakkaat totesivat kuulemistilaisuudessa, että jalostajien työntekijöiden määrä on noin 20 000. Työntekijöiden määrää koskevia tietoja ei ole todennettu.

| (133) | Saatavilla olevien tietojen perusteella esimuottien valmistuksessa käytetyn PET:n kustannukset muodostavat 70–80 prosenttia jalostajien kokonaistuotantokustannuksista. Sillä on sen vuoksi kyseisille yrityksille erittäin tärkeä merkitys. Tutkimuksessa on tähän mennessä käynyt ilmi, että yhteistyössä toimineet jalostajat ovat keskimäärin jo kärsineet tappioita. Koska suurin osa jalostajista on pieniä ja keskisuuria paikallisia yrityksiä, niillä saattaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olla vaikeuksia siirtää mahdolliset lisäkustannukset eteenpäin, erityisesti jos niiden asiakas (pullotusyritys) on varsin suuri toimija, jolla on parempi neuvotteluasema. Esimuottien ja/tai pullojen myyntisopimuksiin sisältyy kuitenkin usein mekanismi, jolla otetaan huomioon PET:n hintojen vaihtelut. |
| --- | --- |

(133)

Saatavilla olevien tietojen perusteella esimuottien valmistuksessa käytetyn PET:n kustannukset muodostavat 70–80 prosenttia jalostajien kokonaistuotantokustannuksista. Sillä on sen vuoksi kyseisille yrityksille erittäin tärkeä merkitys. Tutkimuksessa on tähän mennessä käynyt ilmi, että yhteistyössä toimineet jalostajat ovat keskimäärin jo kärsineet tappioita. Koska suurin osa jalostajista on pieniä ja keskisuuria paikallisia yrityksiä, niillä saattaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olla vaikeuksia siirtää mahdolliset lisäkustannukset eteenpäin, erityisesti jos niiden asiakas (pullotusyritys) on varsin suuri toimija, jolla on parempi neuvotteluasema. Esimuottien ja/tai pullojen myyntisopimuksiin sisältyy kuitenkin usein mekanismi, jolla otetaan huomioon PET:n hintojen vaihtelut.

| (134) | Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että jotkin suuremmat esimuottien valmistajat siirtävät standardoidut tuotantolinjansa EU:n naapurimaihin. Koska esimuottien kuljetuskustannukset ovat lyhyehköllä matkalla varsin alhaiset, näin tapahtuu jo jossain määrin. Tällä hetkellä tietyt seikat, kuten läheisyys asiakkaaseen ja toimitusten joustavuus, vaikuttavat kuitenkin vielä olevan tärkeämpiä kuin edut, joita naapurimailla on tarjottavana. Koska ehdotettujen toimenpiteiden taso on kohtuullinen, katsotaan alustavasti, että esimuottien tuottamisesta EU:n ulkopuolella koituvat edut eivät riitä korvaamaan haittoja. Kun lisäksi otetaan huomioon kuljetuskustannukset, toiminnan siirtämisen uskotaan olevan vaihtoehto vain sellaisille yrityksille, joiden asiakkaat ovat lähellä EU:n rajoja, mutta ei jalostajille, joiden asiakkaat ovat muissa osissa EU:ta. |
| --- | --- |

(134)

Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että jotkin suuremmat esimuottien valmistajat siirtävät standardoidut tuotantolinjansa EU:n naapurimaihin. Koska esimuottien kuljetuskustannukset ovat lyhyehköllä matkalla varsin alhaiset, näin tapahtuu jo jossain määrin. Tällä hetkellä tietyt seikat, kuten läheisyys asiakkaaseen ja toimitusten joustavuus, vaikuttavat kuitenkin vielä olevan tärkeämpiä kuin edut, joita naapurimailla on tarjottavana. Koska ehdotettujen toimenpiteiden taso on kohtuullinen, katsotaan alustavasti, että esimuottien tuottamisesta EU:n ulkopuolella koituvat edut eivät riitä korvaamaan haittoja. Kun lisäksi otetaan huomioon kuljetuskustannukset, toiminnan siirtämisen uskotaan olevan vaihtoehto vain sellaisille yrityksille, joiden asiakkaat ovat lähellä EU:n rajoja, mutta ei jalostajille, joiden asiakkaat ovat muissa osissa EU:ta.

| (135) | Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät vielä, että toimenpiteet auttaisivat PET:n tuottajia vain lyhyellä aikavälillä. Ne väittivät, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä esimuottien valmistajien siirtyessä EU:n ulkopuolelle EU:n markkinoilla ei olisi riittävästi kysyntää PET:n tuottajille ja laskevat hinnat lopulta pakottaisivat PET:n tuottajat sulkemaan laitoksia ja siirtämään toiminnan EU:n ulkopuolelle. Edellä olevassa kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella tätä ei todennäköisesti tule tapahtumaan, koska alustavasti katsotaan, että esimuottien valmistajien ei vielä ole taloudellisesti välttämätöntä siirtyä EU:n ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(135)

Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät vielä, että toimenpiteet auttaisivat PET:n tuottajia vain lyhyellä aikavälillä. Ne väittivät, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä esimuottien valmistajien siirtyessä EU:n ulkopuolelle EU:n markkinoilla ei olisi riittävästi kysyntää PET:n tuottajille ja laskevat hinnat lopulta pakottaisivat PET:n tuottajat sulkemaan laitoksia ja siirtämään toiminnan EU:n ulkopuolelle. Edellä olevassa kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella tätä ei todennäköisesti tule tapahtumaan, koska alustavasti katsotaan, että esimuottien valmistajien ei vielä ole taloudellisesti välttämätöntä siirtyä EU:n ulkopuolelle.

| (136) | Näin ollen ei voida alustavasti sulkea pois sitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus jalostajien tuotantokustannuksiin. Koska on kuitenkin epävarmaa, voivatko esimuottien ja/tai pullojen valmistajat siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, vaikutusta jalostajien toiminnan kannattavuuteen ja kokonaistulokseen ei voida tässä vaiheessa arvioida yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

(136)

Näin ollen ei voida alustavasti sulkea pois sitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus jalostajien tuotantokustannuksiin. Koska on kuitenkin epävarmaa, voivatko esimuottien ja/tai pullojen valmistajat siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, vaikutusta jalostajien toiminnan kannattavuuteen ja kokonaistulokseen ei voida tässä vaiheessa arvioida yksiselitteisesti.

b)   Pullottajat

| (137) | Kuusi pullotusyritystä, joihin kuului Coca-Cola Co:n, Nestle Watersin, Danonen ja Oranginan sivukonttoreita, toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eli palautti kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa. Ne kattoivat 11 prosenttia unionin PET:n kulutuksesta tutkimusajanjaksolla. Niiden työntekijöiden määrää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä, ei voida helposti määrittää toimitettujen tietojen muodon vuoksi. Alustavasti arvioidaan kuitenkin, että työntekijöiden määrä on 6 000. Saatavissa olevien tietojen perusteella arvioidaan, että koko unionin pullotusteollisuus työllistää 40 000–60 000 työntekijää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä. |
| --- | --- |

(137)

Kuusi pullotusyritystä, joihin kuului Coca-Cola Co:n, Nestle Watersin, Danonen ja Oranginan sivukonttoreita, toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eli palautti kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa. Ne kattoivat 11 prosenttia unionin PET:n kulutuksesta tutkimusajanjaksolla. Niiden työntekijöiden määrää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä, ei voida helposti määrittää toimitettujen tietojen muodon vuoksi. Alustavasti arvioidaan kuitenkin, että työntekijöiden määrä on 6 000. Saatavissa olevien tietojen perusteella arvioidaan, että koko unionin pullotusteollisuus työllistää 40 000–60 000 työntekijää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä.

| (138) | Saatavissa olevien tietojen perusteella PET:n osuus yhteistyössä toimineiden pullottajien kokonaiskustannuksista vaihteli 1 prosentista 14 prosenttiin riippuen niiden tuottamien tuotteiden tuotannossa käytettyjen muiden komponenttien kustannuksista. Saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että PET vaikuttaa olevan tärkeä kustannustekijä kivennäisveden tuottajille (erityisesti ei-merkkituotteille), kun taas joillekin virvokkeiden valmistajille sen merkitys on marginaalinen. Tiedoista käy ilmi, että joissakin tapauksissa PET:n osuus voi nousta 20 prosenttiin asiakkaan maksamasta kivennäisveden lopullisesta hinnasta. Keskimäärin PET:n osuuden pullotusyritysten kokonaiskustannuksista arvioidaan olevan noin 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Saatavissa olevien tietojen perusteella PET:n osuus yhteistyössä toimineiden pullottajien kokonaiskustannuksista vaihteli 1 prosentista 14 prosenttiin riippuen niiden tuottamien tuotteiden tuotannossa käytettyjen muiden komponenttien kustannuksista. Saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että PET vaikuttaa olevan tärkeä kustannustekijä kivennäisveden tuottajille (erityisesti ei-merkkituotteille), kun taas joillekin virvokkeiden valmistajille sen merkitys on marginaalinen. Tiedoista käy ilmi, että joissakin tapauksissa PET:n osuus voi nousta 20 prosenttiin asiakkaan maksamasta kivennäisveden lopullisesta hinnasta. Keskimäärin PET:n osuuden pullotusyritysten kokonaiskustannuksista arvioidaan olevan noin 10 prosenttia.

| (139) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvalla mahdollisella PET:n hinnan korotuksella on vain rajallinen (alle 2 prosentin kustannusten nousu) vaikutus pullotusyritysten kokonaistilanteeseen, vaikka niiden olisi väitteen mukaisesti vaikea siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, mikä on joka tapauksessa epätodennäköistä keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvalla mahdollisella PET:n hinnan korotuksella on vain rajallinen (alle 2 prosentin kustannusten nousu) vaikutus pullotusyritysten kokonaistilanteeseen, vaikka niiden olisi väitteen mukaisesti vaikea siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, mikä on joka tapauksessa epätodennäköistä keskipitkällä aikavälillä.

6.5   Riittämätön PET:n tarjonta

| (140) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi riittämättömään PET:n tarjontaan EU:n markkinoilla ja että unionin tuottajilla ei ole tarpeeksi kapasiteettia tyydyttämään nykyistä kysyntää. |
| --- | --- |

(140)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi riittämättömään PET:n tarjontaan EU:n markkinoilla ja että unionin tuottajilla ei ole tarpeeksi kapasiteettia tyydyttämään nykyistä kysyntää.

| (141) | Tältä osin on huomattava, että vain 69 prosenttia unionin tuottajien kapasiteetista oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että niillä on tarvittaessa riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia korvaamaan Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti. Tullin tarkoituksena ei pitäisi kuitenkaan olla tuonnin ehkäiseminen vaan ainoastaan terveen kilpailun palauttaminen markkinoille. PET:tä on saatavilla on myös muista lähteistä. |
| --- | --- |

(141)

Tältä osin on huomattava, että vain 69 prosenttia unionin tuottajien kapasiteetista oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että niillä on tarvittaessa riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia korvaamaan Arabiemiraateista ja Iranista tuleva tuonti. Tullin tarkoituksena ei pitäisi kuitenkaan olla tuonnin ehkäiseminen vaan ainoastaan terveen kilpailun palauttaminen markkinoille. PET:tä on saatavilla on myös muista lähteistä.

| (142) | Lisäksi on odotettavissa, että PET:n kierrätysteollisuus lisäisi tuotantoaan, jos uuden PET:n hinta säilyy EU:n markkinoilla kohtuullisella tasolla, eikä sen anneta laskea epäoikeudenmukaisen kilpailun vuoksi. |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi on odotettavissa, että PET:n kierrätysteollisuus lisäisi tuotantoaan, jos uuden PET:n hinta säilyy EU:n markkinoilla kohtuullisella tasolla, eikä sen anneta laskea epäoikeudenmukaisen kilpailun vuoksi.

6.6   Muut väitteet

| (143) | Iranilainen viejä väitti, että Iranista tulevaa PET:tä koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla olisi suhteettoman negatiivinen vaikutus, koska Iran on kehitysmaa ja koska iranilaisille viejille aiheutuu jo merkittävää haittaa kansainvälisistä pakotteista. Komission pysyvä käytäntö on ottaa käyttöön sekä kehittyneitä että kehitysmaita koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, jos lainsäädännössä asetetut vaatimukset niitä edellyttävät. Lisäksi Irania vastaan olemassa olevilla pakotteilla ei ole merkitystä voimassa olevien polkumyyntisääntöjen kannalta. |
| --- | --- |

(143)

Iranilainen viejä väitti, että Iranista tulevaa PET:tä koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla olisi suhteettoman negatiivinen vaikutus, koska Iran on kehitysmaa ja koska iranilaisille viejille aiheutuu jo merkittävää haittaa kansainvälisistä pakotteista. Komission pysyvä käytäntö on ottaa käyttöön sekä kehittyneitä että kehitysmaita koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, jos lainsäädännössä asetetut vaatimukset niitä edellyttävät. Lisäksi Irania vastaan olemassa olevilla pakotteilla ei ole merkitystä voimassa olevien polkumyyntisääntöjen kannalta.

6.7   Unionin etua koskevat päätelmät

| (144) | Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto Arabiemiraateista ja Iranista tulevassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle ja muille unionin tuottajille mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin negatiivisia vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset (pääasiassa jalostajien) käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja toimittajille odotetut edut. |
| --- | --- |

(144)

Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto Arabiemiraateista ja Iranista tulevassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle ja muille unionin tuottajille mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin negatiivisia vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset (pääasiassa jalostajien) käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja toimittajille odotetut edut.

| (145) | Terveen kilpailun palauttaminen ja kohtuullisen hintatason säilyttäminen EU:ssa rohkaisee PET:n kierrättämistä ja myötävaikuttaa siten ympäristön suojeluun. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei loppujen lopuksi ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä tässä tapauksessa. Tätä alustavaa arvioita on ehkä tarkistettava loppuvaiheessa sen jälkeen, kun käyttäjien kyselylomakevastaukset on todennettu ja niitä on tutkittu lisää. |
| --- | --- |

(145)

Terveen kilpailun palauttaminen ja kohtuullisen hintatason säilyttäminen EU:ssa rohkaisee PET:n kierrättämistä ja myötävaikuttaa siten ympäristön suojeluun. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei loppujen lopuksi ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä tässä tapauksessa. Tätä alustavaa arvioita on ehkä tarkistettava loppuvaiheessa sen jälkeen, kun käyttäjien kyselylomakevastaukset on todennettu ja niitä on tutkittu lisää.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (146) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(146)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (147) | Kuten edellä todettiin, Pakistanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa polkumyyntiä ei alustavasti havaittu. Tästä syystä sitä koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

(147)

Kuten edellä todettiin, Pakistanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa polkumyyntiä ei alustavasti havaittu. Tästä syystä sitä koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön.

7.1   Vahingon korjaava taso

| (148) | Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. |
| --- | --- |

(148)

Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.

| (149) | Unioni esitti 7,5 prosentin voittotavoitetta, jota käytettiin Kiinan kansantasavaltaa koskevassa menettelyssä. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala ei kuitenkaan kertaakaan saavuttanut tällaista voittoa (se ei itse asiassa ollut kannattava missään vaiheessa) ja tuotannonala ilmoitti yleisesti toimivansa varsin alhaisilla marginaaleilla. Kaksi otokseen valittua yritystä saavutti suurimmillaan 3 prosentin voiton, joka osui tarkastelujakson yhdelle vuodelle. Tämän perusteella katsottiin alustavasti 5 prosentin voittotavoitteen olevan asianmukainen. |
| --- | --- |

(149)

Unioni esitti 7,5 prosentin voittotavoitetta, jota käytettiin Kiinan kansantasavaltaa koskevassa menettelyssä. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala ei kuitenkaan kertaakaan saavuttanut tällaista voittoa (se ei itse asiassa ollut kannattava missään vaiheessa) ja tuotannonala ilmoitti yleisesti toimivansa varsin alhaisilla marginaaleilla. Kaksi otokseen valittua yritystä saavutti suurimmillaan 3 prosentin voiton, joka osui tarkastelujakson yhdelle vuodelle. Tämän perusteella katsottiin alustavasti 5 prosentin voittotavoitteen olevan asianmukainen.

| (150) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan. |
| --- | --- |

(150)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.

| (151) | Koska raaka-aineiden hinnat ja sen myötä PET:n hinnat vaihtelivat merkittävästi unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi laskea vahingon korjaava taso neljännesvuositietojen perusteella.






  Maa | Vahingon korjaava taso |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| Arabiemiraatit | 18,5 % |

(151)

Koska raaka-aineiden hinnat ja sen myötä PET:n hinnat vaihtelivat merkittävästi unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi laskea vahingon korjaava taso neljännesvuositietojen perusteella.

Maa

Vahingon korjaava taso

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

Arabiemiraatit

18,5 %

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (152) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynnin ja vahingon korjaavan tason suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(152)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Arabiemiraateista ja Iranista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynnin ja vahingon korjaavan tason suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (153) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Iranista peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle ehdotetun tullin olisi perustuttava 17 prosentin suuruiseen vahingon korjaavaan tasoon. Arabiemiraateista peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle ehdotetun tullin olisi perustuttava 6,6 prosentin suuruiseen polkumyyntiin. Pakistanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Iranista peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle ehdotetun tullin olisi perustuttava 17 prosentin suuruiseen vahingon korjaavaan tasoon. Arabiemiraateista peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle ehdotetun tullin olisi perustuttava 6,6 prosentin suuruiseen polkumyyntiin. Pakistanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön.

| (154) | On huomattava, että Iranista, Pakistanista ja Arabiemiraateista tulevaa PET:n tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen kanssa samanaikaisesti suoritettiin myös tukien vastainen tutkimus. Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin. |
| --- | --- |

(154)

On huomattava, että Iranista, Pakistanista ja Arabiemiraateista tulevaa PET:n tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen kanssa samanaikaisesti suoritettiin myös tukien vastainen tutkimus. Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin.

| (155) | Muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (3) 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vientituet muodostavien tukijärjestelmien osalta iranilaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit johtuvat osittain tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista vientituista. Koska samaa vahingon korjaavaa tasoa sovelletaan sekä polkumyyntitutkimuksessa että tukien vastaisessa tutkimuksessa, Irania koskevaa väliaikaista polkumyyntitullia ei ehdoteta. |
| --- | --- |

(155)

Muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (3) 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vientituet muodostavien tukijärjestelmien osalta iranilaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit johtuvat osittain tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista vientituista. Koska samaa vahingon korjaavaa tasoa sovelletaan sekä polkumyyntitutkimuksessa että tukien vastaisessa tutkimuksessa, Irania koskevaa väliaikaista polkumyyntitullia ei ehdoteta.

| (156) | Kuten 15 kappaleessa todetaan, PET:n kustannukset ja hinnat vaihtelevat voimakkaasti varsin lyhyiden ajanjaksojen kuluessa. Sen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa tullit käyttöön tonnia kohti kannettavina paljoustulleina. Kyseiset määrät perustuvat polkumyyntitullin määrien soveltamiseen polkumyyntimarginaalia laskettaessa käytettyihin CIF-vientihintoihin. |
| --- | --- |

(156)

Kuten 15 kappaleessa todetaan, PET:n kustannukset ja hinnat vaihtelevat voimakkaasti varsin lyhyiden ajanjaksojen kuluessa. Sen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa tullit käyttöön tonnia kohti kannettavina paljoustulleina. Kyseiset määrät perustuvat polkumyyntitullin määrien soveltamiseen polkumyyntimarginaalia laskettaessa käytettyihin CIF-vientihintoihin.

| (157) | Kun otetaan huomioon väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta annetun asetuksen (komission asetus (EU) N:o 473/2010) (4) päätelmät, edellä esitetyn perusteella ehdotetun väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat (ilmaistuina prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) seuraavat:













  Maa | Kokonaistukimarginaali | josta vientitukea | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali (neljännesvuosittainen) | Väliaikainen tasoitustulli | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Määrä
  (euroa/tonni | % | Määrä
  (euroa/tonni |
| Iran | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| Arabiemiraatit | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Kun otetaan huomioon väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta annetun asetuksen (komission asetus (EU) N:o 473/2010) (4) päätelmät, edellä esitetyn perusteella ehdotetun väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat (ilmaistuina prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) seuraavat:

Maa

Kokonaistukimarginaali

josta vientitukea

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali (neljännesvuosittainen)

Väliaikainen tasoitustulli

Väliaikainen polkumyyntitulli

%

Määrä

(euroa/tonni

%

Määrä

(euroa/tonni

Iran

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

Arabiemiraatit

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3   Loppusäännös

| (158) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(158)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20, tuonnissa.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Polkumyyntitullin määrä (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| Iran: kaikki yritykset | 0 |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat: kaikki yritykset | 54,80 |

Maa

Polkumyyntitullin määrä (euroa/tonni)

Iran: kaikki yritykset

0

Yhdistyneet arabiemiirikunnat: kaikki yritykset

54,80

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 208, 3.9.2009, s. 12.

2

(3)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

3

(4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 25.

4

(5)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/25

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 473/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 12 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn vireillepano

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa unioniin.

| (2) | Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa unioniin ja pani vireille erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’. |
| --- | --- |

(2)

Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa unioniin ja pani vireille erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’.

| (3) | Tukien vastainen menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, esitti 20 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tietyn polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan tukien vastaisen menettelyn aloittamisen. |
| --- | --- |

(3)

Tukien vastainen menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, esitti 20 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tietyn polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan tukien vastaisen menettelyn aloittamisen.

| (4) | Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, jäljempänä ’Arabiemiirikunnat’, viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Iranista, Pakistanista ja Arabiemiirikunnista peräisin olevan PET:n tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kyseisiä viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Kaikki viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja järjestettiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Asianomaisten maiden viranomaisten tekemät valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevat huomautukset siitä, että järjestelmät eivät olleet tasoitustoimenpiteiden alaisia, otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. Pakistanin ja Arabiemiirikuntien viranomaisilta saatiin huomautuksia neuvottelujen aikana tai niiden jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, jäljempänä ’Arabiemiirikunnat’, viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Iranista, Pakistanista ja Arabiemiirikunnista peräisin olevan PET:n tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kyseisiä viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Kaikki viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja järjestettiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Asianomaisten maiden viranomaisten tekemät valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevat huomautukset siitä, että järjestelmät eivät olleet tasoitustoimenpiteiden alaisia, otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. Pakistanin ja Arabiemiirikuntien viranomaisilta saatiin huomautuksia neuvottelujen aikana tai niiden jälkeen.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (5) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tehneille tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tehneille tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (6) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (7) | Unionin tuottajien ja tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi vahinkotutkimuksessa harkittiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisen otantamenetelmän käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta). |
| --- | --- |

(7)

Unionin tuottajien ja tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi vahinkotutkimuksessa harkittiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisen otantamenetelmän käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta).

| (8) | 14 unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä on 65 prosenttia. |
| --- | --- |

(8)

14 unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä on 65 prosenttia.

| (9) | Tuojista kahdeksan toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta tuojilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kaksi tuojaa, joiden osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnista oli 83 prosenttia ja Arabiemiirikunnista, Iranista ja Pakistanista tulevasta kokonaistuonnista 48 prosenttia. |
| --- | --- |

(9)

Tuojista kahdeksan toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta tuojilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kaksi tuojaa, joiden osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnista oli 83 prosenttia ja Arabiemiirikunnista, Iranista ja Pakistanista tulevasta kokonaistuonnista 48 prosenttia.

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisten maiden viranomaisille, vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille tuojille sekä kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, samoin kuin niille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisten maiden viranomaisille, vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille tuojille sekä kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, samoin kuin niille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa.

| (11) | Vastauksia saatiin asianomaisten maiden viranomaisilta, yhdeltä iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevalta kauppiaalta, yhdeltä pakistanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä Arabiemiirikunnissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä otokseen valitulta tuojalta, kymmeneltä käyttäjältä unionissa sekä kolmelta raaka-aineiden toimittajalta. Lisäksi seitsemän yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. |
| --- | --- |

(11)

Vastauksia saatiin asianomaisten maiden viranomaisilta, yhdeltä iranilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevalta kauppiaalta, yhdeltä pakistanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä Arabiemiirikunnissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä otokseen valitulta tuojalta, kymmeneltä käyttäjältä unionissa sekä kolmelta raaka-aineiden toimittajalta. Lisäksi seitsemän yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.

| (12) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (13) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien valtion viranomaisten toimitiloihin: | Iranin viranomaiset






  — | Iranian Ministry of Commerce, Trade Representation Office, Teheran, Iran |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien valtion viranomaisten toimitiloihin:

Iranin viranomaiset

—

Iranian Ministry of Commerce, Trade Representation Office, Teheran, Iran

| — | Iran Customs Office, Bandar Imam Khomeini, Iran |
| --- | --- |

—

Iran Customs Office, Bandar Imam Khomeini, Iran

| | Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset






  — | Ministry of Economy and Industry of the United Arab Emirates, Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat |
| --- | --- | --- |

Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset

—

Ministry of Economy and Industry of the United Arab Emirates, Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

| — | RAK Investment Authority, Government of Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Yhdistyneet arabiemiirikunnat. |
| --- | --- |

—

RAK Investment Authority, Government of Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Yhdistyneet arabiemiirikunnat.

| (14) | Tarkastuskäyntejä tehtiin myös seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat






  — | Novapet SA, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Tarkastuskäyntejä tehtiin myös seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Novapet SA, Espanja

| — | Equipolymers Srl, Italia |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Italia

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Liettua |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Liettua

| — | UAB Neo Group, Liettua |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Liettua

| | Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Bandar Imam Khomeini ja Teheran |
| --- | --- | --- |

Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Bandar Imam Khomeini ja Teheran

| | Pakistanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja






  — | Novatex Limited, Karachi |
| --- | --- | --- |

Pakistanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Novatex Limited, Karachi

| | Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (15) | Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(15)

Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (16) | Tarkastelun kohteena on Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Tarkastelun kohteena on Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20.

| (17) | PET on kemiallinen tuote, jota käytetään yleensä muoviteollisuudessa pullojen ja levyjen valmistukseen. Koska kyseessä oleva PET on homogeeninen tuote, sitä ei enää jaoteltu eri tuotelajeihin. |
| --- | --- |

(17)

PET on kemiallinen tuote, jota käytetään yleensä muoviteollisuudessa pullojen ja levyjen valmistukseen. Koska kyseessä oleva PET on homogeeninen tuote, sitä ei enää jaoteltu eri tuotelajeihin.

2.2   Samankaltainen tuote

| (18) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä PET:llä ja Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiraattikuntien tuottamalla ja kotimarkkinoillaan myymällä sekä unioniin viemällä PET:llä on olennaisilta osin samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä PET:llä ja Iranin, Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiraattikuntien tuottamalla ja kotimarkkinoillaan myymällä sekä unioniin viemällä PET:llä on olennaisilta osin samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   TUEN MYÖNTÄMINEN

3.1   Iran

3.1.1   Johdanto

| (19) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:






  I | Erityistalousalueisiin (SEZ) liittyvät toimenpiteet – petrokemian alan erityistalousalueet |
| --- | --- | --- |

(19)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:

I

Erityistalousalueisiin (SEZ) liittyvät toimenpiteet – petrokemian alan erityistalousalueet

| II | Rahoitus National Petrochemical Company -yritykseltä PET:n vientiä harjoittavalle tuottajalle |
| --- | --- |

II

Rahoitus National Petrochemical Company -yritykseltä PET:n vientiä harjoittavalle tuottajalle

3.1.2   Erityiset järjestelmät

I   
  Erityistalousalueisiin (SEZ) liittyvät toimenpiteet – petrokemian alan erityistalousalueet

| (20) | Lainsäädännön mukaan erityistalousalueelle sijoittautunut yritys voi hyödyntää tuotantopanosten tullivapaata tuontia, edellyttäen että tuotantopanokset käytetään sellaisen tuotteen tuotantoprosessissa, joka viedään myöhemmin maasta. Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että erityistalousalueilla sijaitsevat yritykset voivat hyödyntää myös tuotantohyödykkeiden tullivapaata tuontia. |
| --- | --- |

(20)

Lainsäädännön mukaan erityistalousalueelle sijoittautunut yritys voi hyödyntää tuotantopanosten tullivapaata tuontia, edellyttäen että tuotantopanokset käytetään sellaisen tuotteen tuotantoprosessissa, joka viedään myöhemmin maasta. Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että erityistalousalueilla sijaitsevat yritykset voivat hyödyntää myös tuotantohyödykkeiden tullivapaata tuontia.

a)   Oikeusperusta

| (21) | Erityistalousalueiden järjestelmän tarkka kuvaus esitetään seuraavissa laeissa ja asetuksissa: ”The Law for Establishment and Management of the Special Economic Zones in the Islamic Republic of Iran” (laki erityistalousalueiden perustamisesta ja hallinnosta Iranin islamilaisessa tasavallassa) Nro 257/184168, vahvistettu 19 päivänä toukokuuta 2005; ”Approval of Commission of Art. 138 of Constitutional Act Secretariat of High Council of Free Industrial-Trade Zones”, 27 päivänä toukokuuta 2007; ”Executive By-law for Establishment and Management of Special Economic Zone of the Islamic Republic of Iran”; ministereiden hyväksyntä 29 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(21)

Erityistalousalueiden järjestelmän tarkka kuvaus esitetään seuraavissa laeissa ja asetuksissa: ”The Law for Establishment and Management of the Special Economic Zones in the Islamic Republic of Iran” (laki erityistalousalueiden perustamisesta ja hallinnosta Iranin islamilaisessa tasavallassa) Nro 257/184168, vahvistettu 19 päivänä toukokuuta 2005; ”Approval of Commission of Art. 138 of Constitutional Act Secretariat of High Council of Free Industrial-Trade Zones”, 27 päivänä toukokuuta 2007; ”Executive By-law for Establishment and Management of Special Economic Zone of the Islamic Republic of Iran”; ministereiden hyväksyntä 29 päivänä huhtikuuta 2006.

| (22) | Petrokemian alan erityistalousalue perustettiin 30 päivänä huhtikuuta 1997 (vuonna 1376 persialaisen kalenterin mukaan) säädöksellä nro 58548, joka julkaistiin 25 päivänä toukokuuta 1997 virallisessa lehdessä nro 15275. |
| --- | --- |

(22)

Petrokemian alan erityistalousalue perustettiin 30 päivänä huhtikuuta 1997 (vuonna 1376 persialaisen kalenterin mukaan) säädöksellä nro 58548, joka julkaistiin 25 päivänä toukokuuta 1997 virallisessa lehdessä nro 15275.

b)   Tukikelpoisuus

| (23) | Iranin viranomaisten tutkimuksen aikana toimittamissa säädöksissä/hallinnollisissa määräyksissä ei havaittu tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä. Ainoan iranilaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantolaitos sijaitsee Mahshahrin petrokemian alan erityistalousalueella Bandar Imam Khomeinissa. Iranin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on ainoa petrokemian alan erityistalousalue Iranissa. |
| --- | --- |

(23)

Iranin viranomaisten tutkimuksen aikana toimittamissa säädöksissä/hallinnollisissa määräyksissä ei havaittu tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä. Ainoan iranilaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantolaitos sijaitsee Mahshahrin petrokemian alan erityistalousalueella Bandar Imam Khomeinissa. Iranin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on ainoa petrokemian alan erityistalousalue Iranissa.

c)   Käytännön toteutus

| (24) | Kunkin erityistalousalueen katsotaan sijaitsevan maan tullialueen ulkopuolella. Näin ollen kaikki tuonti on vapautettu tulleista edellyttäen, että tuodut tuotantopanokset käytetään vientiin tarkoitetun tuotteen tuottamista varten. |
| --- | --- |

(24)

Kunkin erityistalousalueen katsotaan sijaitsevan maan tullialueen ulkopuolella. Näin ollen kaikki tuonti on vapautettu tulleista edellyttäen, että tuodut tuotantopanokset käytetään vientiin tarkoitetun tuotteen tuottamista varten.

| (25) | Voidakseen seurata tullivapaasti tuodun raaka-aineen määrää, joka kulutetaan vientituotteen tuotannossa, tulliviranomaiset rekisteröivät sekä tuonnin tullihelpotukset että vientivelvoitteet tuonti- ja vientihetkellä panos-tuotosvakionormien perusteella, jotka on määritetty terveysministeriön yleisen osaston antamassa tuotantoluvassa, joka on voimassa viiden vuoden ajan. Tullivirasto antaa kullekin liiketoimelle pyynnöstä koodinumeron (”B-Jack”), jonka yritys tarvitsee tullatakseen tavarat. |
| --- | --- |

(25)

Voidakseen seurata tullivapaasti tuodun raaka-aineen määrää, joka kulutetaan vientituotteen tuotannossa, tulliviranomaiset rekisteröivät sekä tuonnin tullihelpotukset että vientivelvoitteet tuonti- ja vientihetkellä panos-tuotosvakionormien perusteella, jotka on määritetty terveysministeriön yleisen osaston antamassa tuotantoluvassa, joka on voimassa viiden vuoden ajan. Tullivirasto antaa kullekin liiketoimelle pyynnöstä koodinumeron (”B-Jack”), jonka yritys tarvitsee tullatakseen tavarat.

| (26) | Lisäksi yritys toimittaa säännöllisesti asianomaisille viranomaisille tiedot seuraavaa vuotta koskevasta aiotusta vienti- ja kotimarkkinamyynnistään. Edellä mainittujen tietojen perusteella tulliviranomaiset valvovat yrityksen saamien etuuksien moitteetonta käyttöä. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi yritys toimittaa säännöllisesti asianomaisille viranomaisille tiedot seuraavaa vuotta koskevasta aiotusta vienti- ja kotimarkkinamyynnistään. Edellä mainittujen tietojen perusteella tulliviranomaiset valvovat yrityksen saamien etuuksien moitteetonta käyttöä.

| (27) | Kotimarkkinamyyntiin eli erityistalousalueelta maan muille alueille suoritetusta myynnistä peritään tulli sen tullitta tuodun tuotantopanoksen osasta, joka sisältyy lopputuotteeseen, panos-tuotosvakionormien mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Kotimarkkinamyyntiin eli erityistalousalueelta maan muille alueille suoritetusta myynnistä peritään tulli sen tullitta tuodun tuotantopanoksen osasta, joka sisältyy lopputuotteeseen, panos-tuotosvakionormien mukaisesti.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (28) | Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että ei ole konkreettisia, lakisääteisiä ja julkisesti saatavilla olevia kriteereitä, jotka säätelevät myöntävän viranomaisen päätöksiä siitä, kenellä on oikeus sijoittautua petrokemian alan erityistalousalueelle. Yrityksen, joka haluaa sijoittautua kyseiselle alueelle, on toimitettava hakemus asianomaiselle viranomaiselle, mutta pyynnön hyväksymis- tai hylkäämisperusteista ei ole saatavilla mitään ohjeita. Lisäksi petrokemian alan erityishallintoalueiden perustamisasiakirjassa annetaan National Petrochemical Companylle, jäljempänä ’NPC’, (joka on ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osakkeenomistaja) valtuudet hallinnoida aluetta ja organisoida se petrokemian alan toimintaa varten. |
| --- | --- |

(28)

Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että ei ole konkreettisia, lakisääteisiä ja julkisesti saatavilla olevia kriteereitä, jotka säätelevät myöntävän viranomaisen päätöksiä siitä, kenellä on oikeus sijoittautua petrokemian alan erityistalousalueelle. Yrityksen, joka haluaa sijoittautua kyseiselle alueelle, on toimitettava hakemus asianomaiselle viranomaiselle, mutta pyynnön hyväksymis- tai hylkäämisperusteista ei ole saatavilla mitään ohjeita. Lisäksi petrokemian alan erityishallintoalueiden perustamisasiakirjassa annetaan National Petrochemical Companylle, jäljempänä ’NPC’, (joka on ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osakkeenomistaja) valtuudet hallinnoida aluetta ja organisoida se petrokemian alan toimintaa varten.

| (29) | Järjestelmässä havaittiin vakavia ristiriitaisuuksia ja toimintahäiriöitä. Iranin viranomaisilla ei ole asianmukaista varmennusjärjestelmää, jolla voitaisiin valvoa tullitta tuotujen raaka-aineiden määrää, joka on käytetty vientituotteen tuotantoon. STPC, ainoa iranilainen yhteistyössä toiminut tuottaja, ei ilmoittanut todellisia raaka-ainetuottoja, eikä NPC ole toteuttanut käytännössä varmennusjärjestelmää, jolla vahvistettaisiin, että tuotantopanokset, joille on myönnetty tullivapaus, käytettäisiin vientituotteiden tuotantoon, ja jolla vahvistettaisiin niiden määrä. Panos-tuotosvakionormit ovat tuotantosuhteita, jotka yritys esittää ja viranomaiset hyväksyvät, ja ne on saatu petrokemian teollisuudessa sovelletuista vakioista. |
| --- | --- |

(29)

Järjestelmässä havaittiin vakavia ristiriitaisuuksia ja toimintahäiriöitä. Iranin viranomaisilla ei ole asianmukaista varmennusjärjestelmää, jolla voitaisiin valvoa tullitta tuotujen raaka-aineiden määrää, joka on käytetty vientituotteen tuotantoon. STPC, ainoa iranilainen yhteistyössä toiminut tuottaja, ei ilmoittanut todellisia raaka-ainetuottoja, eikä NPC ole toteuttanut käytännössä varmennusjärjestelmää, jolla vahvistettaisiin, että tuotantopanokset, joille on myönnetty tullivapaus, käytettäisiin vientituotteiden tuotantoon, ja jolla vahvistettaisiin niiden määrä. Panos-tuotosvakionormit ovat tuotantosuhteita, jotka yritys esittää ja viranomaiset hyväksyvät, ja ne on saatu petrokemian teollisuudessa sovelletuista vakioista.

| (30) | Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta edellä mainitusta järjestelmästä sekä tuotantohyödykkeiden tullivapaasta tuonnista. |
| --- | --- |

(30)

Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta edellä mainitusta järjestelmästä sekä tuotantohyödykkeiden tullivapaasta tuonnista.

e)   Päätelmät

| (31) | Edellä esitetyn perusteella tullivapaiden tuotantopanosten tuontia erityistalousalueelle on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli Iranin viranomaisten taloudellisena tukena, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. |
| --- | --- |

(31)

Edellä esitetyn perusteella tullivapaiden tuotantopanosten tuontia erityistalousalueelle on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli Iranin viranomaisten taloudellisena tukena, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.

| (32) | Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, nimenomaisesti rajataan alueelle pääsy tiettyihin yrityksiin, jotka kuuluvat petrokemian tuotantosektoriin. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, nimenomaisesti rajataan alueelle pääsy tiettyihin yrityksiin, jotka kuuluvat petrokemian tuotantosektoriin.

| (33) | Lisäksi järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.

| (34) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I, erityisesti sen i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(34)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I, erityisesti sen i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen.

| (35) | Iranin viranomaiset eivät soveltaneet mitään varmennusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II osan 2 alakohta). Panos-tuotosvakionormeja ei sinällään voida pitää yrityskohtaisina normeina tai tosiasiallisen kulutuksen varmennusjärjestelmänä. Tämäntyyppinen prosessi ei anna viranomaisille mahdollisuutta varmentaa riittävän tarkasti, mikä määrä tuotantopanoksia käytettiin vientituotantoon ja minkä panos-tuotos-viitearvon mukaisesti niitä olisi verrattava. Viranomaiset eivät myöskään harjoittaneet tehokasta valvontaa, joka olisi perustunut moitteettomasti pidettyyn tosiasiallista kulutusta koskevaan rekisteriin. Iranin viranomaiset eivät tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta varmennusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 5 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta liitteessä III olevan II osan 3 alakohta). |
| --- | --- |

(35)

Iranin viranomaiset eivät soveltaneet mitään varmennusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II osan 2 alakohta). Panos-tuotosvakionormeja ei sinällään voida pitää yrityskohtaisina normeina tai tosiasiallisen kulutuksen varmennusjärjestelmänä. Tämäntyyppinen prosessi ei anna viranomaisille mahdollisuutta varmentaa riittävän tarkasti, mikä määrä tuotantopanoksia käytettiin vientituotantoon ja minkä panos-tuotos-viitearvon mukaisesti niitä olisi verrattava. Viranomaiset eivät myöskään harjoittaneet tehokasta valvontaa, joka olisi perustunut moitteettomasti pidettyyn tosiasiallista kulutusta koskevaan rekisteriin. Iranin viranomaiset eivät tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta varmennusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 5 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta liitteessä III olevan II osan 3 alakohta).

| (36) | Myös tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etua on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli Iranin viranomaisten taloudellisena tukena, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. Lisäksi järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(36)

Myös tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etua on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli Iranin viranomaisten taloudellisena tukena, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. Lisäksi järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.

| (37) | Järjestelmää ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(37)

Järjestelmää ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan.

| (38) | Edellä esitetyn perusteella kyseisiä tukia on pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisina. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn perusteella kyseisiä tukia on pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisina.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (39) | Kun sallittuja verojen ja maksujen palautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmiä ei sovelleta, etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i kohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. |
| --- | --- |

(39)

Kun sallittuja verojen ja maksujen palautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmiä ei sovelleta, etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i kohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan.

| (40) | Viejän tuen määrä tuotantopanosten tullittoman tuonnin osalta laskettiin tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli) perusteella (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(40)

Viejän tuen määrä tuotantopanosten tullittoman tuonnin osalta laskettiin tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli) perusteella (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (41) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,13 prosenttia. |
| --- | --- |

(41)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,13 prosenttia.

| (42) | Myöskään tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etua ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa. Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Iranissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(42)

Myöskään tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etua ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa. Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Iranissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (43) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,93 prosenttia. |
| --- | --- |

(43)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,93 prosenttia.

| (44) | Edellä mainittujen toimenpiteiden osalta vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu kokonaistukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,06 prosenttia. |
| --- | --- |

(44)

Edellä mainittujen toimenpiteiden osalta vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu kokonaistukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,06 prosenttia.

II   
  Rahoitus National Petrochemical Company -yritykseltä PET:n vientiä harjoittavalle tuottajalle

| (45) | Järjestelmässä on kyse NPC:n ainoalle iranilaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle suoraan maksamista varoista, joita ei tarvitse maksaa takaisin. |
| --- | --- |

(45)

Järjestelmässä on kyse NPC:n ainoalle iranilaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle suoraan maksamista varoista, joita ei tarvitse maksaa takaisin.

a)   Tutkimuksen havainnot

| (46) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että NPC on STPC:n pääosakkeenomistaja, jonka hallussa on 75 prosenttia sen osakkeista. Muut osakkeenomistajat ovat Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, jolla on 15 prosenttia osakkeista, ja Justice Shares Broker Co., jolla on 10 prosenttia osakkeista. Tarkastuskäynnin aikana vahvistettiin, että NPC on rahoittanut merkittävän osan STPC:n pääomakustannuksista ja sen liike-/käyttöpääomasta samoin kuin STPC:n pankkilainojen takaisinmaksusta niiden erääntymispäivinä. Kuten tutkimusajanjakson kattaman varainhoitovuoden tarkastetut tilinpäätökset selvästi osoittavat, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toiminta riippuu näin ollen taloudellisesta tuesta, jota se saa pääosakkeenomistajalta, jonka omistaa kokonaan National Iranian Oil Company, joka puolestaan kuuluu Iranin öljyministeriölle. |
| --- | --- |

(46)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että NPC on STPC:n pääosakkeenomistaja, jonka hallussa on 75 prosenttia sen osakkeista. Muut osakkeenomistajat ovat Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, jolla on 15 prosenttia osakkeista, ja Justice Shares Broker Co., jolla on 10 prosenttia osakkeista. Tarkastuskäynnin aikana vahvistettiin, että NPC on rahoittanut merkittävän osan STPC:n pääomakustannuksista ja sen liike-/käyttöpääomasta samoin kuin STPC:n pankkilainojen takaisinmaksusta niiden erääntymispäivinä. Kuten tutkimusajanjakson kattaman varainhoitovuoden tarkastetut tilinpäätökset selvästi osoittavat, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toiminta riippuu näin ollen taloudellisesta tuesta, jota se saa pääosakkeenomistajalta, jonka omistaa kokonaan National Iranian Oil Company, joka puolestaan kuuluu Iranin öljyministeriölle.

| (47) | STPC:n maksuvalmiutta parantavaa rahoitusta ei myöskään ilmoitettu yrityksen tileissä annettuina luottoina. |
| --- | --- |

(47)

STPC:n maksuvalmiutta parantavaa rahoitusta ei myöskään ilmoitettu yrityksen tileissä annettuina luottoina.

| (48) | STPC:n velka NPC:lle, kuten selvästi todetaan STPC:n tarkastetuissa tilinpäätöksissä (20 päivänä maaliskuuta 2009), vastaa 51:tä prosenttia sen kokonaisvarallisuudesta. Iranin ”Amendment Bill of Commercial Code” -lain 141 pykälässä edellytetään, että osakkeenomistaja päättää yrityksen toiminnan lakkauttamisesta tai jatkamisesta, jos yrityksen on osoitettava vähintään puolet pääomastaan syntyneiden tappioiden kattamiseen. |
| --- | --- |

(48)

STPC:n velka NPC:lle, kuten selvästi todetaan STPC:n tarkastetuissa tilinpäätöksissä (20 päivänä maaliskuuta 2009), vastaa 51:tä prosenttia sen kokonaisvarallisuudesta. Iranin ”Amendment Bill of Commercial Code” -lain 141 pykälässä edellytetään, että osakkeenomistaja päättää yrityksen toiminnan lakkauttamisesta tai jatkamisesta, jos yrityksen on osoitettava vähintään puolet pääomastaan syntyneiden tappioiden kattamiseen.

| (49) | NPC ei ole toteuttanut mitään toimia tähän mennessä STPC:n pääosakkeenomistajana lisätäkseen STPC:n pääomaa tässä taloudellisessa tilanteessa, vaikka STPC:n yleiskokouksessa 3 päivänä kesäkuuta 2009 päätettiin, että olisi selvitettävä, mikä oli yrityksen velka NPC:lle. |
| --- | --- |

(49)

NPC ei ole toteuttanut mitään toimia tähän mennessä STPC:n pääosakkeenomistajana lisätäkseen STPC:n pääomaa tässä taloudellisessa tilanteessa, vaikka STPC:n yleiskokouksessa 3 päivänä kesäkuuta 2009 päätettiin, että olisi selvitettävä, mikä oli yrityksen velka NPC:lle.

| (50) | Tutkimuksessa myös vahvistettiin, että edellä kuvattu varojen siirto on toistuva käytäntö jo vuosien ajalta. Asiaa koskevista STPC:n tarkastetuista tilinpäätöksistä käy ilmi, että varoja, joita ei tarvitse maksaa takaisin, on kertynyt yrityksen toiminnan aloittamisesta lähtien, kuten tarkastetut tilinpäätökset todistavat varainhoitovuodesta 2004 lähtien. |
| --- | --- |

(50)

Tutkimuksessa myös vahvistettiin, että edellä kuvattu varojen siirto on toistuva käytäntö jo vuosien ajalta. Asiaa koskevista STPC:n tarkastetuista tilinpäätöksistä käy ilmi, että varoja, joita ei tarvitse maksaa takaisin, on kertynyt yrityksen toiminnan aloittamisesta lähtien, kuten tarkastetut tilinpäätökset todistavat varainhoitovuodesta 2004 lähtien.

b)   Päätelmät

| (51) | Edellä esitetty huomioon ottaen NPC:ltä saatua taloudellista tukea voidaan pitää tukena, koska kyseessä on viranomaisten käytäntö, jolla annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea, eli kyseessä on suora varojen siirto käyttöpääomansiirtojen ja lainojen takaisinmaksuun annettujen varojen muodossa. Lisäksi se, että ei-takaisinmaksettavia varoja on kertynyt jo ainakin vuodesta 2004 lähtien, vahvistaa että kyseessä on toistuva tuki, jonka tarkoituksena on pitää yllä ainoan iranilaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimintaa. |
| --- | --- |

(51)

Edellä esitetty huomioon ottaen NPC:ltä saatua taloudellista tukea voidaan pitää tukena, koska kyseessä on viranomaisten käytäntö, jolla annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea, eli kyseessä on suora varojen siirto käyttöpääomansiirtojen ja lainojen takaisinmaksuun annettujen varojen muodossa. Lisäksi se, että ei-takaisinmaksettavia varoja on kertynyt jo ainakin vuodesta 2004 lähtien, vahvistaa että kyseessä on toistuva tuki, jonka tarkoituksena on pitää yllä ainoan iranilaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimintaa.

| (52) | NPC:tä on lisäksi pidettävä viranomaisena seuraavista syistä: 1) valtion omistajuus: NPC on 100-prosenttisesti valtion omistuksessa; se on Iranin kansallisen öljy-yhtiön (National Iranian Oil Company) tytäryhtiö, jonka puolestaan omistaa täysin öljyministeriö. 2) NPC:n yhtiöjärjestys on vahvistettu lainsäädäntömenettelyn kautta. 3) Osakkeenomistajien edustajien yleiskokouksen muodostavat kuusi ministeriä, joista yksi on pääministeri, sekä kaksi Iranin kansallisen öljy-yhtiön johtajaa, jotka Iranin kansallisen öljy-yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja valitsevat. Valtiolla on siis täydellinen valta NPC:ssä. 4) NPC vastaa maan petrokemian alan kehittämisestä ja toiminnasta, mistä syystä sille on annettu valtuudet hallinnoida petrokemian alan erityistalousaluetta. |
| --- | --- |

(52)

NPC:tä on lisäksi pidettävä viranomaisena seuraavista syistä: 1) valtion omistajuus: NPC on 100-prosenttisesti valtion omistuksessa; se on Iranin kansallisen öljy-yhtiön (National Iranian Oil Company) tytäryhtiö, jonka puolestaan omistaa täysin öljyministeriö. 2) NPC:n yhtiöjärjestys on vahvistettu lainsäädäntömenettelyn kautta. 3) Osakkeenomistajien edustajien yleiskokouksen muodostavat kuusi ministeriä, joista yksi on pääministeri, sekä kaksi Iranin kansallisen öljy-yhtiön johtajaa, jotka Iranin kansallisen öljy-yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja valitsevat. Valtiolla on siis täydellinen valta NPC:ssä. 4) NPC vastaa maan petrokemian alan kehittämisestä ja toiminnasta, mistä syystä sille on annettu valtuudet hallinnoida petrokemian alan erityistalousaluetta.

| (53) | Vastaanottaneelle yritykselle koituneen edun osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että STPC tämänhetkisessä muodossaan ei pystyisi jatkamaan toimintaansa ilman NPC:n taloudellista tukea. Käytäntö ei ole yksityisten investoijien tavanomaisen investointikäytännön mukainen, koska mikään kaupallinen organisaatio ei jatkaisi tällaisen rahoituksen antamista, jota ei makseta takaisin. |
| --- | --- |

(53)

Vastaanottaneelle yritykselle koituneen edun osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että STPC tämänhetkisessä muodossaan ei pystyisi jatkamaan toimintaansa ilman NPC:n taloudellista tukea. Käytäntö ei ole yksityisten investoijien tavanomaisen investointikäytännön mukainen, koska mikään kaupallinen organisaatio ei jatkaisi tällaisen rahoituksen antamista, jota ei makseta takaisin.

| (54) | NPC:n rahoitus on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä, kun otetaan huomioon, että myöntävä viranomainen nimenomaisesti rajaa tuen saajaksi ainoastaan STPC:n petrokemian alan kehittämispolitiikkansa mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

NPC:n rahoitus on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä, kun otetaan huomioon, että myöntävä viranomainen nimenomaisesti rajaa tuen saajaksi ainoastaan STPC:n petrokemian alan kehittämispolitiikkansa mukaisesti.

| (55) | Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

c)   Tuen määrän laskeminen

| (56) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään ei-takaisinmaksettavan rahoituksen koko määrää sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on sen ilmoittanut kirjanpidossaan. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(56)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään ei-takaisinmaksettavan rahoituksen koko määrää sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on sen ilmoittanut kirjanpidossaan. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (57) | Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 51,02 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 51,02 prosenttia.

3.1.3   Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä

| (58) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan iranilaisen tuottajan osalta 53,08 prosenttia. |
| --- | --- |

(58)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan iranilaisen tuottajan osalta 53,08 prosenttia.

3.2   Pakistan

| (59) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:






  I | Manufacturing Bond Scheme (tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen järjestelmä) |
| --- | --- | --- |

(59)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:

I

Manufacturing Bond Scheme (tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen järjestelmä)

| II | Imports of plant, machinery and equipment in Manufacturing Bond (laitteistojen, koneiden ja kaluston tuonti tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta varten) |
| --- | --- |

II

Imports of plant, machinery and equipment in Manufacturing Bond (laitteistojen, koneiden ja kaluston tuonti tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta varten)

| III | Tariff protection on purchases of PTA in the domestic market (PTA:n ostojen tullisuoja kotimarkkinoilla) |
| --- | --- |

III

Tariff protection on purchases of PTA in the domestic market (PTA:n ostojen tullisuoja kotimarkkinoilla)

| IV | Final Tax Regime – FTR (lopullista veroa koskeva järjestelmä) |
| --- | --- |

IV

Final Tax Regime – FTR (lopullista veroa koskeva järjestelmä)

| V | Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme – LTF-EOP (viennin pitkäaikainen kiinteäkorkoinen rahoitusjärjestelmä) |
| --- | --- |

V

Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme – LTF-EOP (viennin pitkäaikainen kiinteäkorkoinen rahoitusjärjestelmä)

| VI | Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan – EFS (Pakistanin valtionpankin vientirahoitusjärjestelmä) |
| --- | --- |

VI

Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan – EFS (Pakistanin valtionpankin vientirahoitusjärjestelmä)

| VII | Finance under F.E. Circular No. 25 of the State Bank of Pakistan (Pakistanin valtionpankin F.E. Circular -yleiskirjeen nro 25 mukainen rahoitus) |
| --- | --- |

VII

Finance under F.E. Circular No. 25 of the State Bank of Pakistan (Pakistanin valtionpankin F.E. Circular -yleiskirjeen nro 25 mukainen rahoitus)

3.2.1   Erityiset järjestelmät

I   
  Manufacturing Bond Scheme (tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen järjestelmä)

| (60) | Järjestelmä mahdollistaa tuotantopanosten tullivapaan tuonnin, edellyttäen että se käytetään myöhempää vientiä varten. |
| --- | --- |

(60)

Järjestelmä mahdollistaa tuotantopanosten tullivapaan tuonnin, edellyttäen että se käytetään myöhempää vientiä varten.

a)   Oikeusperusta

| (61) | Järjestelmä perustuu tullilakiin (Customs Act 1969), sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 2008. Tullilain 219 pykälässä (luku XX) annetaan Central Board of Revenue -elimelle valtuudet antaa vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia ilmoituksia. Tullisääntöjen (Customs Rules 2001 – SRO 450(I)/2001, julkaistu 18 päivänä kesäkuuta 2001) luvussa XV annetaan yksityiskohtaiset säännöt tullivarastoon tuotujen tavaroiden tullivapautuksista. |
| --- | --- |

(61)

Järjestelmä perustuu tullilakiin (Customs Act 1969), sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 2008. Tullilain 219 pykälässä (luku XX) annetaan Central Board of Revenue -elimelle valtuudet antaa vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia ilmoituksia. Tullisääntöjen (Customs Rules 2001 – SRO 450(I)/2001, julkaistu 18 päivänä kesäkuuta 2001) luvussa XV annetaan yksityiskohtaiset säännöt tullivarastoon tuotujen tavaroiden tullivapautuksista.

b)   Tukikelpoisuus

| (62) | Manufacturing Bond Scheme -järjestelmän hyödyntämiseksi on saatava lisenssi, jonka tullikollektoraatti (Customs Collectorate) myöntää hakijoina oleville henkilöille tai yrityksille (tullisääntöjen 343 pykälä, luku XV). |
| --- | --- |

(62)

Manufacturing Bond Scheme -järjestelmän hyödyntämiseksi on saatava lisenssi, jonka tullikollektoraatti (Customs Collectorate) myöntää hakijoina oleville henkilöille tai yrityksille (tullisääntöjen 343 pykälä, luku XV).

c)   Käytännön toteutus

| (63) | Tuotantoyrityksen on tuotantopanosten tuontihetkellä ilmoitettava SRO-numero 450/(I)/2001 tullin vaatimassa ilmoituslomakkeessa (Goods Declaration). Tullin haltuun jätetään kuitenkin yksinkertainen takaus ja myöhemmäksi ajankohdaksi päivätyt shekit, jotka vastaavat tullin ja myyntiveron määrä ja jotka ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Tulli vapauttaa tämän takuun saatuaan yritykseltä todisteet siitä, että valmiit hyödykkeet on viety maasta. |
| --- | --- |

(63)

Tuotantoyrityksen on tuotantopanosten tuontihetkellä ilmoitettava SRO-numero 450/(I)/2001 tullin vaatimassa ilmoituslomakkeessa (Goods Declaration). Tullin haltuun jätetään kuitenkin yksinkertainen takaus ja myöhemmäksi ajankohdaksi päivätyt shekit, jotka vastaavat tullin ja myyntiveron määrä ja jotka ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Tulli vapauttaa tämän takuun saatuaan yritykseltä todisteet siitä, että valmiit hyödykkeet on viety maasta.

| (64) | Tuoduista tuotantopanoksista valmistetut hyödykkeet rekisteröidään tullivarastorekisteriin (Bond Register), ja raaka-aineiden määrää mukautetaan analyysitodistuksessa vahvistettujen panossuhteiden mukaisesti. Tullin antamassa todistuksessa todistetaan panos-tuotossuhde kaikista raaka-aineista, joita tarvitaan valmistamaan 1 000 kg tarkasteltavana olevaa tuotetta. Yritys ehdottaa panos-tuotossuhteita, jotka on saatu asianomaisessa teollisuudessa sovelletuista vakioista, ja viranomaiset hyväksyvät ne. |
| --- | --- |

(64)

Tuoduista tuotantopanoksista valmistetut hyödykkeet rekisteröidään tullivarastorekisteriin (Bond Register), ja raaka-aineiden määrää mukautetaan analyysitodistuksessa vahvistettujen panossuhteiden mukaisesti. Tullin antamassa todistuksessa todistetaan panos-tuotossuhde kaikista raaka-aineista, joita tarvitaan valmistamaan 1 000 kg tarkasteltavana olevaa tuotetta. Yritys ehdottaa panos-tuotossuhteita, jotka on saatu asianomaisessa teollisuudessa sovelletuista vakioista, ja viranomaiset hyväksyvät ne.

| (65) | Tullin ilmoituslomakkeessa (Customs Goods Declaration) ilmoitetaan vientihetkellä, että vienti tapahtuu Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti, ja ilmoituslomakkeeseen on liitettävä tiedot vietävien valmiiden hyödykkeiden valmistukseen käytetyistä tuotantopanoksista. Tutkittuaan ilmoituslomakkeessa olevat kaikki seikat tulliviranomaiset antavat luvan valmiiden hyödykkeiden vientiin. |
| --- | --- |

(65)

Tullin ilmoituslomakkeessa (Customs Goods Declaration) ilmoitetaan vientihetkellä, että vienti tapahtuu Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti, ja ilmoituslomakkeeseen on liitettävä tiedot vietävien valmiiden hyödykkeiden valmistukseen käytetyistä tuotantopanoksista. Tutkittuaan ilmoituslomakkeessa olevat kaikki seikat tulliviranomaiset antavat luvan valmiiden hyödykkeiden vientiin.

| (66) | Kun tuodut tuotantopanokset on käytetty tullivarastorekisteriin merkittyihin vastaaviin vietyihin valmiisiin hyödykkeisiin, yritys toimittaa tullille kirjeen sekä kopion tuonti-ilmoituslomakkeesta ja vientiasiakirjoista samoin kuin tiivistelmän/täsmäytyksen, jossa osoitetaan raaka-aineiden kulutus sekä niiden vienti valmiina hyödykkeinä Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti. Tämän jälkeen tulli vapauttaa yksinkertaisen takauksen ja myöhemmäksi ajankohdaksi päivätyt shekit, jotka talletettiin tuotantopanosten tuontihetkellä. |
| --- | --- |

(66)

Kun tuodut tuotantopanokset on käytetty tullivarastorekisteriin merkittyihin vastaaviin vietyihin valmiisiin hyödykkeisiin, yritys toimittaa tullille kirjeen sekä kopion tuonti-ilmoituslomakkeesta ja vientiasiakirjoista samoin kuin tiivistelmän/täsmäytyksen, jossa osoitetaan raaka-aineiden kulutus sekä niiden vienti valmiina hyödykkeinä Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti. Tämän jälkeen tulli vapauttaa yksinkertaisen takauksen ja myöhemmäksi ajankohdaksi päivätyt shekit, jotka talletettiin tuotantopanosten tuontihetkellä.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (67) | Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen järjestelmästä. |
| --- | --- |

(67)

Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen järjestelmästä.

| (68) | Tarkastuskäynnillä vahvistettiin, että Pakistanin viranomaiset eivät sovella asianmukaista varmennusjärjestelmää, jolla voitaisiin valvoa tullitta tuotujen raaka-aineiden määrää, joka on käytetty vientituotteen tuotantoon. Järjestelmässä havaittiin vakavia ristiriitaisuuksia ja toimintahäiriöitä verrattuna lainsäädännössä (tullisääntöjen luku XV) vahvistettuun palautusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(68)

Tarkastuskäynnillä vahvistettiin, että Pakistanin viranomaiset eivät sovella asianmukaista varmennusjärjestelmää, jolla voitaisiin valvoa tullitta tuotujen raaka-aineiden määrää, joka on käytetty vientituotteen tuotantoon. Järjestelmässä havaittiin vakavia ristiriitaisuuksia ja toimintahäiriöitä verrattuna lainsäädännössä (tullisääntöjen luku XV) vahvistettuun palautusjärjestelmään.

| (69) | Tullivarastossa ei ollut selvästi erotettu toisistaan valmistusaluetta ja erillisiä alueita valmiille hyödykkeille, hylkytuotteille ja jätteille. Ainoastaan tullitta tuodut raaka-aineet oli erotettu paikallisesti hankituista tuotantopanoksista. Tilat – siis tullivaraston ja tullivalvonnassa olevan valmistusvaraston – tilat eivät olleet itsenäisellä alueella, jolle on oma sisään- tai uloskäynti julkiselta alueelta tai muu sisään- tai uloskäynti, kuten em. luvun XV 349 pykälässä säädetään. |
| --- | --- |

(69)

Tullivarastossa ei ollut selvästi erotettu toisistaan valmistusaluetta ja erillisiä alueita valmiille hyödykkeille, hylkytuotteille ja jätteille. Ainoastaan tullitta tuodut raaka-aineet oli erotettu paikallisesti hankituista tuotantopanoksista. Tilat – siis tullivaraston ja tullivalvonnassa olevan valmistusvaraston – tilat eivät olleet itsenäisellä alueella, jolle on oma sisään- tai uloskäynti julkiselta alueelta tai muu sisään- tai uloskäynti, kuten em. luvun XV 349 pykälässä säädetään.

| (70) | Vastaanotetuista, valmistetuista ja viedyistä tuotantopanoksista ei pidetty kirjaa todellisen kulutuksen perusteella. Ainoastaan teoreettinen kulutus kirjattiin analyysitodistuksen mukaisesti ilmoittamalla panos-tuotossuhde kaikista raaka-aineista, joita tarvitaan tuottamaan 1 000 kg tuotosta. Viranomaiset asettavat nämä panos-tuotosnormit, joita ne tarkistavat säännöllisesti, mutta tarkistusten suorittamisesta ei ole selkeitä sääntöjä eikä mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(70)

Vastaanotetuista, valmistetuista ja viedyistä tuotantopanoksista ei pidetty kirjaa todellisen kulutuksen perusteella. Ainoastaan teoreettinen kulutus kirjattiin analyysitodistuksen mukaisesti ilmoittamalla panos-tuotossuhde kaikista raaka-aineista, joita tarvitaan tuottamaan 1 000 kg tuotosta. Viranomaiset asettavat nämä panos-tuotosnormit, joita ne tarkistavat säännöllisesti, mutta tarkistusten suorittamisesta ei ole selkeitä sääntöjä eikä mitään näyttöä.

| (71) | Pakistanin viranomaiset eivät myöskään ole panneet täytäntöön tehokasta varmennusjärjestelmää. Viranomaiset väittivät, että ne auditoivat yritysten pitämät asiakirjarekisterit, mutta tämä tehdään katsomalla, mitä yritykset raportoivat vakiomuotoisen panos-tuotosnormien mukaisesti, eikä sen perusteella, mitkä olivat tosiasialliset tuotantopanosten tuotot. |
| --- | --- |

(71)

Pakistanin viranomaiset eivät myöskään ole panneet täytäntöön tehokasta varmennusjärjestelmää. Viranomaiset väittivät, että ne auditoivat yritysten pitämät asiakirjarekisterit, mutta tämä tehdään katsomalla, mitä yritykset raportoivat vakiomuotoisen panos-tuotosnormien mukaisesti, eikä sen perusteella, mitkä olivat tosiasialliset tuotantopanosten tuotot.

| (72) | Viranomaiset totesivat, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan PET-analyysitodistusta on tarkistettu vuodesta 2002 lähtien (jolloin ensimmäinen analyysitodistus myönnettiin) tutkimusajanjaksolle asti. Väitteensä tueksi viranomaiset toimittivat kopion yhdestä vuonna 2004 suoritetusta tarkistuksesta. Kyseinen tarkistus johti rajoitukseen raaka-aineen määrissä, jotka sai tuoda tullivapaasti, mutta liiallista tuontitullien palauttamista koskevaa tutkimusta kantamatta jääneistä tulleista ei kuitenkaan suoritettu. Analyysitodistuksen mukautuksesta lähtien yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vain mukautti rekisteröidyt määrät tullivarastorekisterissä analyysitodistuksen mukaisiksi. Vuoden 2004 jälkeen – vaikka oli selkeää näyttöä siitä, että tuotantoprosessi voisi johtaa parempiin raaka-ainetuottoihin (ja näin ollen liialliseen tullinpalautukseen) – analyysitodistusta ei tarkistettu, eikä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan käyttämien raaka-aineiden todellista kulutusta tutkittu. |
| --- | --- |

(72)

Viranomaiset totesivat, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan PET-analyysitodistusta on tarkistettu vuodesta 2002 lähtien (jolloin ensimmäinen analyysitodistus myönnettiin) tutkimusajanjaksolle asti. Väitteensä tueksi viranomaiset toimittivat kopion yhdestä vuonna 2004 suoritetusta tarkistuksesta. Kyseinen tarkistus johti rajoitukseen raaka-aineen määrissä, jotka sai tuoda tullivapaasti, mutta liiallista tuontitullien palauttamista koskevaa tutkimusta kantamatta jääneistä tulleista ei kuitenkaan suoritettu. Analyysitodistuksen mukautuksesta lähtien yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vain mukautti rekisteröidyt määrät tullivarastorekisterissä analyysitodistuksen mukaisiksi. Vuoden 2004 jälkeen – vaikka oli selkeää näyttöä siitä, että tuotantoprosessi voisi johtaa parempiin raaka-ainetuottoihin (ja näin ollen liialliseen tullinpalautukseen) – analyysitodistusta ei tarkistettu, eikä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan käyttämien raaka-aineiden todellista kulutusta tutkittu.

e)   Päätelmät

| (73) | Edellä esitetyn perusteella Manufacturing Bond Scheme -järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle. |
| --- | --- |

(73)

Edellä esitetyn perusteella Manufacturing Bond Scheme -järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle.

| (74) | Lisäksi tukijärjestelmää voidaan pitää erityisenä, koska sitä annetaan yrityksille, jotka valmistavat tuotteita tullivalvonnassa ja sen jälkeen vievät hyödykkeitä, minkä vuoksi se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi tukijärjestelmää voidaan pitää erityisenä, koska sitä annetaan yrityksille, jotka valmistavat tuotteita tullivalvonnassa ja sen jälkeen vievät hyödykkeitä, minkä vuoksi se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (75) | Järjestelmää ei myöskään voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei täytä perusasetuksen liitteessä I, erityisesti i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III säädettyjä tiukkoja sääntöjä. |
| --- | --- |

(75)

Järjestelmää ei myöskään voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei täytä perusasetuksen liitteessä I, erityisesti i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III säädettyjä tiukkoja sääntöjä.

| (76) | Pakistanin viranomaiset eivät soveltaneet tehokkaasti mitään varmennusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II osan 2 alakohta). Panos-tuotossuhteita ei sinällään voida pitää yrityskohtaisina normeina tai tosiasiallisen kulutuksen varmennusjärjestelmänä. Tällainen prosessi ei anna valtiolle mahdollisuutta varmentaa riittävällä tarkkuudella tuotantopanosten määriä, jotka kulutettiin vientihyödykkeen tuotantoon. Viranomaiset eivät myöskään suorita asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. Pakistanin viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 5 kohta ja liitteessä III olevan II osan 3 alakohta). |
| --- | --- |

(76)

Pakistanin viranomaiset eivät soveltaneet tehokkaasti mitään varmennusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II osan 2 alakohta). Panos-tuotossuhteita ei sinällään voida pitää yrityskohtaisina normeina tai tosiasiallisen kulutuksen varmennusjärjestelmänä. Tällainen prosessi ei anna valtiolle mahdollisuutta varmentaa riittävällä tarkkuudella tuotantopanosten määriä, jotka kulutettiin vientihyödykkeen tuotantoon. Viranomaiset eivät myöskään suorita asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. Pakistanin viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II osan 5 kohta ja liitteessä III olevan II osan 3 alakohta).

| (77) | Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (78) | Kun sallittuja verojen ja maksujen palautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmiä ei sovelleta, etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i kohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. |
| --- | --- |

(78)

Kun sallittuja verojen ja maksujen palautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmiä ei sovelleta, etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i kohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan.

| (79) | Viejän tuen määrä (osoittaja) laskettiin Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden tuonnissa tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli) perusteella. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(79)

Viejän tuen määrä (osoittaja) laskettiin Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden tuonnissa tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli) perusteella. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (80) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,57 prosenttia. |
| --- | --- |

(80)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,57 prosenttia.

II.   
  Laitteistojen, koneiden ja kaluston tuonti tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta varten (Manufacturing Bond -järjestelmän mukaisesti)

| (81) | Järjestelmä mahdollistaa tullivalvonnassa tapahtuvaan valmistukseen tarkoitettujen ja 30 päivään kesäkuuta 2004 mennessä tuotujen laitteistojen, koneiden ja kaluston tuonnin tulleitta. Koneet ja varaosat, joita ei ole valmistettu paikallisesti, oli tuotava valmistusyksikön perustamista varten tai tullivalvonnassa olevien yksikköjen laajentamista, tasapainottamista, nykyaikaistamista tai korvaamista varten. |
| --- | --- |

(81)

Järjestelmä mahdollistaa tullivalvonnassa tapahtuvaan valmistukseen tarkoitettujen ja 30 päivään kesäkuuta 2004 mennessä tuotujen laitteistojen, koneiden ja kaluston tuonnin tulleitta. Koneet ja varaosat, joita ei ole valmistettu paikallisesti, oli tuotava valmistusyksikön perustamista varten tai tullivalvonnassa olevien yksikköjen laajentamista, tasapainottamista, nykyaikaistamista tai korvaamista varten.

a)   Oikeusperusta

| (82) | Järjestelmästä säädetään 12 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä SRO:ssa nro 554(I)/98. |
| --- | --- |

(82)

Järjestelmästä säädetään 12 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä SRO:ssa nro 554(I)/98.

b)   Tukikelpoisuus

| (83) | Voidakseen hyödyntää järjestelmää tuojan on ilmoitettava tulliviranomaisille, että koneet on asennettu asianmukaisesti tai niitä käytetään tullivalvonnassa olevissa tiloissa. |
| --- | --- |

(83)

Voidakseen hyödyntää järjestelmää tuojan on ilmoitettava tulliviranomaisille, että koneet on asennettu asianmukaisesti tai niitä käytetään tullivalvonnassa olevissa tiloissa.

c)   Käytännön toteutus

| (84) | Tuojan on todistettava tuontihetkellä tulliviranomaisille, että koneet tai varaosat on tuotu tullivarastossa olevan valmistusyksikön perustamista varten, ja on annettava tullin suuruinen yksinkertainen takaus. Kyseinen yksinkertainen takaus vapautetaan, kun tuotujen koneiden asennuksesta esitetään todistus. |
| --- | --- |

(84)

Tuojan on todistettava tuontihetkellä tulliviranomaisille, että koneet tai varaosat on tuotu tullivarastossa olevan valmistusyksikön perustamista varten, ja on annettava tullin suuruinen yksinkertainen takaus. Kyseinen yksinkertainen takaus vapautetaan, kun tuotujen koneiden asennuksesta esitetään todistus.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (85) | Järjestelmää käytettiin kesäkuuhun 2004 asti, ja ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia osan laitteistonsa tuontia varten vuosien 2002 ja 2003 välillä. |
| --- | --- |

(85)

Järjestelmää käytettiin kesäkuuhun 2004 asti, ja ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia osan laitteistonsa tuontia varten vuosien 2002 ja 2003 välillä.

e)   Päätelmät

| (86) | Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle.

| (87) | Tukijärjestelmää voidaan pitää erityisenä, koska sitä annetaan yrityksille, jotka valmistavat tuotteita tullivalvonnassa ja sen jälkeen vievät hyödykkeitä, minkä vuoksi se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Tukijärjestelmää voidaan pitää erityisenä, koska sitä annetaan yrityksille, jotka valmistavat tuotteita tullivalvonnassa ja sen jälkeen vievät hyödykkeitä, minkä vuoksi se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (88) | Tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etuutta ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(88)

Tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etuutta ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan.

| (89) | Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (90) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Pakistanissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(90)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Pakistanissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (91) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(91)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (92) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,01 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,01 prosenttia.

III   
  PTA:n ostojen tullisuoja kotimarkkinoilla

| (93) | Järjestelmässä annetaan palautus Pakistanissa tuotetun PTA:n (PET:n valmistuksessa käytettävä tärkein raaka-aine) kotimarkkinaostoista; palautus on 7,5 prosenttia laskussa esitetystä myyntihinnasta. |
| --- | --- |

(93)

Järjestelmässä annetaan palautus Pakistanissa tuotetun PTA:n (PET:n valmistuksessa käytettävä tärkein raaka-aine) kotimarkkinaostoista; palautus on 7,5 prosenttia laskussa esitetystä myyntihinnasta.

a)   Oikeusperusta

| (94) | Järjestelmä perustuu SRO:on nro 1045(I)/2008, päivätty 19 päivänä syyskuuta 2008 (muutettuna SRO:lla nro 1299(I)/2008, 22 päivänä joulukuuta 2008), ja siinä annetaan PTA:n kuluttajille ja käyttäjille mahdollisuus saada 7,5 prosentin palautus paikallisesti hankitun PTA:n ostoista. |
| --- | --- |

(94)

Järjestelmä perustuu SRO:on nro 1045(I)/2008, päivätty 19 päivänä syyskuuta 2008 (muutettuna SRO:lla nro 1299(I)/2008, 22 päivänä joulukuuta 2008), ja siinä annetaan PTA:n kuluttajille ja käyttäjille mahdollisuus saada 7,5 prosentin palautus paikallisesti hankitun PTA:n ostoista.

b)   Tukikelpoisuus

| (95) | Järjestelmästä maksetaan tasaustukea PTA:n käyttäjille tai kuluttajille, jotka on lueteltu em. SRO:ssa, ja muille tekstiiliteollisuusministeriön hyväksymille käyttäjille, jotka tulevat tukikelpoisiksi tulevaisuudessa. Pakistanin valtionpankki maksaa tasaustukea korvaamaan paikallisesti hankitun tai tuodun PTA:n vaikutukset. Lomakkeet etuuden hakemista varten esitetään SRO:n liitteessä. Lisäksi luettelo järjestelmästä etuutta saavista yrityksistä annetaan suoraan SRO:ssa nro 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Järjestelmästä maksetaan tasaustukea PTA:n käyttäjille tai kuluttajille, jotka on lueteltu em. SRO:ssa, ja muille tekstiiliteollisuusministeriön hyväksymille käyttäjille, jotka tulevat tukikelpoisiksi tulevaisuudessa. Pakistanin valtionpankki maksaa tasaustukea korvaamaan paikallisesti hankitun tai tuodun PTA:n vaikutukset. Lomakkeet etuuden hakemista varten esitetään SRO:n liitteessä. Lisäksi luettelo järjestelmästä etuutta saavista yrityksistä annetaan suoraan SRO:ssa nro 1045(I)/2008.

c)   Käytännön toteutus

| (96) | Kyseessä on polyesteriteollisuudelle tarkoitettu tasaustuki/tullisuoja, jota hallinnoi Pakistanin valtionpankki. Jos PTA:ta tuodaan, sovelletaan 7,5 prosentin tuontitullia. |
| --- | --- |

(96)

Kyseessä on polyesteriteollisuudelle tarkoitettu tasaustuki/tullisuoja, jota hallinnoi Pakistanin valtionpankki. Jos PTA:ta tuodaan, sovelletaan 7,5 prosentin tuontitullia.

| (97) | Jos PTA ostetaan pakistanilaiselta valmistajalta, joka tuottaa PTA:ta paikallisesti, tämän kotimaisen PTA-tuottajan ostajalle lähettämässä laskussa yksilöidään 7,5 prosentin hintakomponentti. Tämän jälkeen ostaja saa hakemuksesta 7,5 prosentin palautuksen. |
| --- | --- |

(97)

Jos PTA ostetaan pakistanilaiselta valmistajalta, joka tuottaa PTA:ta paikallisesti, tämän kotimaisen PTA-tuottajan ostajalle lähettämässä laskussa yksilöidään 7,5 prosentin hintakomponentti. Tämän jälkeen ostaja saa hakemuksesta 7,5 prosentin palautuksen.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (98) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että järjestelmästä annetaan suoraa rahoitusta Pakistanin polyesteriteollisuudelle. SRO:iden tarkoituksena on suosia kotimarkkinoilla tuotetun PTA:n hankkimista. Kotimarkkinoilta hankitun PTA:n tukea pidetään suorana rahoituksena ostajalle. Tutkimuksessa vahvistettiin, että ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli nimenomaisesti mainittu asiaa koskevassa SRO:ssa järjestelmän edunsaajana. Asiaa koskevassa SRO:ssa mainittiin vain kahdeksan pakistanilaista yritystä, jotka ovat oikeutettuja saamaan etua järjestelmästä. Näin ollen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta PTA-tasaustuesta. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että järjestelmästä annetaan suoraa rahoitusta Pakistanin polyesteriteollisuudelle. SRO:iden tarkoituksena on suosia kotimarkkinoilla tuotetun PTA:n hankkimista. Kotimarkkinoilta hankitun PTA:n tukea pidetään suorana rahoituksena ostajalle. Tutkimuksessa vahvistettiin, että ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli nimenomaisesti mainittu asiaa koskevassa SRO:ssa järjestelmän edunsaajana. Asiaa koskevassa SRO:ssa mainittiin vain kahdeksan pakistanilaista yritystä, jotka ovat oikeutettuja saamaan etua järjestelmästä. Näin ollen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta PTA-tasaustuesta.

e)   Päätelmät

| (99) | Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siitä annetaan taloudellista tukea, eli kyseessä on suora varojen siirto, josta on koitunut selvää etua vastaanottavalle yritykselle. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siitä annetaan taloudellista tukea, eli kyseessä on suora varojen siirto, josta on koitunut selvää etua vastaanottavalle yritykselle.

| (100) | Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti erityinen, koska tuki on riippuvainen siitä, että käytetään kotimaisia eikä tuotuja hyödykkeitä. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti erityinen, koska tuki on riippuvainen siitä, että käytetään kotimaisia eikä tuotuja hyödykkeitä.

| (101) | Lisäksi tukea voidaan pitää myös 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä nimenomaisesti rajataan järjestelmän käyttömahdollisuus tietyille polyesteriteollisuuteen kuuluville yrityksille. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi tukea voidaan pitää myös 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä nimenomaisesti rajataan järjestelmän käyttömahdollisuus tietyille polyesteriteollisuuteen kuuluville yrityksille.

| (102) | Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(102)

Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (103) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään palautuksen koko määrää sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on sen ilmoittanut kirjanpidossaan. |
| --- | --- |

(103)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään palautuksen koko määrää sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on sen ilmoittanut kirjanpidossaan.

| (104) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(104)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (105) | Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,38 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,38 prosenttia.

IV   
  Final Tax Regime – FTR (lopullista veroa koskeva järjestelmä)

| (106) | Tässä järjestelmässä yritys voi saada etua vientiliikevaihtoonsa sovellettavasta erityisestä verosta. |
| --- | --- |

(106)

Tässä järjestelmässä yritys voi saada etua vientiliikevaihtoonsa sovellettavasta erityisestä verosta.

a)   Oikeusperusta

| (107) | Järjestelmä perustuu vuoden 2001 Income Tax Ordinance -asetuksen (ITO) 154 ja 169 pykälään sekä ITO 2001:n ensimmäisen liitteen III osan IV lukuun. |
| --- | --- |

(107)

Järjestelmä perustuu vuoden 2001 Income Tax Ordinance -asetuksen (ITO) 154 ja 169 pykälään sekä ITO 2001:n ensimmäisen liitteen III osan IV lukuun.

b)   Tukikelpoisuus

| (108) | Järjestelmässä verotetaan tuloja vientiliikevaihdon perusteella, ja se on avoin kaikille viejille tavaroiden myynnistä saatujen tulojen toteutumishetkellä. |
| --- | --- |

(108)

Järjestelmässä verotetaan tuloja vientiliikevaihdon perusteella, ja se on avoin kaikille viejille tavaroiden myynnistä saatujen tulojen toteutumishetkellä.

c)   Käytännön toteutus

| (109) | Valtuutettu pankki vähentää 1 prosentin ennakonpidätyksen vientitapahtuman arvosta ulkomaisten valuuttatulojen toteutumishetkellä riippumatta siitä, saako yritys voittoa. Yritysten kotimaan toiminnasta verotettavaan tuloon sovelletaan sen sijaan 35 prosentin tuloveroa. |
| --- | --- |

(109)

Valtuutettu pankki vähentää 1 prosentin ennakonpidätyksen vientitapahtuman arvosta ulkomaisten valuuttatulojen toteutumishetkellä riippumatta siitä, saako yritys voittoa. Yritysten kotimaan toiminnasta verotettavaan tuloon sovelletaan sen sijaan 35 prosentin tuloveroa.

| (110) | Valuuttatuloihin suoraan sovellettua verovähennystä on pidettävä vientitoiminnasta saatuihin tuloihin sovellettavana lopullisena verona. Vähennystä ei myönnetä kustannuksista, jotka liittyvät vientiliikevaihdon toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(110)

Valuuttatuloihin suoraan sovellettua verovähennystä on pidettävä vientitoiminnasta saatuihin tuloihin sovellettavana lopullisena verona. Vähennystä ei myönnetä kustannuksista, jotka liittyvät vientiliikevaihdon toteuttamiseen.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (111) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä järjestelmä tarjoaa erityisen ja suotuisan verokohtelun viejille. Vaikka vientiliikevaihtoon liittyviä kustannuksia ei voida vähentää, kokonaisvientiliikevaihtoon sovellettava alhainen 1 prosentin veroaste on edullinen verojärjestelmä verrattuna normaaliin verojärjestelmään, jossa normaaleihin tuloihin sovelletaan 35 prosentin veroastetta, edellyttäen että viennistä saatuun voittoon sovelletaan alempaa veroastetta kuin kotimarkkinamyynnistä saatuun voittoon. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia FTR-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä järjestelmä tarjoaa erityisen ja suotuisan verokohtelun viejille. Vaikka vientiliikevaihtoon liittyviä kustannuksia ei voida vähentää, kokonaisvientiliikevaihtoon sovellettava alhainen 1 prosentin veroaste on edullinen verojärjestelmä verrattuna normaaliin verojärjestelmään, jossa normaaleihin tuloihin sovelletaan 35 prosentin veroastetta, edellyttäen että viennistä saatuun voittoon sovelletaan alempaa veroastetta kuin kotimarkkinamyynnistä saatuun voittoon. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuuksia FTR-järjestelmästä.

e)   Päätelmät

| (112) | Koska verojärjestelmästä aiheutuu voittoa siksi, että vientiin sovelletaan alempaa veroastetta kuin kotimarkkinamyyntiin, järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle. |
| --- | --- |

(112)

Koska verojärjestelmästä aiheutuu voittoa siksi, että vientiin sovelletaan alempaa veroastetta kuin kotimarkkinamyyntiin, järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua tutkitulle yritykselle.

| (113) | Tukea voidaan lisäksi pitää erityisenä perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(113)

Tukea voidaan lisäksi pitää erityisenä perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta.

| (114) | Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(114)

Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (115) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään kaikkien verojen määrä, joka olisi maksettava niiden tulojen mukaan, joihin sovelletaan FTR-järjestelmää (vienti) sen jälkeen, kun maksettu FTR (1 % vientiliikevaihdosta) on vähennetty. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaisviennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(115)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajalle koituneena etuna pidetään kaikkien verojen määrä, joka olisi maksettava niiden tulojen mukaan, joihin sovelletaan FTR-järjestelmää (vienti) sen jälkeen, kun maksettu FTR (1 % vientiliikevaihdosta) on vähennetty. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla yrityksen kokonaisviennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (116) | Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,95 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,95 prosenttia.

V   
  Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme – LTF-EOP (viennin pitkäaikainen kiinteäkorkoinen rahoitusjärjestelmä)

| (117) | Vientiin suuntautuneiden hankkeiden pitkäaikaisen rahoituksen tarkoituksena on antaa tukikelpoisille rahoituslaitoksille mahdollisuus tarjota rahoitusta houkuttelevin ehdoin lainanhakijoille laitteistojen, koneiden ja kaluston tuontia varten. |
| --- | --- |

(117)

Vientiin suuntautuneiden hankkeiden pitkäaikaisen rahoituksen tarkoituksena on antaa tukikelpoisille rahoituslaitoksille mahdollisuus tarjota rahoitusta houkuttelevin ehdoin lainanhakijoille laitteistojen, koneiden ja kaluston tuontia varten.

a)   Oikeusperusta

| (118) | Oikeusperustana on vuoden 1956 State Bank of Pakistan Act -säädöksen 17(2)(a) pykälä 17(4)(c) pykälä sekä 22 pykälä yhdessä 17(2)(d) pykälän kanssa. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään State Bank of Pakistanin, jäljempänä ’SBP’, yleiskirjeessä nro 14 (18 päivänä toukokuuta 2004). |
| --- | --- |

(118)

Oikeusperustana on vuoden 1956 State Bank of Pakistan Act -säädöksen 17(2)(a) pykälä 17(4)(c) pykälä sekä 22 pykälä yhdessä 17(2)(d) pykälän kanssa. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään State Bank of Pakistanin, jäljempänä ’SBP’, yleiskirjeessä nro 14 (18 päivänä toukokuuta 2004).

b)   Tukikelpoisuus

| (119) | Kuten 18 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä SBP:n yleiskirjeessä nro 14 nimenomaisesti todetaan, yritykset, jotka vievät suoraan tai epäsuorasti vähintään 50 prosenttia vuotuisesta tuotannostaan, ovat tukikelpoisia järjestelmän mukaiseen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(119)

Kuten 18 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä SBP:n yleiskirjeessä nro 14 nimenomaisesti todetaan, yritykset, jotka vievät suoraan tai epäsuorasti vähintään 50 prosenttia vuotuisesta tuotannostaan, ovat tukikelpoisia järjestelmän mukaiseen rahoitukseen.

c)   Käytännön toteutus

| (120) | Hyväksytyt FTF-EOP-järjestelmään osallistuvat rahoituslaitokset täyttävät SBP:n asettaman, pääoman riittävyyttä koskevan vaatimuksen. Nämä laitokset voivat tarjota lainansaajille pitkäaikaisrahoitusta enintään 7,5 vuotta. |
| --- | --- |

(120)

Hyväksytyt FTF-EOP-järjestelmään osallistuvat rahoituslaitokset täyttävät SBP:n asettaman, pääoman riittävyyttä koskevan vaatimuksen. Nämä laitokset voivat tarjota lainansaajille pitkäaikaisrahoitusta enintään 7,5 vuotta.

| (121) | Yrityksille annettua luottoa voidaan käyttää eri tarkoituksiin (esim. tehtaiden nykyaikaistamiseen, paikallisesti valmistettujen laitteistojen ja koneiden ostamiseen, koneiden tuontiin). |
| --- | --- |

(121)

Yrityksille annettua luottoa voidaan käyttää eri tarkoituksiin (esim. tehtaiden nykyaikaistamiseen, paikallisesti valmistettujen laitteistojen ja koneiden ostamiseen, koneiden tuontiin).

| (122) | Pankit voivat veloittaa lainansaajalta enintään 3 prosenttia yli SBP:n ilmoittamien korkojen. Korkoprosentit LTF-EOP-järjestelmän mukaista rahoitusta varten sidotaan 12 kuukauden valtion velkasitoumusten sekä kolmen ja viiden vuoden Pakistanin debentuurien painotettuihin keskimääräisiin tuottoihin rahoituskaudesta riippuen. |
| --- | --- |

(122)

Pankit voivat veloittaa lainansaajalta enintään 3 prosenttia yli SBP:n ilmoittamien korkojen. Korkoprosentit LTF-EOP-järjestelmän mukaista rahoitusta varten sidotaan 12 kuukauden valtion velkasitoumusten sekä kolmen ja viiden vuoden Pakistanin debentuurien painotettuihin keskimääräisiin tuottoihin rahoituskaudesta riippuen.

| (123) | Lainan maksamisen jälkeen pankit voivat ottaa yhteyttä SBP:n konttoriin saadakseen uudelleenrahoitusta maksetun lainan verran. |
| --- | --- |

(123)

Lainan maksamisen jälkeen pankit voivat ottaa yhteyttä SBP:n konttoriin saadakseen uudelleenrahoitusta maksetun lainan verran.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (124) | Järjestelmä lakkautettiin kesäkuussa 2007, mutta ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai edelleen etuutta järjestelmästä, koska kyseessä oli pitkäaikainen rahoitus ja etuutta koituu huhtikuusta 2005 alkaen 7,5 vuoden ajan. |
| --- | --- |

(124)

Järjestelmä lakkautettiin kesäkuussa 2007, mutta ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai edelleen etuutta järjestelmästä, koska kyseessä oli pitkäaikainen rahoitus ja etuutta koituu huhtikuusta 2005 alkaen 7,5 vuoden ajan.

| (125) | Järjestelmässä SBP asettaa pitkäaikaisiin lainoihin sovellettavat pakolliset enimmäiskorkoprosentit. |
| --- | --- |

(125)

Järjestelmässä SBP asettaa pitkäaikaisiin lainoihin sovellettavat pakolliset enimmäiskorkoprosentit.

| (126) | Tämän tuloksena viejät saavat pitkäaikaisia lainoja suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella. |
| --- | --- |

(126)

Tämän tuloksena viejät saavat pitkäaikaisia lainoja suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella.

e)   Päätelmät

| (127) | Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa. |
| --- | --- |

(127)

Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa.

| (128) | On korostettava, että SBP kuuluu perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa annettuun ”viranomaisen” määritelmään. Se on täysin valtion omistuksessa ja toteuttaa poliittisia tavoitteita. SBP toteuttaa kaikkia keskuspankille kuuluvia toimia eli se laskee seteleitä liikkeelle, sääntelee ja valvoo rahoitusjärjestelmää, toimii pankkien pankkina, viime käden lainaajana ja valtion pankkina, johtaa rahapolitiikkaa, hallinnoi valtion velkaa, hallinnoi ulkomaanvaluuttoja, kehittää rahoituspuitteita, institutionalisoi säästöjä ja investointeja, kouluttaa pankkiireja ja tarjoaa luottoa prioriteettialoille. |
| --- | --- |

(128)

On korostettava, että SBP kuuluu perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa annettuun ”viranomaisen” määritelmään. Se on täysin valtion omistuksessa ja toteuttaa poliittisia tavoitteita. SBP toteuttaa kaikkia keskuspankille kuuluvia toimia eli se laskee seteleitä liikkeelle, sääntelee ja valvoo rahoitusjärjestelmää, toimii pankkien pankkina, viime käden lainaajana ja valtion pankkina, johtaa rahapolitiikkaa, hallinnoi valtion velkaa, hallinnoi ulkomaanvaluuttoja, kehittää rahoituspuitteita, institutionalisoi säästöjä ja investointeja, kouluttaa pankkiireja ja tarjoaa luottoa prioriteettialoille.

| (129) | Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta.

| (130) | Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(130)

Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (131) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin SBP:n) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus. |
| --- | --- |

(131)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin SBP:n) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus.

| (132) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(132)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (133) | Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,60 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,60 prosenttia.

VI   
  Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan – EFS (Pakistanin valtionpankin vientirahoitusjärjestelmä)

| (134) | Lyhytaikaisen rahoituksen EFS-järjestelmässä viejille tarjotaan kaupallisten pankkien kautta rahoitusmahdollisuuksia kaikkien valmistettujen hyödykkeiden vientiin. Järjestelmä on pääasiassa lyhytaikainen käyttöpääomaväline enintään 180 päivän ajaksi. |
| --- | --- |

(134)

Lyhytaikaisen rahoituksen EFS-järjestelmässä viejille tarjotaan kaupallisten pankkien kautta rahoitusmahdollisuuksia kaikkien valmistettujen hyödykkeiden vientiin. Järjestelmä on pääasiassa lyhytaikainen käyttöpääomaväline enintään 180 päivän ajaksi.

a)   Oikeusperusta

| (135) | Oikeusperustana on vuoden 1956 State Bank of Pakistan Act -säädöksen 17(2)(a) pykälä 17(4)(c) pykälä sekä 22 pykälä yhdessä 17(2)(d) pykälän kanssa. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään SBP:n yleiskirjeessä nro 35 (28 päivänä syyskuuta 2001) ja yleiskirjeessä nro 44 (17 päivänä joulukuuta 1998). |
| --- | --- |

(135)

Oikeusperustana on vuoden 1956 State Bank of Pakistan Act -säädöksen 17(2)(a) pykälä 17(4)(c) pykälä sekä 22 pykälä yhdessä 17(2)(d) pykälän kanssa. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään SBP:n yleiskirjeessä nro 35 (28 päivänä syyskuuta 2001) ja yleiskirjeessä nro 44 (17 päivänä joulukuuta 1998).

b)   Tukikelpoisuus

| (136) | Kaikki viejät voivat saada etua EFS-järjestelmästä esittämällä hakemuksen mihin tahansa kaupalliseen pankkiin ja täyttämällä rahoituslaitoksen esittämät muut vaatimukset. Lainanantopäätöksen tekee pankki oman sisäisesti hyväksytyn luottopolitiikkansa mukaisesti. |
| --- | --- |

(136)

Kaikki viejät voivat saada etua EFS-järjestelmästä esittämällä hakemuksen mihin tahansa kaupalliseen pankkiin ja täyttämällä rahoituslaitoksen esittämät muut vaatimukset. Lainanantopäätöksen tekee pankki oman sisäisesti hyväksytyn luottopolitiikkansa mukaisesti.

c)   Käytännön toteutus

| (137) | Etuus voidaan myöntää sekä vientiliiketoimen että vientituloksen perusteella. |
| --- | --- |

(137)

Etuus voidaan myöntää sekä vientiliiketoimen että vientituloksen perusteella.

| (138) | Liiketoimeen perustuvassa järjestelyssä pankki myöntää rahoitusta viejälle vientitilauksen/vientiremburssin perusteella enintään 180 päivän ajaksi. Rahoitus voidaan antaa käyttöön lähetystä edeltävässä vaiheessa tuotantopanosten hankintaa ja vietävien hyödykkeiden valmistusta varten. Rahoitusta annetaan myös lähetyksen jälkeiseen vaiheeseen ulkomailla olevalle tuojalle jo lähetettyjä hyödykkeitä varten vientitulojen toteutumiseen asti tai 180 päiväksi, sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi. |
| --- | --- |

(138)

Liiketoimeen perustuvassa järjestelyssä pankki myöntää rahoitusta viejälle vientitilauksen/vientiremburssin perusteella enintään 180 päivän ajaksi. Rahoitus voidaan antaa käyttöön lähetystä edeltävässä vaiheessa tuotantopanosten hankintaa ja vietävien hyödykkeiden valmistusta varten. Rahoitusta annetaan myös lähetyksen jälkeiseen vaiheeseen ulkomailla olevalle tuojalle jo lähetettyjä hyödykkeitä varten vientitulojen toteutumiseen asti tai 180 päiväksi, sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

| (139) | Vientitulokseen perustuvassa järjestelyssä uusiutuva rahoitus myönnetään viejälle 50 prosenttiin asti sen edellisen vuoden aikana toteutuneesta vientituloksesta. Viejät voida saada rahoitusta 180 päivän ajaksi. Jos tähän järjestelyyn turvaudutaan, luotto on maksettava takaisin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(139)

Vientitulokseen perustuvassa järjestelyssä uusiutuva rahoitus myönnetään viejälle 50 prosenttiin asti sen edellisen vuoden aikana toteutuneesta vientituloksesta. Viejät voida saada rahoitusta 180 päivän ajaksi. Jos tähän järjestelyyn turvaudutaan, luotto on maksettava takaisin kokonaisuudessaan.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (140) | Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista vientiluottorahoitusta kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla. Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta järjestelmästä sekä kotimaan että vientimyyntiin. |
| --- | --- |

(140)

Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista vientiluottorahoitusta kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla. Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta järjestelmästä sekä kotimaan että vientimyyntiin.

| (141) | EFS-järjestelmän kateprosentit sidotaan 6 kuukauden Pakistanin valtion velkasitoumusten painotettuihin keskimääräisiin tuottoihin. |
| --- | --- |

(141)

EFS-järjestelmän kateprosentit sidotaan 6 kuukauden Pakistanin valtion velkasitoumusten painotettuihin keskimääräisiin tuottoihin.

| (142) | Tämän tuloksena viejät saavat rahoitusta suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten lyhytaikaisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella. |
| --- | --- |

(142)

Tämän tuloksena viejät saavat rahoitusta suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten lyhytaikaisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella.

e)   Päätelmät

| (143) | Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea ja kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa. |
| --- | --- |

(143)

Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea ja kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa.

| (144) | Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan lisäksi pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(144)

Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan lisäksi pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta.

| (145) | Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(145)

Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (146) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus. |
| --- | --- |

(146)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus.

| (147) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(147)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (148) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,22 prosenttia. |
| --- | --- |

(148)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,22 prosenttia.

VII   
  Pakistanin valtionpankin F.E. Circular -yleiskirjeen nro 25 mukainen rahoitus

| (149) | Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista rahoitusta vientiä ja tuontia varten kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla. |
| --- | --- |

(149)

Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista rahoitusta vientiä ja tuontia varten kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla.

a)   Oikeusperusta

| (150) | Rahoitusjärjestely on selitetty F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 25 (20 päivänä kesäkuuta 1998), muutettuna F.E. Circular -yleiskirjeellä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002). |
| --- | --- |

(150)

Rahoitusjärjestely on selitetty F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 25 (20 päivänä kesäkuuta 1998), muutettuna F.E. Circular -yleiskirjeellä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002).

b)   Tukikelpoisuus

| (151) | Tätä lyhytaikaista rahoitusta voivat saada kaikki viejät ja tuojat. |
| --- | --- |

(151)

Tätä lyhytaikaista rahoitusta voivat saada kaikki viejät ja tuojat.

c)   Käytännön toteutus

| (152) | Järjestelmässä pankit voivat käyttää/investoida dollaritalletuksiaan tuojien ja viejien rahoittamista varten. Laina maksetaan dollaritalletuksista/pankin sisäisistä sijoituksista dollarimääräisenä, mutta se on maksettava takaisin rupiamääräisenä. Pankit myöntävät F.E. Circular -yleiskirjeen nro 25, jäljempänä ’F.E. 25’, mukaisen rahoituksen saatuaan todisteet liiketoimista. |
| --- | --- |

(152)

Järjestelmässä pankit voivat käyttää/investoida dollaritalletuksiaan tuojien ja viejien rahoittamista varten. Laina maksetaan dollaritalletuksista/pankin sisäisistä sijoituksista dollarimääräisenä, mutta se on maksettava takaisin rupiamääräisenä. Pankit myöntävät F.E. Circular -yleiskirjeen nro 25, jäljempänä ’F.E. 25’, mukaisen rahoituksen saatuaan todisteet liiketoimista.

| (153) | Kuten F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002) tuodaan esiin, viejälle myönnettävän lainan tapauksessa on mahdollista mukauttaa viennin valuuttatuloja maksettaessa luottoa ja sen korkoa takaisin vain, jos viejä on luovuttanut lainan koko tuoton pankille rupiamääräistä maksua vastaan. F.E. 25 -järjestelmän mukainen kauppalainajärjestely perustuu kokonaan vientituloista saatuun itserahoitukseen. |
| --- | --- |

(153)

Kuten F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002) tuodaan esiin, viejälle myönnettävän lainan tapauksessa on mahdollista mukauttaa viennin valuuttatuloja maksettaessa luottoa ja sen korkoa takaisin vain, jos viejä on luovuttanut lainan koko tuoton pankille rupiamääräistä maksua vastaan. F.E. 25 -järjestelmän mukainen kauppalainajärjestely perustuu kokonaan vientituloista saatuun itserahoitukseen.

| (154) | Kuten F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002) selitetään, rahoitusta tuontiin voidaan myöntää vasta valuuttamääräisten tuontimaksujen tosiasiallisesta toteutumispäivästä luomalla valuuttalaina tuojalle. Tällaisten lainojen enimmäisaika ei saa ylittää kuutta kuukautta tuojalle maksamisesta lukien. |
| --- | --- |

(154)

Kuten F.E. Circular -yleiskirjeessä nro 05 (23 päivänä elokuuta 2002) selitetään, rahoitusta tuontiin voidaan myöntää vasta valuuttamääräisten tuontimaksujen tosiasiallisesta toteutumispäivästä luomalla valuuttalaina tuojalle. Tällaisten lainojen enimmäisaika ei saa ylittää kuutta kuukautta tuojalle maksamisesta lukien.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (155) | Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista vientiluottorahoitusta kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla. |
| --- | --- |

(155)

Järjestelmästä annetaan lyhytaikaista vientiluottorahoitusta kaupallisista pankeista Pakistanin valtionpankin asettamilla suotuisammilla korkoprosenteilla.

| (156) | Rahoituksen korko/kate on sidottu LIBOR-korkoon sekä pankkien veloittamaan marginaaliin. |
| --- | --- |

(156)

Rahoituksen korko/kate on sidottu LIBOR-korkoon sekä pankkien veloittamaan marginaaliin.

| (157) | Tämän tuloksena viejät saavat rahoitusta suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten lyhytaikaisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella. |
| --- | --- |

(157)

Tämän tuloksena viejät saavat rahoitusta suotuisammilla korkoprosenteilla verrattuna tavallisten kaupallisten lyhytaikaisten luottojen korkoprosentteihin, jotka asetetaan puhtaasti markkinaolojen perusteella.

e)   Päätelmät

| (158) | Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea ja kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa. |
| --- | --- |

(158)

Järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea ja kyseessä on viranomaisten käytäntö, johon liittyy julkinen elin (eli SBP), joka ohjeistaa kaupallisia pankkeja toteuttamaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa esitettyjä toimia (eli varojen suoria siirtoja lainojen muodossa). Vastaanottajayrityksille koituu etua suotuisamman korkoprosentin muodossa.

| (159) | Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan lisäksi pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella tukea voidaan lisäksi pitää perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä, koska lainsäädännössä itsessään valintakelpoisuuskriteerien osalta säädetään nimenomaisesti tuesta, joka on riippuvainen vientituloksesta.

| (160) | Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(160)

Tämän vuoksi tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (161) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus. |
| --- | --- |

(161)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti vastaanottajalle koitunut etu lasketaan ottamalla huomioon keskuspankin (Pakistanin valtionpankin) asettaman korkokaton ja sovellettavien kaupallisten luottokorkojen välinen erotus.

| (162) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(162)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla viennin liikevaihtoon, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (163) | Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,06 prosenttia. |
| --- | --- |

(163)

Tässä järjestelmässä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,06 prosenttia.

3.2.2   Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä

| (164) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan pakistanilaisen tuottajan osalta 9,79 prosenttia. |
| --- | --- |

(164)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan pakistanilaisen tuottajan osalta 9,79 prosenttia.

3.3   Yhdistyneet Arabiemiirikunnat

| (165) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:






  I | Liittovaltion laki nro 1 vuodelta 1979 |
| --- | --- | --- |

(165)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa viranomaiset esitettyjen väitteiden mukaan olivat myöntäneet vientitukea:

I

Liittovaltion laki nro 1 vuodelta 1979

| II | Vapaakauppa-alue |
| --- | --- |

II

Vapaakauppa-alue

3.3.1   Erityiset järjestelmät

I   
  Liittovaltion laki nro 1 vuodelta 1979

| (166) | Järjestelmässä mahdollistetaan raaka-aineiden, pakkausmateriaalin ja tuotantohyödykkeiden tullivapaa tuonti nollatullein. |
| --- | --- |

(166)

Järjestelmässä mahdollistetaan raaka-aineiden, pakkausmateriaalin ja tuotantohyödykkeiden tullivapaa tuonti nollatullein.

a)   Oikeusperusta

| (167) | Järjestelmän perustana on liittovaltion laki nro 1 vuodelta 1979 teollisuusasioiden järjestämisestä (Federal Law No. 1 of 1979, Organising Industrial Affairs). |
| --- | --- |

(167)

Järjestelmän perustana on liittovaltion laki nro 1 vuodelta 1979 teollisuusasioiden järjestämisestä (Federal Law No. 1 of 1979, Organising Industrial Affairs).

b)   Tukikelpoisuus

| (168) | Edellä mainitun liittovaltion lain mukaisten etuuksien saamiseksi on hankittava tuotantolisenssi, jonka myöntää valtiovarain- ja teollisuusministeriö. |
| --- | --- |

(168)

Edellä mainitun liittovaltion lain mukaisten etuuksien saamiseksi on hankittava tuotantolisenssi, jonka myöntää valtiovarain- ja teollisuusministeriö.

| (169) | Liittovaltion lain 8 pykälän mukaan lisenssi teollisen hankkeen perustamista varten voidaan myöntää vain Arabiemiirikuntien kansalaisille tai yrityksille, joiden paikallinen pääoma on vähintään 51 prosenttia ja johtaja on paikallinen kansalainen tai johtokunnan enemmistö koostuu paikallisista kansalaisista. |
| --- | --- |

(169)

Liittovaltion lain 8 pykälän mukaan lisenssi teollisen hankkeen perustamista varten voidaan myöntää vain Arabiemiirikuntien kansalaisille tai yrityksille, joiden paikallinen pääoma on vähintään 51 prosenttia ja johtaja on paikallinen kansalainen tai johtokunnan enemmistö koostuu paikallisista kansalaisista.

| (170) | Samassa laissa säädetään muistakin tukikelpoisuusvaatimuksista, jotka osapuolten on täytettävä: kiinteän pääoman on oltava vähintään 250 000 dirhamia, työntekijöiden lukumäärän vähintään 10 ja käyttövoiman on ylitettävä 5 hevosvoimaa (2 pykälä). Toinen vaatimus on, että työntekijöistä 25 prosenttia on oltava paikallisia, mutta ministeriö voi päättää olla soveltamatta tai alentaa tätä prosenttiosuutta (33 pykälä). 13 pykälän mukaan teollisia hankkeita koskevia hakemuksia on tarkasteltava ottaen huomioon seuraavat tekijät: maan teollisen kehittämisen ohjelmaan ja arabimaiden kanssa tehtyyn sopimukseen kuuluvat teolliset hankkeet sekä paikallista kulutusta koskevat vaatimukset. Niiden hankkeiden osalta, jotka täyttävät 13 pykälässä esitetyt vaatimukset ja ovat kilpailukykyisiä ja vientiin suuntautuneita, säädetään 21 pykälässä erityisestä prioriteetista etuuksien myöntämisessä. |
| --- | --- |

(170)

Samassa laissa säädetään muistakin tukikelpoisuusvaatimuksista, jotka osapuolten on täytettävä: kiinteän pääoman on oltava vähintään 250 000 dirhamia, työntekijöiden lukumäärän vähintään 10 ja käyttövoiman on ylitettävä 5 hevosvoimaa (2 pykälä). Toinen vaatimus on, että työntekijöistä 25 prosenttia on oltava paikallisia, mutta ministeriö voi päättää olla soveltamatta tai alentaa tätä prosenttiosuutta (33 pykälä). 13 pykälän mukaan teollisia hankkeita koskevia hakemuksia on tarkasteltava ottaen huomioon seuraavat tekijät: maan teollisen kehittämisen ohjelmaan ja arabimaiden kanssa tehtyyn sopimukseen kuuluvat teolliset hankkeet sekä paikallista kulutusta koskevat vaatimukset. Niiden hankkeiden osalta, jotka täyttävät 13 pykälässä esitetyt vaatimukset ja ovat kilpailukykyisiä ja vientiin suuntautuneita, säädetään 21 pykälässä erityisestä prioriteetista etuuksien myöntämisessä.

| (171) | Toimitetun hakemuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen perusteella valtiovarain- ja teollisuusministeriön asiaa käsittelevä komitea suosittelee ministerille hakemuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. Liittovaltion lain nro 112 pykälän mukaan ministeri voi tehdä myönteisen tai kielteisen päätöksen lisenssin myöntämisestä. |
| --- | --- |

(171)

Toimitetun hakemuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen perusteella valtiovarain- ja teollisuusministeriön asiaa käsittelevä komitea suosittelee ministerille hakemuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. Liittovaltion lain nro 112 pykälän mukaan ministeri voi tehdä myönteisen tai kielteisen päätöksen lisenssin myöntämisestä.

c)   Käytännön toteutus

| (172) | Kuuluakseen järjestelmän soveltamisalaan hakijan on noudatettava seuraavaa menettelyä: teollisuuslisenssihakemus on toimitettava valtiovarain- ja teollisuusministeriölle, ministeriö myöntää lisenssin ja tullivapaa tuonti hyväksytään verkon kautta tehdyn hakemuksen pohjalta. |
| --- | --- |

(172)

Kuuluakseen järjestelmän soveltamisalaan hakijan on noudatettava seuraavaa menettelyä: teollisuuslisenssihakemus on toimitettava valtiovarain- ja teollisuusministeriölle, ministeriö myöntää lisenssin ja tullivapaa tuonti hyväksytään verkon kautta tehdyn hakemuksen pohjalta.

| (173) | Asiaa käsittelevä ministeriö on perustanut sähköisen EIS-järjestelmän tätä tukijärjestelmää varten ja julkaissut käyttöoppaan järjestelmän käyttäjien avuksi. EIS on ministeriön ylläpitämä online-järjestelmä. Toisaalta se tarjoaa käyttäjille suoran pääsyn lisensseihin ja toisaalta ministeriön teollisen kehittämisen osasto pystyy sen kautta valvomaan järjestelmää ja yritysten saamien etuuksien käyttöä. |
| --- | --- |

(173)

Asiaa käsittelevä ministeriö on perustanut sähköisen EIS-järjestelmän tätä tukijärjestelmää varten ja julkaissut käyttöoppaan järjestelmän käyttäjien avuksi. EIS on ministeriön ylläpitämä online-järjestelmä. Toisaalta se tarjoaa käyttäjille suoran pääsyn lisensseihin ja toisaalta ministeriön teollisen kehittämisen osasto pystyy sen kautta valvomaan järjestelmää ja yritysten saamien etuuksien käyttöä.

| (174) | Kullakin käyttäjällä on osittainen pääsy EIS-järjestelmään, minkä avulla käyttäjät pystyvät katsomaan tuotantoprosessissa käytettyjen raaka-aineiden luetteloa (aineen nimi, HS-koodi, mittayksikkö, kokonaiskiintiö – tarkoittaa aineen määrää – sekä jäljellä oleva kiintiö – joka tarkoittaa aineen jäljellä olevaa määrää, josta yritys voi saada tullivapautuksen). Kustakin liiketoimesta on tehtävä online-hakemus, jotta voi saada erityiskoodin, jolla tavarat saa tuotua tullitta. Teollisen kehittämisen osasto voi hylätä raaka-aineiden tullivapautta koskevan hakemuksen, jos haettu määrä ylittää kyseisen aineen jäljellä olevan kiintiön. Se voi myös hylätä sellaisten tuotantohyödykkeiden tullivapauden, jotka eivät sisälly teolliseen hankkeeseen. Tällöin päätös perustuu tietoihin, jotka yritys on toimittanut rekisteröityessään ensimmäistä kertaa järjestelmään. Hylkäävän päätöksen jälkeen yritys voi tarkastella EIS-järjestelmän kautta hylkäyksen syitä ja toimittaa vaaditut täsmennykset. |
| --- | --- |

(174)

Kullakin käyttäjällä on osittainen pääsy EIS-järjestelmään, minkä avulla käyttäjät pystyvät katsomaan tuotantoprosessissa käytettyjen raaka-aineiden luetteloa (aineen nimi, HS-koodi, mittayksikkö, kokonaiskiintiö – tarkoittaa aineen määrää – sekä jäljellä oleva kiintiö – joka tarkoittaa aineen jäljellä olevaa määrää, josta yritys voi saada tullivapautuksen). Kustakin liiketoimesta on tehtävä online-hakemus, jotta voi saada erityiskoodin, jolla tavarat saa tuotua tullitta. Teollisen kehittämisen osasto voi hylätä raaka-aineiden tullivapautta koskevan hakemuksen, jos haettu määrä ylittää kyseisen aineen jäljellä olevan kiintiön. Se voi myös hylätä sellaisten tuotantohyödykkeiden tullivapauden, jotka eivät sisälly teolliseen hankkeeseen. Tällöin päätös perustuu tietoihin, jotka yritys on toimittanut rekisteröityessään ensimmäistä kertaa järjestelmään. Hylkäävän päätöksen jälkeen yritys voi tarkastella EIS-järjestelmän kautta hylkäyksen syitä ja toimittaa vaaditut täsmennykset.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (175) | Tarkastuskäynnillä havaittiin, että ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etua raaka-aineiden, pakkausmateriaalin ja tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista ilman mitään ehtoja, kuten lopputuotteen myöhempää vientiä. Mitkään liittovaltion/paikalliset lait tai asetukset eivät velvoita yritystä pitämään minkäänlaista rekisteriä toimivaltaisten viranomaisten myöhemmin suorittamaa valvontaa varten. |
| --- | --- |

(175)

Tarkastuskäynnillä havaittiin, että ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etua raaka-aineiden, pakkausmateriaalin ja tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista ilman mitään ehtoja, kuten lopputuotteen myöhempää vientiä. Mitkään liittovaltion/paikalliset lait tai asetukset eivät velvoita yritystä pitämään minkäänlaista rekisteriä toimivaltaisten viranomaisten myöhemmin suorittamaa valvontaa varten.

| (176) | Vaikka yrityksen on toimitettava hakemus EIS-järjestelmään tullivapaata tuontia varten, mitään ohjeita ei löydetty siitä, millä perusteella pyynnöt hyväksytään tai hylätään. |
| --- | --- |

(176)

Vaikka yrityksen on toimitettava hakemus EIS-järjestelmään tullivapaata tuontia varten, mitään ohjeita ei löydetty siitä, millä perusteella pyynnöt hyväksytään tai hylätään.

| (177) | Luvan myöntävät viranomaiset eivät myöskään ole tietoisia tullitta tuotujen tuotantopanosten tosiasiallisesta kulutuksesta. Yritys ilmoittaa EIS-järjestelmän kautta vain teoreettisen kulutuksen. Siitä lähtien, kun yritys ensimmäistä kertaa rekisteröityy järjestelmään, luvan myöntävän viranomaisen tarkastukset tapahtuvat ainoastaan sähköisesti. Ensimmäisessä rekisteröinnissä ilmoitettujen tuotantopanosten tuoton tarkastuksesta ja varmennuksesta ei esitetty mitään näyttöä. Arabiemiirikuntien viranomaiset eivät myöskään ole panneet täytäntöön tehokasta varmennusjärjestelmää. Viranomaiset väittivät, että ne suorittavat auditointeja EIS-järjestelmän kautta ja niiden asiakirjojen perusteella, jotka kaikkien yritysten on toimitettava vuosittain lisenssin uusimiseksi (esim. paikallista teollisuuslisenssiä koskevat tiedot, auditoitu kirjanpito, tuotanto- ja myyntitiedot). Tämä tehdään kuitenkin katsomalla, mitä yritykset ilmoittavat vuosittain, ja vertaamalla tietoja niiden ensimmäiseen rekisteröitymiseen eikä tosiasialliseen tuotantoon. Mitään tietoja ei itse asiassa toimitettu sen vahvistamiseksi, että viranomaisilla on menettelyn kaikissa vaiheissa tiedossa, mitkä ovat tosiasialliset tuotantopanosten tuotot sen ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka sai etuuksia tästä järjestelmästä. |
| --- | --- |

(177)

Luvan myöntävät viranomaiset eivät myöskään ole tietoisia tullitta tuotujen tuotantopanosten tosiasiallisesta kulutuksesta. Yritys ilmoittaa EIS-järjestelmän kautta vain teoreettisen kulutuksen. Siitä lähtien, kun yritys ensimmäistä kertaa rekisteröityy järjestelmään, luvan myöntävän viranomaisen tarkastukset tapahtuvat ainoastaan sähköisesti. Ensimmäisessä rekisteröinnissä ilmoitettujen tuotantopanosten tuoton tarkastuksesta ja varmennuksesta ei esitetty mitään näyttöä. Arabiemiirikuntien viranomaiset eivät myöskään ole panneet täytäntöön tehokasta varmennusjärjestelmää. Viranomaiset väittivät, että ne suorittavat auditointeja EIS-järjestelmän kautta ja niiden asiakirjojen perusteella, jotka kaikkien yritysten on toimitettava vuosittain lisenssin uusimiseksi (esim. paikallista teollisuuslisenssiä koskevat tiedot, auditoitu kirjanpito, tuotanto- ja myyntitiedot). Tämä tehdään kuitenkin katsomalla, mitä yritykset ilmoittavat vuosittain, ja vertaamalla tietoja niiden ensimmäiseen rekisteröitymiseen eikä tosiasialliseen tuotantoon. Mitään tietoja ei itse asiassa toimitettu sen vahvistamiseksi, että viranomaisilla on menettelyn kaikissa vaiheissa tiedossa, mitkä ovat tosiasialliset tuotantopanosten tuotot sen ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka sai etuuksia tästä järjestelmästä.

e)   Päätelmät

| (178) | Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siitä annetaan taloudellista tukea, eli kyseessä on valtion menettämä tulo, josta on koitunut etua vastaanottavalle yritykselle, koska sillä on mahdollisuus saada vapautus tuontitulleista. On huomattava, että järjestelmää ei voida pitää sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I, erityisesti sen i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen. Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset ovat todenneet, että maassa ei ole tullinpalautussääntöjä koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(178)

Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siitä annetaan taloudellista tukea, eli kyseessä on valtion menettämä tulo, josta on koitunut etua vastaanottavalle yritykselle, koska sillä on mahdollisuus saada vapautus tuontitulleista. On huomattava, että järjestelmää ei voida pitää sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I, erityisesti sen i kohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen. Yhdistyneiden arabiemiirikuntien viranomaiset ovat todenneet, että maassa ei ole tullinpalautussääntöjä koskevaa lainsäädäntöä.

| (179) | Järjestelmä on lisäksi perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska siihen on pääsy vain tietyillä yrityksillä eikä tukikelpoisuuden rajoittamiseksi ole puolueettomia perusteita perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Online-hakemusten osalta myöntävän viranomaisen tukikelpoisuuskriteerit järjestelmän edunsaajia valittaessa ovat osin selkeitä ja objektiivisia joskin syrjiviä (eli lisenssi voidaan myöntää vain Arabiemiirikuntien kansalaisille tai yrityksille, joiden paikallinen pääoma on vähintään 51 % ja johtaja on paikallinen kansalainen tai johtokunnan enemmistö koostuu paikallisista kansalaisista ja joiden työntekijöistä 25 % on paikallisia) ja osin epätäsmällisesti määritettyjä (eli sijoittautuminen viranomaisten määrittämälle alueelle, maan teollisen kehittämisen ohjelman ja arabimaiden kanssa tehtyjen sopimusten noudattaminen, paikallista kulutusta koskevien vaatimusten noudattaminen sekä kilpailukykyisyys ja vientiin suuntautuminen). Missään säännöissä ei täsmennetä, mikä asema on teollisen kehittämisen osastolla, joka mainitaan ainoastaan ministeriön julkaisemassa käyttöoppaassa muttei järjestelmän perustamisesta annetussa liittovaltion laissa. |
| --- | --- |

(179)

Järjestelmä on lisäksi perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska siihen on pääsy vain tietyillä yrityksillä eikä tukikelpoisuuden rajoittamiseksi ole puolueettomia perusteita perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Online-hakemusten osalta myöntävän viranomaisen tukikelpoisuuskriteerit järjestelmän edunsaajia valittaessa ovat osin selkeitä ja objektiivisia joskin syrjiviä (eli lisenssi voidaan myöntää vain Arabiemiirikuntien kansalaisille tai yrityksille, joiden paikallinen pääoma on vähintään 51 % ja johtaja on paikallinen kansalainen tai johtokunnan enemmistö koostuu paikallisista kansalaisista ja joiden työntekijöistä 25 % on paikallisia) ja osin epätäsmällisesti määritettyjä (eli sijoittautuminen viranomaisten määrittämälle alueelle, maan teollisen kehittämisen ohjelman ja arabimaiden kanssa tehtyjen sopimusten noudattaminen, paikallista kulutusta koskevien vaatimusten noudattaminen sekä kilpailukykyisyys ja vientiin suuntautuminen). Missään säännöissä ei täsmennetä, mikä asema on teollisen kehittämisen osastolla, joka mainitaan ainoastaan ministeriön julkaisemassa käyttöoppaassa muttei järjestelmän perustamisesta annetussa liittovaltion laissa.

| (180) | On myös näyttöä siitä, että tukien myöntäminen ei ole automaattista. Lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, valtuutetaan ministeriö tekemään teollisuuslisenssin myöntämistä koskeva lopullinen päätös ilman mitään näyttöä siitä, millä perusteella hakemukset voidaan hyväksyä tai hylätä. Viranomaisilla on lisäksi aina mahdollisuus käyttää harkintavaltaa myöntäessään tai hylätessään haettuja tullivapautuksia. |
| --- | --- |

(180)

On myös näyttöä siitä, että tukien myöntäminen ei ole automaattista. Lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, valtuutetaan ministeriö tekemään teollisuuslisenssin myöntämistä koskeva lopullinen päätös ilman mitään näyttöä siitä, millä perusteella hakemukset voidaan hyväksyä tai hylätä. Viranomaisilla on lisäksi aina mahdollisuus käyttää harkintavaltaa myöntäessään tai hylätessään haettuja tullivapautuksia.

| (181) | Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(181)

Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (182) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana, eli tutkimusajanjakson aikana raaka-aineiden tuonnista maksamattomien tullien mukaan. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu tutkimusajanjaksolla yrityksen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnin liikevaihtoon, |
| --- | --- |

(182)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana, eli tutkimusajanjakson aikana raaka-aineiden tuonnista maksamattomien tullien mukaan. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu tutkimusajanjaksolla yrityksen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnin liikevaihtoon,

| (183) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 5,02 prosenttia. |
| --- | --- |

(183)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 5,02 prosenttia.

II   
  Vapaakauppa-alue

| (184) | Vientiä harjoittava tuottaja toimi Ras Al Khaimah’n vapaakauppa-aluetta koskevan järjestelmän alaisena perustamisestaan toukokuuhun 2008 asti ja sai etuutta tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista. |
| --- | --- |

(184)

Vientiä harjoittava tuottaja toimi Ras Al Khaimah’n vapaakauppa-aluetta koskevan järjestelmän alaisena perustamisestaan toukokuuhun 2008 asti ja sai etuutta tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista.

a)   Oikeusperusta

| (185) | Arabiemiirikunnissa ei ole vapaakauppa-alueen perustamista ja hallintoa koskevaa liittovaltion lainsäädäntöä. Kukin arabiemiirikunta antaa oman lainsäädäntönsä ja sääntönsä ja vastaa tullipalvelunsa kautta vapaakauppa-alueiden valvonnasta. |
| --- | --- |

(185)

Arabiemiirikunnissa ei ole vapaakauppa-alueen perustamista ja hallintoa koskevaa liittovaltion lainsäädäntöä. Kukin arabiemiirikunta antaa oman lainsäädäntönsä ja sääntönsä ja vastaa tullipalvelunsa kautta vapaakauppa-alueiden valvonnasta.

b)   Tukikelpoisuus

| (186) | Yrityksiä, jotka haluavat sijoittautua Ras Al Khaimah’n vapaakauppa-alueelle, eivät koske mitkään erityiset tukikelpoisuussäännöt tai -rajoitukset: vapaakauppa-alueelle voivat sijoittautua kaikki kansalliset tai täysin ulkomaisessa omistuksessa ovat yritykset. |
| --- | --- |

(186)

Yrityksiä, jotka haluavat sijoittautua Ras Al Khaimah’n vapaakauppa-alueelle, eivät koske mitkään erityiset tukikelpoisuussäännöt tai -rajoitukset: vapaakauppa-alueelle voivat sijoittautua kaikki kansalliset tai täysin ulkomaisessa omistuksessa ovat yritykset.

c)   Käytännön toteutus

| (187) | Vapaakauppa-alueelle sijoittautumiseen liittyvät tärkeimmät edut ovat mahdollisuus tuoda tullitta kaikkia tuotteita (raaka-aineita, perusaineita ja lisäaineita, välituotteita, tuotantohyödykkeitä) ja päättää ilman valtion asettamia ehtoja yrityksen omistusrakenteesta. Vapaakauppa-alueella valmistettujen tuotteiden katsotaan olevan peräisin Arabiemiirikunnista. Kun tuotteet viedään pois vapaakauppa-alueelta Arabiemiirikuntien kotimarkkinoille, niitä kohdellaan ulkomaisina tuotteina eli niihin sovelletaan tuontitullia, kun ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen. |
| --- | --- |

(187)

Vapaakauppa-alueelle sijoittautumiseen liittyvät tärkeimmät edut ovat mahdollisuus tuoda tullitta kaikkia tuotteita (raaka-aineita, perusaineita ja lisäaineita, välituotteita, tuotantohyödykkeitä) ja päättää ilman valtion asettamia ehtoja yrityksen omistusrakenteesta. Vapaakauppa-alueella valmistettujen tuotteiden katsotaan olevan peräisin Arabiemiirikunnista. Kun tuotteet viedään pois vapaakauppa-alueelta Arabiemiirikuntien kotimarkkinoille, niitä kohdellaan ulkomaisina tuotteina eli niihin sovelletaan tuontitullia, kun ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

| (188) | Vaikka vapaakauppa-alueella sijaitseva yritys saa etua tullittomasta tuonnista ja viennistä, sen on tehtävä tulli-ilmoitus asianomaiseen liittovaltion tulliin tuontihetkellä. Yrityksen on toimitettava tullille pankkitakuu tuontituotteiden saapumispaikassa. Tuoduille tuotteille tehdään tulliselvitys poistumis-/saapumisilmoituksen mukaisesti. Vastaanottaessaan tavarat vapaakauppa-alueen saapumis-/tuontipaikassa asianomaiset tullialueviranomaiset tutkivat tavarat ja ehtojen täyttyessä vahvistavat poistumis-/saapumisilmoituksen. Vastaanottavassa tullitarkastuspaikassa asianmukaisesti allekirjoitettu saapumisilmoitus on annettava takaisin tulliviranomaisille tuonti-/saapumispaikassa pankkitakuun vapauttamiseksi. |
| --- | --- |

(188)

Vaikka vapaakauppa-alueella sijaitseva yritys saa etua tullittomasta tuonnista ja viennistä, sen on tehtävä tulli-ilmoitus asianomaiseen liittovaltion tulliin tuontihetkellä. Yrityksen on toimitettava tullille pankkitakuu tuontituotteiden saapumispaikassa. Tuoduille tuotteille tehdään tulliselvitys poistumis-/saapumisilmoituksen mukaisesti. Vastaanottaessaan tavarat vapaakauppa-alueen saapumis-/tuontipaikassa asianomaiset tullialueviranomaiset tutkivat tavarat ja ehtojen täyttyessä vahvistavat poistumis-/saapumisilmoituksen. Vastaanottavassa tullitarkastuspaikassa asianmukaisesti allekirjoitettu saapumisilmoitus on annettava takaisin tulliviranomaisille tuonti-/saapumispaikassa pankkitakuun vapauttamiseksi.

d)   Tutkimuksen havainnot

| (189) | Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että ei ole konkreettisia, lakisääteisiä ja julkisesti saatavilla olevia kriteereitä, jotka säätelevät myöntävän viranomaisen päätöksiä siitä, kenellä on oikeus sijoittautua vapaakauppa-alueelle. Yrityksen, joka haluaa sijoittautua kyseiselle alueelle, on toimitettava hakemus Ras Al Khaimah’n emiraatin viranomaiselle, mutta pyynnön hyväksymis- tai hylkäämisperusteista ei ole saatavilla mitään lainsäädäntöä tai ohjeita. |
| --- | --- |

(189)

Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että ei ole konkreettisia, lakisääteisiä ja julkisesti saatavilla olevia kriteereitä, jotka säätelevät myöntävän viranomaisen päätöksiä siitä, kenellä on oikeus sijoittautua vapaakauppa-alueelle. Yrityksen, joka haluaa sijoittautua kyseiselle alueelle, on toimitettava hakemus Ras Al Khaimah’n emiraatin viranomaiselle, mutta pyynnön hyväksymis- tai hylkäämisperusteista ei ole saatavilla mitään lainsäädäntöä tai ohjeita.

| (190) | Arabiemiirikunnissa olevien eri vapaakauppa-alueiden osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että ei ole yhtenäisiä sääntelyperusteita, jotka koskevat vapaakauppa-alueiden perustamista ja hallintoa Arabiemiirikunnissa. Mitään näyttöä ei saatu siitä, että kaikki vapaakauppa-alueet Arabiemiirikunnissa toimisivat samoissa sääntelypuitteissa ja noudattaisivat samoja toimintasääntöjä. Vakavia epäilyksiä heräsi myös sen osalta, voidaanko vapaakauppa-alueelle sijoittautumiskelpoisuutta rajoittaa tietyntyyppisen liiketoiminnan perusteella. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tietyt Arabiemiirikuntien vapaakauppa-alueet on yksinomaisesti omistettu tietyntyyppiselle liiketoiminnalle (esim. Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone). |
| --- | --- |

(190)

Arabiemiirikunnissa olevien eri vapaakauppa-alueiden osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että ei ole yhtenäisiä sääntelyperusteita, jotka koskevat vapaakauppa-alueiden perustamista ja hallintoa Arabiemiirikunnissa. Mitään näyttöä ei saatu siitä, että kaikki vapaakauppa-alueet Arabiemiirikunnissa toimisivat samoissa sääntelypuitteissa ja noudattaisivat samoja toimintasääntöjä. Vakavia epäilyksiä heräsi myös sen osalta, voidaanko vapaakauppa-alueelle sijoittautumiskelpoisuutta rajoittaa tietyntyyppisen liiketoiminnan perusteella. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tietyt Arabiemiirikuntien vapaakauppa-alueet on yksinomaisesti omistettu tietyntyyppiselle liiketoiminnalle (esim. Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone).

| (191) | Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta tuotantohyödykkeiden tullivapaasta tuonnista. |
| --- | --- |

(191)

Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai etuutta tuotantohyödykkeiden tullivapaasta tuonnista.

e)   Päätelmät

| (192) | Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea valtion menettämän tulon muodossa, ja siitä on koitunut etua vastaanottavalle yritykselle. |
| --- | --- |

(192)

Edellä esitetyn perusteella järjestelmää on pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena, koska siinä annetaan rahallista tukea valtion menettämän tulon muodossa, ja siitä on koitunut etua vastaanottavalle yritykselle.

| (193) | Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla erityinen, koska etuuksia voivat saada vain vapaakauppa-alueen yritykset, minkä vuoksi tuen saanti on rajattu tietyissä paikoissa sijaitseville yrityksille, jotka toimivat vapaakauppa-aluetta koskevan järjestelmän mukaisesti. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että vapaakauppa-alueen aseman myöntäminen Arabiemiirikunnissa on harkinnanvaraista, eikä siinä noudateta neutraaleja tai objektiivisia perusteita, kuten 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään. Koska vapaakauppa-alueiden perustamista ja hallintoa Arabiemiirikunnissa ei säännellä liittovaltion lainsäädännöllä, jokainen Arabiemiirikunnat muodostavan seitsemän emiirikunnan myöntävä viranomainen tarjoaa pääsyn vapaakauppa-alueelle omien sääntöjensä mukaisesti. Koska Ras Al Khaimah’n emiraatissa ei ole saatavilla lainsäädäntöä tai ohjeita, asianmukainen viranomainen päättää harkinnanvaraisesti, millä yrityksellä on oikeus sijoittautua vapaakauppa-alueelle. |
| --- | --- |

(193)

Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla erityinen, koska etuuksia voivat saada vain vapaakauppa-alueen yritykset, minkä vuoksi tuen saanti on rajattu tietyissä paikoissa sijaitseville yrityksille, jotka toimivat vapaakauppa-aluetta koskevan järjestelmän mukaisesti. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että vapaakauppa-alueen aseman myöntäminen Arabiemiirikunnissa on harkinnanvaraista, eikä siinä noudateta neutraaleja tai objektiivisia perusteita, kuten 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään. Koska vapaakauppa-alueiden perustamista ja hallintoa Arabiemiirikunnissa ei säännellä liittovaltion lainsäädännöllä, jokainen Arabiemiirikunnat muodostavan seitsemän emiirikunnan myöntävä viranomainen tarjoaa pääsyn vapaakauppa-alueelle omien sääntöjensä mukaisesti. Koska Ras Al Khaimah’n emiraatissa ei ole saatavilla lainsäädäntöä tai ohjeita, asianmukainen viranomainen päättää harkinnanvaraisesti, millä yrityksellä on oikeus sijoittautua vapaakauppa-alueelle.

| (194) | Tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etuutta ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(194)

Tuotantohyödykkeiden tullittomasta tuonnista saatua etuutta ei voida pitää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, koska se koskee tuotantohyödykkeitä, joita ei kuluteta tuotantoprosessissa ja jotka näin ollen eivät kuulu perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa esitettyjen sallittujen tullinpalautusjärjestelmien soveltamisalaan.

| (195) | Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(195)

Edellä esitetyn perusteella tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (196) | Kun otetaan huomioon, että yritys oli sijoittautuneena vapaakauppa-alueelle perustamisestaan toukokuuhun 2008 asti mutta PET:n tuotantoprosessi alkoi syyskuussa 2007 ja sen tuotanto tapahtui tammikuusta 2008 lähtien vuoden 1979 liittovaltion lain nro 1 mukaisen alustavan teollisuuslisenssin mukaisesti, tutkimusajanjaksolla saaduksi tueksi on katsottava ainoastaan tuotantohyödykkeiden tulliton tuonti. |
| --- | --- |

(196)

Kun otetaan huomioon, että yritys oli sijoittautuneena vapaakauppa-alueelle perustamisestaan toukokuuhun 2008 asti mutta PET:n tuotantoprosessi alkoi syyskuussa 2007 ja sen tuotanto tapahtui tammikuusta 2008 lähtien vuoden 1979 liittovaltion lain nro 1 mukaisen alustavan teollisuuslisenssin mukaisesti, tutkimusajanjaksolla saaduksi tueksi on katsottava ainoastaan tuotantohyödykkeiden tulliton tuonti.

| (197) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Arabiemiirikunnissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(197)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se 15 vuoden ajanjaksolle, joka vastaa vähimmäispoistoaikaa kaikissa kolmessa tutkimuksen kohteena olevassa maassa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Arabiemiirikunnissa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (198) | Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuen myöntäminen ei ole riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(198)

Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksolla kokonaismyynnin liikevaihtoon, koska tuen myöntäminen ei ole riippuvainen vientituloksesta.

| (199) | Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,11 prosenttia. |
| --- | --- |

(199)

Tässä järjestelmässä vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,11 prosenttia.

3.3.2   Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä

| (200) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 5,13 prosenttia. |
| --- | --- |

(200)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien alustava määrä arvon perusteella ilmaistuna on ainoan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 5,13 prosenttia.

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonala ja unionin tuotanto

| (201) | Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 17 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(201)

Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 17 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (202) | Näistä 17 tuottajasta 12 toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten 12 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 80 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Yhteistyössä toimineiden 12 tuottajan katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Jäljelle jäävistä unionin tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’muut unionin tuottajat’. Kyseiset muut unionin tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet tai vastustaneet valitusta. |
| --- | --- |

(202)

Näistä 17 tuottajasta 12 toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten 12 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 80 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Yhteistyössä toimineiden 12 tuottajan katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Jäljelle jäävistä unionin tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’muut unionin tuottajat’. Kyseiset muut unionin tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet tai vastustaneet valitusta.

| (203) | On huomattava, että PET:n unionin markkinoilla on varsin suuri määrä tuottajia, jotka kuuluvat usein suurempaan yritysryhmään, jonka päätoimipaikka on EU:n ulkopuolella. Äskettäin tapahtuneiden yritysostojen ja toiminnan lopettamisten jälkeen markkinat ovat vakiintumisvaiheessa. Esimerkiksi vuonna 2009 Tergal Fibers (Ranska), Invista (Saksa) ja Artenius (UK) lopettivat PET:n tuotantolaitokset ja Indorama otti haltuunsa Eastmaninin tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa. |
| --- | --- |

(203)

On huomattava, että PET:n unionin markkinoilla on varsin suuri määrä tuottajia, jotka kuuluvat usein suurempaan yritysryhmään, jonka päätoimipaikka on EU:n ulkopuolella. Äskettäin tapahtuneiden yritysostojen ja toiminnan lopettamisten jälkeen markkinat ovat vakiintumisvaiheessa. Esimerkiksi vuonna 2009 Tergal Fibers (Ranska), Invista (Saksa) ja Artenius (UK) lopettivat PET:n tuotantolaitokset ja Indorama otti haltuunsa Eastmaninin tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa.

| (204) | Kuten 8 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin viisi yksittäistä tuottajaa, joiden myynti kattoi 65 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä. Yksi yritys ei pystynyt toimittamaan kaikkia pyydettyjä tietoja, mistä syystä otokseen kuului lopulta vain neljä yritystä, joiden myynti muodosti 47 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä. |
| --- | --- |

(204)

Kuten 8 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin viisi yksittäistä tuottajaa, joiden myynti kattoi 65 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä. Yksi yritys ei pystynyt toimittamaan kaikkia pyydettyjä tietoja, mistä syystä otokseen kuului lopulta vain neljä yritystä, joiden myynti muodosti 47 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä.

4.2   Unionin kulutus

| (205) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella. |
| --- | --- |

(205)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella.

| (206) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Todettavissa oleva kysyntä kasvoi vuonna 2007 8 prosenttia, pieneni hiukan vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana (2 prosenttiyksikköä) ja kasvoi taas 5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kokonaiskulutus (tonnia) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja valitus. |

(206)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Todettavissa oleva kysyntä kasvoi vuonna 2007 8 prosenttia, pieneni hiukan vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana (2 prosenttiyksikköä) ja kasvoi taas 5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 1

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n kokonaiskulutus (tonnia)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeksi (2006 = 100)

100

108

106

111

Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja valitus.

4.3   Asianomaisista maista tuleva tuonti

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (207) | Komissio tutki, olisiko Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan PET:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(207)

Komissio tutki, olisiko Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan PET:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (208) | Arabiemiirikunnista, Iranista ja Pakistanista peräisin olevan tuonnin vaikutusten osalta tutkimus osoitti, että tukimarginaalit olivat yli perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä maista tulevan tuetun tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(208)

Arabiemiirikunnista, Iranista ja Pakistanista peräisin olevan tuonnin vaikutusten osalta tutkimus osoitti, että tukimarginaalit olivat yli perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä maista tulevan tuetun tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (209) | Iranista, Pakistanista ja Arabiemiirikunnista tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välisistä kilpailuolosuhteista tutkimuksessa todettiin, että kyseisten maiden tuottajat käyttävät samoja myyntikanavia ja myyvät tuotteitaan samanlaisille asiakasryhmille. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että kaikista näistä maista tuleva tuonti oli tarkastelujaksolla noususuuntaista. |
| --- | --- |

(209)

Iranista, Pakistanista ja Arabiemiirikunnista tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välisistä kilpailuolosuhteista tutkimuksessa todettiin, että kyseisten maiden tuottajat käyttävät samoja myyntikanavia ja myyvät tuotteitaan samanlaisille asiakasryhmille. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että kaikista näistä maista tuleva tuonti oli tarkastelujaksolla noususuuntaista.

| (210) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tulevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(210)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tulevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.

b)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä

| (211) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä EU:hun kasvoi lähes viisinkertaisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli tutkimusajanjaksolla 304 202 tonnia. Tuonti asianomaisista maista kasvoi 20 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 270 prosenttiyksikköä vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 ja vielä 154 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuetun tuonnin määrä (tonnia) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Tuetun tuonnin markkinaosuus | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Lähde: Eurostat. |

(211)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä EU:hun kasvoi lähes viisinkertaisesti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli tutkimusajanjaksolla 304 202 tonnia. Tuonti asianomaisista maista kasvoi 20 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 270 prosenttiyksikköä vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 ja vielä 154 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 2

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuetun tuonnin määrä (tonnia)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indeksi (2006 = 100)

100

120

390

544

Tuetun tuonnin markkinaosuus

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Lähde: Eurostat.

c)   Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus

| (212) | Asianomaisista maista tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus vuonna 2006 oli 2,1 prosenttia, ja se kasvoi vakaasti koko tarkastelujakson ajan 8 prosenttiyksiköllä. Markkinaosuus kasvoi 0,2 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä, 5,3 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä ja 2,6 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Asianomaisista maista tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 10,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(212)

Asianomaisista maista tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus vuonna 2006 oli 2,1 prosenttia, ja se kasvoi vakaasti koko tarkastelujakson ajan 8 prosenttiyksiköllä. Markkinaosuus kasvoi 0,2 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä, 5,3 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä ja 2,6 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Asianomaisista maista tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 10,2 prosenttia.

| (213) | On huomattava, että Arabiemiirikunnat tulivat markkinoille vasta vuonna 2007 mutta onnistuivat nopeasti valloittamaan merkittävän markkinaosuuden. |
| --- | --- |

(213)

On huomattava, että Arabiemiirikunnat tulivat markkinoille vasta vuonna 2007 mutta onnistuivat nopeasti valloittamaan merkittävän markkinaosuuden.

d)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (214) | Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta laski 14 prosenttia, ja jyrkintä lasku oli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Keskimääräinen hinta laski 1 prosentin vuonna 2007 ja pysyi suunnilleen sillä tasolla vuonna 2008, ennen kuin se laski vielä 13 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Lähde: Eurostat. |

(214)

Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta laski 14 prosenttia, ja jyrkintä lasku oli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Keskimääräinen hinta laski 1 prosentin vuonna 2007 ja pysyi suunnilleen sillä tasolla vuonna 2008, ennen kuin se laski vielä 13 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 3

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 030

1 023

1 015

882

Indeksi (2006 = 100)

100

99

99

86

Lähde: Eurostat.

ii)   Hintojen alittavuus

| (215) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ja kustannukset vaihtelivat voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, myyntihintoja ja kustannuksia koskevat tiedot kerättiin neljännesvuosittain, ja hintojen alittavuutta ja alihinnoittelua koskevat laskelmat tehtiin niiden perusteella. |
| --- | --- |

(215)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ja kustannukset vaihtelivat voimakkaasti tutkimusajanjaksolla, myyntihintoja ja kustannuksia koskevat tiedot kerättiin neljännesvuosittain, ja hintojen alittavuutta ja alihinnoittelua koskevat laskelmat tehtiin niiden perusteella.

| (216) | Hinnan alittavuutta tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, asianomaisista maista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(216)

Hinnan alittavuutta tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, asianomaisista maista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin tuontihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason erojen huomioon ottamiseksi.

| (217) | Vertailu osoitti, että Arabiemiirikunnista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,9 prosentilla. Iranista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,2 prosentilla. Pakistanista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 1,4 prosentilla. Asianomaisten maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali tutkimusajanjaksolla on 3,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(217)

Vertailu osoitti, että Arabiemiirikunnista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,9 prosentilla. Iranista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 3,2 prosentilla. Pakistanista peräisin olevan tuetun tuonnin hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 1,4 prosentilla. Asianomaisten maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali tutkimusajanjaksolla on 3,2 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan tilanne

| (218) | Tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(218)

Tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (219) | Koska unionin tuottajia oli runsaasti, käytettiin otantamenetelmää, kuten edellä selitettiin. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:






  — | Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

(219)

Koska unionin tuottajia oli runsaasti, käytettiin otantamenetelmää, kuten edellä selitettiin. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

—

Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen tietojen perusteella.

| — | Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiltä saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiltä saatujen tietojen perusteella.

4.4.1   Makrotaloudelliset tekijät

a)   Tuotanto

| (220) | Unionin tuotanto laski 4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotanto lisääntyi vuonna 2007 5 prosentilla noin 2 570 000 tonniin mutta laski vuonna 2008 jyrkästi 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja lisääntyi taas hiukan (1 prosenttiyksikön) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin se oli 2 300 000 tonnia.

  Taulukko 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(220)

Unionin tuotanto laski 4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotanto lisääntyi vuonna 2007 5 prosentilla noin 2 570 000 tonniin mutta laski vuonna 2008 jyrkästi 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja lisääntyi taas hiukan (1 prosenttiyksikön) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin se oli 2 300 000 tonnia.

Taulukko 4

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeksi (2006 = 100)

100

105

95

96

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

b)   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet

| (221) | Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 1 prosentin vuonna 2007, 5 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(221)

Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 1 prosentin vuonna 2007, 5 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeksi (2006 = 100)

100

101

106

115

Kapasiteetin käyttöaste

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeksi (2006 = 100)

100

105

90

84

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

| (222) | Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2006, kasvoi 87 prosenttiin vuonna 2007 mutta laski myöhemmin 75 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen vain 69 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tarkoittaa sitä, että kyseisenä ajanjaksona tuotanto laski ja tuotantokapasiteetti lisääntyi. |
| --- | --- |

(222)

Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2006, kasvoi 87 prosenttiin vuonna 2007 mutta laski myöhemmin 75 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen vain 69 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tarkoittaa sitä, että kyseisenä ajanjaksona tuotanto laski ja tuotantokapasiteetti lisääntyi.

c)   Myyntimäärä

| (223) | Unionin tuottajien myynnin määrä EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski hiukan tarkastelujaksolla. Myynti lisääntyi 5 prosenttia vuonna 2007 mutta laski seuraavana vuonna hiukan alle vuoden 2006 tason ja oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006, eli noin 2 100 000 tonnia. Koska varastojen määrä oli rajallinen, myynnin kehitys noudattaa tarkasti tuotannon kehitystä.

  Taulukko 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynti (tonnia) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(223)

Unionin tuottajien myynnin määrä EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski hiukan tarkastelujaksolla. Myynti lisääntyi 5 prosenttia vuonna 2007 mutta laski seuraavana vuonna hiukan alle vuoden 2006 tason ja oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006, eli noin 2 100 000 tonnia. Koska varastojen määrä oli rajallinen, myynnin kehitys noudattaa tarkasti tuotannon kehitystä.

Taulukko 6

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n myynti (tonnia)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeksi (2006 = 100)

100

105

99

97

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

d)   Markkinaosuus

| (224) | Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 10 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2006 tasolta 85 prosentista tutkimusajanjakson 75 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. On huomattava, että kehityssuuntaus oli laskeva myös otokseen valituilla unionin tuottajilla.

  Taulukko 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuottajien markkinaosuus | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Lähde: kyselyvastaukset, valitus ja Eurostat. |

(224)

Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 10 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2006 tasolta 85 prosentista tutkimusajanjakson 75 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. On huomattava, että kehityssuuntaus oli laskeva myös otokseen valituilla unionin tuottajilla.

Taulukko 7

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Unionin tuottajien markkinaosuus

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeksi (2006 = 100)

100

98

94

88

Lähde: kyselyvastaukset, valitus ja Eurostat.

e)   Kasvu

| (225) | Unionin kulutus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä EU:n markkinoilla laski 3 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,1 prosentista 10,2 prosenttiin. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan. |
| --- | --- |

(225)

Unionin kulutus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä EU:n markkinoilla laski 3 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,1 prosentista 10,2 prosenttiin. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.

f)   Työllisyys

| (226) | Unionin tuottajien työllisyystaso laski 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 2 400 vuonna 2006 ja 2 100 vuonna 2007, väheni merkittävästi (13 prosenttia) ja pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2007 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet EU:n tuottajat tekivät.

  Taulukko 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (henkilöä) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(226)

Unionin tuottajien työllisyystaso laski 15 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 2 400 vuonna 2006 ja 2 100 vuonna 2007, väheni merkittävästi (13 prosenttia) ja pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2007 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet EU:n tuottajat tekivät.

Taulukko 8

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työllisyys (henkilöä)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeksi (2006 = 100)

100

87

85

85

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

g)   Tuottavuus

| (227) | Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa) kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotanto laski siis hitaammin kuin työllisyystaso eli unionin tuottajien tehokkuus kasvoi. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2007, jolloin tuotanto lisääntyi vaikka työllisyystaso laski ja tuottavuus oli 21 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006.

  Taulukko 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(227)

Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa) kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotanto laski siis hitaammin kuin työllisyystaso eli unionin tuottajien tehokkuus kasvoi. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2007, jolloin tuotanto lisääntyi vaikka työllisyystaso laski ja tuottavuus oli 21 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006.

Taulukko 9

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeksi (2006 = 100)

100

121

112

112

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

h)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

| (228) | Unionin tuottajien keskimääräinen vuotuinen myyntihinta EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille pysyi vakaana vuosien 2006 ja 2008 välillä ja oli noin 1 100 euroa tonnilta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vuotuinen myyntihinta laski 12 prosenttia ja oli 977 euroa tonnilta. Keskimääräinen vuotuinen myyntihinta ei heijasta PET:n kuukausittaisia tai jopa päivittäisiä hintavaihteluja Euroopan (ja maailman) markkinoilla, mutta sen katsotaan riittävän kuvaamaan tarkastelujakson kehityssuuntausta. PET:n myyntihinnat noudattelevat yleensä sen pääasiallisten raaka-aineiden (lähinnä tereftaalihappo (PTA) ja monoeteeniglykoli (MEG)) hintakehitystä, koska kyseiset raaka-aineet muodostavat jopa 80 prosenttia PET:n kokonaiskustannuksista.

  Taulukko 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus. |

(228)

Unionin tuottajien keskimääräinen vuotuinen myyntihinta EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille pysyi vakaana vuosien 2006 ja 2008 välillä ja oli noin 1 100 euroa tonnilta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vuotuinen myyntihinta laski 12 prosenttia ja oli 977 euroa tonnilta. Keskimääräinen vuotuinen myyntihinta ei heijasta PET:n kuukausittaisia tai jopa päivittäisiä hintavaihteluja Euroopan (ja maailman) markkinoilla, mutta sen katsotaan riittävän kuvaamaan tarkastelujakson kehityssuuntausta. PET:n myyntihinnat noudattelevat yleensä sen pääasiallisten raaka-aineiden (lähinnä tereftaalihappo (PTA) ja monoeteeniglykoli (MEG)) hintakehitystä, koska kyseiset raaka-aineet muodostavat jopa 80 prosenttia PET:n kokonaiskustannuksista.

Taulukko 10

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)

1 110

1 105

1 111

977

Indeksi (2006 = 100)

100

100

100

88

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.

| (229) | Kuten edellä todetaan, asianomaisista maista tuleva tuettu tuonti alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(229)

Kuten edellä todetaan, asianomaisista maista tuleva tuettu tuonti alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat.

i)   Tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemman polkumyynnillä tapahtuneen ja tuetun tuonnin vaikutuksista

| (230) | Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. On tärkeää muistaa, että vuodesta 2000 alkaen Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta ja vuodesta 2004 alkaen Kiinan kansantasavallasta peräsin olevaan PET:hen on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä. Intiasta peräisin olevaan tuontiin on lisäksi sovellettu tukien vastaisia toimenpiteitä vuodesta 2000 alkaen. Koska tätä tutkimusta koskevalla tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja sen tappiot kasvoivat, sen ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille tuetusti tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

(230)

Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. On tärkeää muistaa, että vuodesta 2000 alkaen Intiasta, Indonesiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta ja vuodesta 2004 alkaen Kiinan kansantasavallasta peräsin olevaan PET:hen on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä. Intiasta peräisin olevaan tuontiin on lisäksi sovellettu tukien vastaisia toimenpiteitä vuodesta 2000 alkaen. Koska tätä tutkimusta koskevalla tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja sen tappiot kasvoivat, sen ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille tuetusti tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

4.4.2   Mikrotaloudelliset tekijät

a)   Varastot

| (231) | Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot pienenivät vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. On huomattava, että varastot ovat alle 5 prosenttia vuosituotannosta, ja siksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on rajallinen.

  Taulukko 11










  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(231)

Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot pienenivät vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. On huomattava, että varastot ovat alle 5 prosenttia vuosituotannosta, ja siksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on rajallinen.

Taulukko 11

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeksi (2006 = 100)

100

94

77

78

Lähde: kyselylomakevastaukset.

b)   Palkat

| (232) | Vuotuiset työvoimakustannukset nousivat vuosien 2006 ja 2007 välillä 11 prosenttia, ennen kuin ne vuonna 2008 laskivat 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja tutkimusajanjaksolla edelleen 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2008, jolloin ne olivat samalla tasolla kuin vuonna 2006. Kaiken kaikkiaan työvoimakustannukset pysyivät vakaina.

  Taulukko 12










  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(232)

Vuotuiset työvoimakustannukset nousivat vuosien 2006 ja 2007 välillä 11 prosenttia, ennen kuin ne vuonna 2008 laskivat 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja tutkimusajanjaksolla edelleen 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2008, jolloin ne olivat samalla tasolla kuin vuonna 2006. Kaiken kaikkiaan työvoimakustannukset pysyivät vakaina.

Taulukko 12

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeksi (2006 = 100)

100

111

109

100

Lähde: kyselylomakevastaukset.

c)   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (233) | Otokseen valittujen tuottajien EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) pysyi tappiollisena ja jopa laski – 6,9 prosentista – 7,5 prosenttiin. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuuden tilanne parantui vuonna 2007, jolloin nettotappiot olivat vain – 1,5 prosenttia nettomyynnistä, mutta tappiot lisääntyivät jyrkästi – 9,3 prosenttiin vuonna 2008. Tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.

  Taulukko 13










  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeksi (2006= -100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeksi (2006= -100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(233)

Otokseen valittujen tuottajien EU:n markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) pysyi tappiollisena ja jopa laski – 6,9 prosentista – 7,5 prosenttiin. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuuden tilanne parantui vuonna 2007, jolloin nettotappiot olivat vain – 1,5 prosenttia nettomyynnistä, mutta tappiot lisääntyivät jyrkästi – 9,3 prosenttiin vuonna 2008. Tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.

Taulukko 13

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeksi (2006= -100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeksi (2006= -100)

– 100

–32

– 175

– 127

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (234) | Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se parantui vuosien 2006 ja 2007 välillä – 9,6 prosentista – 3,1 prosenttiin, laski – 16,8 prosenttiin vuonna 2008 ja parantui taas tutkimusajanjaksolla – 12,3 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pysyi tappiollisena ja heikkeni 2,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(234)

Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se parantui vuosien 2006 ja 2007 välillä – 9,6 prosentista – 3,1 prosenttiin, laski – 16,8 prosenttiin vuonna 2008 ja parantui taas tutkimusajanjaksolla – 12,3 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pysyi tappiollisena ja heikkeni 2,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

d)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (235) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen vuonna 2006 (18,5 miljoonaa euroa). Se parantui merkittävästi vuonna 2007, jolloin se oli positiivinen (19,5 miljoonaa euroa), mutta heikentyi voimakkaasti vuonna 2008 (-42 miljoonaa euroa) ennen kuin parantui tutkimusajanjaksolla -11 miljoonaan euroon. Kaiken kaikkiaan kassavirta kehittyi tarkastelujaksolla myönteisesti vaikka pysyikin negatiivisena. |
| --- | --- |

(235)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen vuonna 2006 (18,5 miljoonaa euroa). Se parantui merkittävästi vuonna 2007, jolloin se oli positiivinen (19,5 miljoonaa euroa), mutta heikentyi voimakkaasti vuonna 2008 (-42 miljoonaa euroa) ennen kuin parantui tutkimusajanjaksolla -11 miljoonaan euroon. Kaiken kaikkiaan kassavirta kehittyi tarkastelujaksolla myönteisesti vaikka pysyikin negatiivisena.

| (236) | Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

  Taulukko 14










  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeksi (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(236)

Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.

Taulukko 14

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeksi (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Lähde: kyselylomakevastaukset.

e)   Investoinnit

| (237) | Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät vuosien 2006 ja 2007 välillä 34 prosenttia, vuosien 2007 ja 2008 välillä 59 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten vielä tutkimusajanjaksolla hieman vuodesta 2008. Kaiken kaikkiaan investoinnit laskivat 96 prosenttia tarkastelujaksolla. Investointien jyrkkä väheneminen selittynee osittain sillä, että vuosina 2006–2007 hankittiin uusia tuotantolinjoja, joilla pyrittiin lisäämään kapasiteettia.

  Taulukko 15










  Otos | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(237)

Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät vuosien 2006 ja 2007 välillä 34 prosenttia, vuosien 2007 ja 2008 välillä 59 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten vielä tutkimusajanjaksolla hieman vuodesta 2008. Kaiken kaikkiaan investoinnit laskivat 96 prosenttia tarkastelujaksolla. Investointien jyrkkä väheneminen selittynee osittain sillä, että vuosina 2006–2007 hankittiin uusia tuotantolinjoja, joilla pyrittiin lisäämään kapasiteettia.

Taulukko 15

Otos

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeksi (2006 = 100)

100

66

7

4

Lähde: kyselylomakevastaukset.

4.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (238) | Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, mutta on syytä huomata, että vaikka kysyntä kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, unionin tuottajien markkinaosuus laski 10 prosenttiyksiköllä 75 prosenttiin. |
| --- | --- |

(238)

Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, mutta on syytä huomata, että vaikka kysyntä kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, unionin tuottajien markkinaosuus laski 10 prosenttiyksiköllä 75 prosenttiin.

| (239) | Samaan aikaan oleelliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Kannattavuus ja investointien tuotto pysyivät negatiivisena ja heikkenivät kokonaisuudessaan vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Myönteisestä kehityksestä huolimatta myös kassavirta pysyi negatiivisena tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(239)

Samaan aikaan oleelliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Kannattavuus ja investointien tuotto pysyivät negatiivisena ja heikkenivät kokonaisuudessaan vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Myönteisestä kehityksestä huolimatta myös kassavirta pysyi negatiivisena tutkimusajanjaksolla.

| (240) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(240)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (241) | Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti, oliko tuettu tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita tuetun tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi tuetun tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(241)

Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti, oliko tuettu tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita tuetun tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi tuetun tuonnin aiheuttamana.

5.2   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (242) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähes viisinkertaisesti, 304 200 tonniin, ja sen markkinaosuus kasvoi noin 8 prosenttiyksikköä (2,1 %:sta 10,2 %:iin). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 10 prosenttiyksikköä (84,9 %:sta 72,1 %:iin). Kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja pysyi merkittävästi unionin tuottajien keskimääräistä hintaa alempana. |
| --- | --- |

(242)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähes viisinkertaisesti, 304 200 tonniin, ja sen markkinaosuus kasvoi noin 8 prosenttiyksikköä (2,1 %:sta 10,2 %:iin). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 10 prosenttiyksikköä (84,9 %:sta 72,1 %:iin). Kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja pysyi merkittävästi unionin tuottajien keskimääräistä hintaa alempana.

| (243) | Tuetun tuonnin hintojen alittavuus oli keskimäärin 3,2 prosenttia (ks. 217 kappale). Vaikka hintojen alittavuus olikin alle 4 prosenttia, sitä ei voida pitää vähäisenä, koska PET on perushyödyke, jonka osalta kilpailu käydään lähinnä hinnasta. |
| --- | --- |

(243)

Tuetun tuonnin hintojen alittavuus oli keskimäärin 3,2 prosenttia (ks. 217 kappale). Vaikka hintojen alittavuus olikin alle 4 prosenttia, sitä ei voida pitää vähäisenä, koska PET on perushyödyke, jonka osalta kilpailu käydään lähinnä hinnasta.

| (244) | Iranilainen viejä väitti, että PET:n tuonti Iranista ei olisi voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska tuontitasot ylittivät vain marginaalisesti tuonnin vähimmäistason. Tutkimusajanjaksolla Iranista tulevan tuonnin markkinaosuus oli kuitenkin 1,9 prosenttia, mikä ylittää perusasetuksessa täsmennetyn vähimmäistason. Lisäksi Iranista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämän vuoksi iranilaisen viejän esittämät väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(244)

Iranilainen viejä väitti, että PET:n tuonti Iranista ei olisi voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska tuontitasot ylittivät vain marginaalisesti tuonnin vähimmäistason. Tutkimusajanjaksolla Iranista tulevan tuonnin markkinaosuus oli kuitenkin 1,9 prosenttia, mikä ylittää perusasetuksessa täsmennetyn vähimmäistason. Lisäksi Iranista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämän vuoksi iranilaisen viejän esittämät väitteet hylätään.

| (245) | Koska asianomaisista maista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat, kyseisen tuetun tuonnin katsotaan aiheuttaneen laskupainetta hintoihin ja estäneen unionin tuotannonalaa pitämästä myyntihintojaan tasolla, joka olisi ollut tarpeen kustannusten kattamiseksi ja voiton saamiseksi. Näin ollen katsotaan, että kyseisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on selvä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(245)

Koska asianomaisista maista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat, kyseisen tuetun tuonnin katsotaan aiheuttaneen laskupainetta hintoihin ja estäneen unionin tuotannonalaa pitämästä myyntihintojaan tasolla, joka olisi ollut tarpeen kustannusten kattamiseksi ja voiton saamiseksi. Näin ollen katsotaan, että kyseisen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on selvä syy-yhteys.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutus

5.3.1   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (246) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mahdollinen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sen heikosta vientitoiminnasta. Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Samaan aikaan vientihinnat kuitenkin laskivat 10 prosenttia, mikä johti siihen, että viennin arvo pysyi tarkastelujaksolla vakaana. Näin ollen ei ole merkkejä siitä, että vientitulos olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

  Taulukko 16










  Unionin tuotannonala | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vientimyynti (euroa) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Vientihinta (euroa/tonni) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(246)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mahdollinen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sen heikosta vientitoiminnasta. Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Samaan aikaan vientihinnat kuitenkin laskivat 10 prosenttia, mikä johti siihen, että viennin arvo pysyi tarkastelujaksolla vakaana. Näin ollen ei ole merkkejä siitä, että vientitulos olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

Taulukko 16

Unionin tuotannonala

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeksi (2006 = 100)

100

94

91

111

Vientimyynti (euroa)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeksi (2006 = 100)

100

95

88

100

Vientihinta (euroa/tonni)

1 109

1 128

1 072

1 002

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (247) | Toinen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan hinnat EU:n markkinoilla olivat keinotekoisen korkeat. Kyseisen osapuolen mukaan väitettä tukee se, että hinnat EU:n markkinoilla pysyivät vakaina, vaikka vientimyyntihinnat olivat pudonneet. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että unionin tuotannonalan vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat EU:n markkinoilla laskivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja vientihinnat laskivat vastaavasti samalla kaudella. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(247)

Toinen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan hinnat EU:n markkinoilla olivat keinotekoisen korkeat. Kyseisen osapuolen mukaan väitettä tukee se, että hinnat EU:n markkinoilla pysyivät vakaina, vaikka vientimyyntihinnat olivat pudonneet. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että unionin tuotannonalan vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat EU:n markkinoilla laskivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja vientihinnat laskivat vastaavasti samalla kaudella. Näin ollen väite hylätään.

5.3.2   Kolmansista maista tuleva tuonti

a)   Korean tasavalta

| (248) | Korean tasavaltaan on sovellettu polkumyyntitulleja vuodesta 2000. Kahteen korealaiseen yritykseen sovelletaan kuitenkin nollatullia, ja tutkimuksessa todettiin, että tuonti Korean tasavallasta on edelleen huomattavaa ja lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti Korean tasavallasta lisääntyi lähes 150 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja sen markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 3,5 prosentista 7,7 prosenttiin.

  Taulukko 17 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Lähde: Eurostat. |

(248)

Korean tasavaltaan on sovellettu polkumyyntitulleja vuodesta 2000. Kahteen korealaiseen yritykseen sovelletaan kuitenkin nollatullia, ja tutkimuksessa todettiin, että tuonti Korean tasavallasta on edelleen huomattavaa ja lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti Korean tasavallasta lisääntyi lähes 150 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja sen markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 3,5 prosentista 7,7 prosenttiin.

Taulukko 17

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeksi (2006 = 100)

100

139

189

246

Korean tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 084

1 071

1 063

914

Lähde: Eurostat.

| (249) | Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti hieman unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Korealaisen tuonnin hinnat olivat kuitenkin korkeammat kuin asianomaisten maiden keskimääräiset hinnat. Vaikka Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä sen katsota poistaneen asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin osalta vahvistettua syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(249)

Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti hieman unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Korealaisen tuonnin hinnat olivat kuitenkin korkeammat kuin asianomaisten maiden keskimääräiset hinnat. Vaikka Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sen vaikutus oli kuitenkin rajallinen, eikä sen katsota poistaneen asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin osalta vahvistettua syy-yhteyttä.

| (250) | Iranilainen viejä väitti, että iranilaisen tuonnin mahdollinen kasvu johtui Etelä-Koreasta tulevan tuonnin vähenemisestä, eikä se sen vuoksi tapahtunut eurooppalaisten tuottajien kustannuksella. Eurostatin tilastot kuitenkin osoittavat, että tarkastelujaksolla tuontimäärät molemmista maista kasvoivat vakaasti. Näin ollen ei voida päätellä, että tuonti Iranista olisi pelkästään korvannut tuonnin Etelä-Koreasta. |
| --- | --- |

(250)

Iranilainen viejä väitti, että iranilaisen tuonnin mahdollinen kasvu johtui Etelä-Koreasta tulevan tuonnin vähenemisestä, eikä se sen vuoksi tapahtunut eurooppalaisten tuottajien kustannuksella. Eurostatin tilastot kuitenkin osoittavat, että tarkastelujaksolla tuontimäärät molemmista maista kasvoivat vakaasti. Näin ollen ei voida päätellä, että tuonti Iranista olisi pelkästään korvannut tuonnin Etelä-Koreasta.

b)   Muut maat

| (251) | Tuonti muista maista tapahtui unionin tuottajien keskimääräisiä myyntihintoja huomattavasti korkeammilla hinnoilla. Myös kyseisen tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

  Taulukko 18 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Lähde: Eurostat. |

(251)

Tuonti muista maista tapahtui unionin tuottajien keskimääräisiä myyntihintoja huomattavasti korkeammilla hinnoilla. Myös kyseisen tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

Taulukko 18

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeksi (2006 = 100)

100

114

71

81

Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 176

1 144

1 194

1 043

Lähde: Eurostat.

5.3.3   Yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien aiheuttama kilpailu

| (252) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuisi yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta. Viisi unionin tuottajaa ei toiminut tässä menettelyssä yhteistyössä. Yksi niistä lopetti tuotantonsa jo tutkimusajanjaksolla ja kaksi muuta vähän sen jälkeen. Yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien myyntimäärät arvioitiin valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuuttaan (20,5 % vuonna 2006 ja 16 % tutkimusajanjaksolla). Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että kyseisten tuottajien käyttäytyminen olisi poistanut syy-yhteyden tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

  Taulukko 19










  Yhteistyöstä kieltäytyneet EU:n tuottajat | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynti (tonnia) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Markkinaosuus | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Lähde: valitus. |

(252)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuisi yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta. Viisi unionin tuottajaa ei toiminut tässä menettelyssä yhteistyössä. Yksi niistä lopetti tuotantonsa jo tutkimusajanjaksolla ja kaksi muuta vähän sen jälkeen. Yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien myyntimäärät arvioitiin valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuuttaan (20,5 % vuonna 2006 ja 16 % tutkimusajanjaksolla). Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä siitä, että kyseisten tuottajien käyttäytyminen olisi poistanut syy-yhteyden tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

Taulukko 19

Yhteistyöstä kieltäytyneet EU:n tuottajat

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

EU:n myynti (tonnia)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeksi (2006 = 100)

100

89

64

86

Markkinaosuus

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Lähde: valitus.

5.3.4   Talouden taantuma

| (253) | Vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisi johti odotettua hitaampaan markkinoiden kasvuun, joka oli epätavallista verrattuna 2000-luvun alkuun, jolloin vuotuinen kasvuvauhti oli jopa noin 10 prosenttia. Ensimmäisen kerran PET:n kysyntä laski vuonna 2008. Tällä oli luonnollisesti vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistulokseen. |
| --- | --- |

(253)

Vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisi johti odotettua hitaampaan markkinoiden kasvuun, joka oli epätavallista verrattuna 2000-luvun alkuun, jolloin vuotuinen kasvuvauhti oli jopa noin 10 prosenttia. Ensimmäisen kerran PET:n kysyntä laski vuonna 2008. Tällä oli luonnollisesti vaikutusta unionin tuotannonalan kokonaistulokseen.

| (254) | Asianomaisista maista tapahtuva tuettu tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän supistumisen kielteisiä vaikutuksia. Vaikka talouden taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita alhaisin hinnoin tapahtunut tuettu tuonti aiheutti EU:n markkinoilla tarkastelujaksolla. Myös myynnin vähetessä unionin tuotannonalan pitäisi pystyä säilyttämään hyväksyttävä hintataso ja siten rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, mikä on mahdollista vain silloin, kun markkinoilla ei esiinny alhaisin hinnoin tapahtuvan tuetun tuonnin aiheuttamaa epäoikeudenmukaista kilpailua. |
| --- | --- |

(254)

Asianomaisista maista tapahtuva tuettu tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän supistumisen kielteisiä vaikutuksia. Vaikka talouden taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita alhaisin hinnoin tapahtunut tuettu tuonti aiheutti EU:n markkinoilla tarkastelujaksolla. Myös myynnin vähetessä unionin tuotannonalan pitäisi pystyä säilyttämään hyväksyttävä hintataso ja siten rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, mikä on mahdollista vain silloin, kun markkinoilla ei esiinny alhaisin hinnoin tapahtuvan tuetun tuonnin aiheuttamaa epäoikeudenmukaista kilpailua.

| (255) | Talouden taantuma ei myöskään vaikuttanut millään tavalla ennen vuoden 2008 viimeistä neljännestä aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(255)

Talouden taantuma ei myöskään vaikuttanut millään tavalla ennen vuoden 2008 viimeistä neljännestä aiheutuneeseen vahinkoon.

| (256) | Sen vuoksi talouden taantumaa on pidettävä tekijänä, joka vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon vasta vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, eikä sen voida katsoa sen maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja asianomaisista maista tapahtuvan tuetun tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(256)

Sen vuoksi talouden taantumaa on pidettävä tekijänä, joka vaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon vasta vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä alkaen, eikä sen voida katsoa sen maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja asianomaisista maista tapahtuvan tuetun tuonnin väliltä.

5.3.5   Maantieteellinen sijainti

| (257) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut ensisijaisesti joidenkin unionin tuottajien epäedullisesta sijaintipaikasta (pitkä etäisyys satamaan, mikä aiheuttaa tarpeettomia lisäkustannuksia sekä raaka-aineiden että lopullisen tuotteen kuljetuksissa). |
| --- | --- |

(257)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut ensisijaisesti joidenkin unionin tuottajien epäedullisesta sijaintipaikasta (pitkä etäisyys satamaan, mikä aiheuttaa tarpeettomia lisäkustannuksia sekä raaka-aineiden että lopullisen tuotteen kuljetuksissa).

| (258) | Edellä esitetystä väitteestä todetaan, että edullisempien kuljetusmuotojen hyödyntämisen kannalta hankalasti saavutettavasta sijaintipaikasta on tiettyä haittaa, sillä se lisää kustannuksia sekä raaka-aineiden toimituksiin että lopullisen tuotteen toimitukseen asiakkaalle. Tutkimuksesta ja otokseen valittujen unionin tuottajien (kahden toimipaikka sijaitsi lähellä satamaa ja kahden muun kauempana sisämaassa) toimittamista todennetuista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi, että unionin tuottajien maantieteellinen sijainti olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla niiden taloudelliseen tulokseen. Vahinkoa oli aiheutunut myös niille tuottajille, joiden sijaintipaikka oli lähellä satamaa. |
| --- | --- |

(258)

Edellä esitetystä väitteestä todetaan, että edullisempien kuljetusmuotojen hyödyntämisen kannalta hankalasti saavutettavasta sijaintipaikasta on tiettyä haittaa, sillä se lisää kustannuksia sekä raaka-aineiden toimituksiin että lopullisen tuotteen toimitukseen asiakkaalle. Tutkimuksesta ja otokseen valittujen unionin tuottajien (kahden toimipaikka sijaitsi lähellä satamaa ja kahden muun kauempana sisämaassa) toimittamista todennetuista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi, että unionin tuottajien maantieteellinen sijainti olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla niiden taloudelliseen tulokseen. Vahinkoa oli aiheutunut myös niille tuottajille, joiden sijaintipaikka oli lähellä satamaa.

| (259) | Näin ollen päätellään, että maantieteellinen sijainti ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(259)

Näin ollen päätellään, että maantieteellinen sijainti ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3.6   Vertikaalinen integraatio

| (260) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut siitä, että unionin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita (PTA:n tuotannon osalta), minkä vuoksi ne ovat kustannusten suhteen huomattavasti epäedullisemmassa asemassa kuin integroituneet viejät. Otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamista todennetuista tiedoista ei käynyt ilmi, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integraation ja unionin tuottajien taloudellisen tuloksen välillä olisi merkittävä yhteys. |
| --- | --- |

(260)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut mahdollinen vahinko olisi johtunut siitä, että unionin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita (PTA:n tuotannon osalta), minkä vuoksi ne ovat kustannusten suhteen huomattavasti epäedullisemmassa asemassa kuin integroituneet viejät. Otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamista todennetuista tiedoista ei käynyt ilmi, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integraation ja unionin tuottajien taloudellisen tuloksen välillä olisi merkittävä yhteys.

| (261) | Näin ollen päätellään, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integroinnin puuttuminen ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(261)

Näin ollen päätellään, että PTA:n tuotannon vertikaalisen integroinnin puuttuminen ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (262) | Kun otetaan huomioon toisaalta asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, voidaan päätellä, että tuettu tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(262)

Kun otetaan huomioon toisaalta asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, voidaan päätellä, että tuettu tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (263) | Muitakin tekijöitä tutkittiin, mutta niiden ei todettu poistavan syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kyseisen tuonnin ja unionin markkinoiden hintaero oli niin pieni, että sen ei katsota poistaneen syy-yhteyttä asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin osalta. Koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni ja sen hintataso on korkea, ei ole näyttöä siitä, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Myöskään muut tiedossa olevat tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitoiminta, muiden unionin tuottajien aiheuttama kilpailu, taloudellinen taantuma, maantieteellinen sijainti ja vertikaalisen integraation puuttuminen, eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(263)

Muitakin tekijöitä tutkittiin, mutta niiden ei todettu poistavan syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Korean tasavallasta tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kyseisen tuonnin ja unionin markkinoiden hintaero oli niin pieni, että sen ei katsota poistaneen syy-yhteyttä asianomaisista maista tapahtuneen tuetun tuonnin osalta. Koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni ja sen hintataso on korkea, ei ole näyttöä siitä, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Myöskään muut tiedossa olevat tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitoiminta, muiden unionin tuottajien aiheuttama kilpailu, taloudellinen taantuma, maantieteellinen sijainti ja vertikaalisen integraation puuttuminen, eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden.

| (264) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(264)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   UNIONIN ETU

| (265) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko tukea, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi. |
| --- | --- |

(265)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko tukea, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.

| (266) | Komissio lähetti kyselylomakkeet riippumattomille tuojille, raaka-aineiden toimittajille, käyttäjille ja niiden järjestöille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä yli 50, mutta vastauksia saatiin asetetussa määräajassa ainoastaan 13. 22 käyttäjää ilmoittautui kirjallisesti menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja vastusti mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(266)

Komissio lähetti kyselylomakkeet riippumattomille tuojille, raaka-aineiden toimittajille, käyttäjille ja niiden järjestöille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä yli 50, mutta vastauksia saatiin asetetussa määräajassa ainoastaan 13. 22 käyttäjää ilmoittautui kirjallisesti menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja vastusti mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.

6.1   Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu

| (267) | Toimenpiteiden käyttöönoton asianomaisista maista tulevassa tuonnissa odotetaan estävän markkinoiden vääristymisen ja hinnankorotusten estymisen jatkumisen sekä palauttavan terveen kilpailun. Tämä puolestaan antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan korottamalla hintoja ja myyntimääriä sekä lisäämällä markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(267)

Toimenpiteiden käyttöönoton asianomaisista maista tulevassa tuonnissa odotetaan estävän markkinoiden vääristymisen ja hinnankorotusten estymisen jatkumisen sekä palauttavan terveen kilpailun. Tämä puolestaan antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan korottamalla hintoja ja myyntimääriä sekä lisäämällä markkinaosuutta.

| (268) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että asianomaisista maista tuleva unionin tuotannonalan hinnat alittava halpatuonti lisääntyy entisestään. Tällöin unionin tuotannonala ei pystyisi parantamaan tilannettaan. Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, olisi odotettavissa lisää sulkemisia, jotka johtaisivat työpaikkojen menetyksiin. |
| --- | --- |

(268)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että asianomaisista maista tuleva unionin tuotannonalan hinnat alittava halpatuonti lisääntyy entisestään. Tällöin unionin tuotannonala ei pystyisi parantamaan tilannettaan. Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, olisi odotettavissa lisää sulkemisia, jotka johtaisivat työpaikkojen menetyksiin.

| (269) | Ei ole merkkejä siitä, että muiden unionin tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, etu eroaisi unionin tuotannonalan edusta. |
| --- | --- |

(269)

Ei ole merkkejä siitä, että muiden unionin tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, etu eroaisi unionin tuotannonalan edusta.

| (270) | Iranilainen yritys väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei auttaisi unionin tuotannonalaa, koska se vain johtaisi uusiin investointeihin muissa vientiä harjoittavissa maissa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska sen loogisena seurauksena tasoitustoimenpiteitä ei koskaan voitaisi kohdistaa tuotteisiin, joita koskevat investoinnit voidaan siirtää muihin maihin. Se myös tarkoittaisi, että kiellettäisiin suoja epäterveitä kaupan käytäntöjä vastaan vain siksi, että muista kolmansista maista tulee mahdollisesti uutta kilpailua. |
| --- | --- |

(270)

Iranilainen yritys väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei auttaisi unionin tuotannonalaa, koska se vain johtaisi uusiin investointeihin muissa vientiä harjoittavissa maissa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska sen loogisena seurauksena tasoitustoimenpiteitä ei koskaan voitaisi kohdistaa tuotteisiin, joita koskevat investoinnit voidaan siirtää muihin maihin. Se myös tarkoittaisi, että kiellettäisiin suoja epäterveitä kaupan käytäntöjä vastaan vain siksi, että muista kolmansista maista tulee mahdollisesti uutta kilpailua.

| (271) | Sama osapuoli väitti, että millään toimenpiteillä ei voida korjata EU:n PET-tuotannon rakenteellisesti epäedullisempaa kilpailuasemaa verrattuna Aasian ja Lähi-idän PET-tuotantoon. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty riittävästi näyttöä. On huomattava, että myös joidenkin sellaisten otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen asema on vaikea, jotka ovat vertikaalisesti integroituneita. Lisäksi vaikka vientiä harjoittavilla tuottajilla olisikin mahdollisia kilpailuetuja (esimerkiksi halvemman raaka-aineen saanti), niiden havaittiin silti saavan tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(271)

Sama osapuoli väitti, että millään toimenpiteillä ei voida korjata EU:n PET-tuotannon rakenteellisesti epäedullisempaa kilpailuasemaa verrattuna Aasian ja Lähi-idän PET-tuotantoon. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty riittävästi näyttöä. On huomattava, että myös joidenkin sellaisten otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen asema on vaikea, jotka ovat vertikaalisesti integroituneita. Lisäksi vaikka vientiä harjoittavilla tuottajilla olisikin mahdollisia kilpailuetuja (esimerkiksi halvemman raaka-aineen saanti), niiden havaittiin silti saavan tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (272) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(272)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Unionin etuyhteydettömien tuojien etu

| (273) | Kuten edellä todetaan, etuyhteydettömiin tuojiin sovellettiin otantamenetelmää, jossa kahdesta otokseen valitusta yrityksestä vain yksi tuontiagentti (Global Services International, jäljempänä ’G.S.I’) toimi täysin yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineen agentin ilmoittama tuonti muodosti merkittävän osuuden asianomaisista maista tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. PET:n tuonnista saadut palkkiot muodostavat pääosan G.S.I.:n liiketoiminnasta. Koska agentin toiminta perustuu palkkioihin, mahdollisten tullien käyttöönotolla ei uskota olevan merkittävää vaikutusta sen tulokseen, sillä mahdolliset tosiasialliset tuontihintojen korotukset tulisivat sen asiakkaiden maksettaviksi. |
| --- | --- |

(273)

Kuten edellä todetaan, etuyhteydettömiin tuojiin sovellettiin otantamenetelmää, jossa kahdesta otokseen valitusta yrityksestä vain yksi tuontiagentti (Global Services International, jäljempänä ’G.S.I’) toimi täysin yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineen agentin ilmoittama tuonti muodosti merkittävän osuuden asianomaisista maista tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. PET:n tuonnista saadut palkkiot muodostavat pääosan G.S.I.:n liiketoiminnasta. Koska agentin toiminta perustuu palkkioihin, mahdollisten tullien käyttöönotolla ei uskota olevan merkittävää vaikutusta sen tulokseen, sillä mahdolliset tosiasialliset tuontihintojen korotukset tulisivat sen asiakkaiden maksettaviksi.

| (274) | Muut tuojat eivät toimittaneet oleellista tietoa. Koska tuonti muista maista, joihin sovelletaan tällä hetkellä polkumyynti- ja/tai tasoitustoimenpiteitä, ei loppunut ja koska tuotetta on mahdollista tuoda maista (esim. Oman, Yhdysvallat ja Brasilia), joihin ei sovelleta minkäänlaisia kaupan suojatoimenpiteitä, katsotaan, että tuojat voivat tuoda tuotetta näistä maista. |
| --- | --- |

(274)

Muut tuojat eivät toimittaneet oleellista tietoa. Koska tuonti muista maista, joihin sovelletaan tällä hetkellä polkumyynti- ja/tai tasoitustoimenpiteitä, ei loppunut ja koska tuotetta on mahdollista tuoda maista (esim. Oman, Yhdysvallat ja Brasilia), joihin ei sovelleta minkäänlaisia kaupan suojatoimenpiteitä, katsotaan, että tuojat voivat tuoda tuotetta näistä maista.

| (275) | Näin ollen päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä negatiivisia vaikutuksia EU:n tuojien etuun. |
| --- | --- |

(275)

Näin ollen päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä negatiivisia vaikutuksia EU:n tuojien etuun.

6.3   Unionin raaka-aineiden toimittajien etu

| (276) | Kolme raaka-aineiden toimittajaa (kaksi toimitti PTA:ta ja yksi MEGiä) toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Toimittajien palveluksessa oli noin 700 työntekijää, jotka toimivat niiden Euroopassa sijaitsevissa laitoksissa ja osallistuivat PTA:n/MEGin tuotantoon. |
| --- | --- |

(276)

Kolme raaka-aineiden toimittajaa (kaksi toimitti PTA:ta ja yksi MEGiä) toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Toimittajien palveluksessa oli noin 700 työntekijää, jotka toimivat niiden Euroopassa sijaitsevissa laitoksissa ja osallistuivat PTA:n/MEGin tuotantoon.

| (277) | Yhteistyössä toimineet PTA:n tuottajat vastasivat noin 50 prosentista otokseen valittujen unionin tuottajien PTA-toimituksista. PTA:n tuottajat ovat erittäin riippuvaisia PET:n tuottajista, jotka ovat niiden pääasiakkaita. PET:n hinnan ollessa alhainen myös PTA:n hinta ja PTA:n tuottajien marginaalit ovat alhaiset. On huomattava, että meneillään on myös polkumyyntitutkimus ja tukien vastainen tutkimus Thaimaasta peräisin olevan PTA:n tuonnissa, eli unionin PTA-tuottajat saattavat joutua kohtaamaan epäoikeudenmukaista kilpailua myös Thaimaasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto PET:n tuetusti tapahtuvassa tuonnissa hyödyttäisi PTA:n tuottajia. |
| --- | --- |

(277)

Yhteistyössä toimineet PTA:n tuottajat vastasivat noin 50 prosentista otokseen valittujen unionin tuottajien PTA-toimituksista. PTA:n tuottajat ovat erittäin riippuvaisia PET:n tuottajista, jotka ovat niiden pääasiakkaita. PET:n hinnan ollessa alhainen myös PTA:n hinta ja PTA:n tuottajien marginaalit ovat alhaiset. On huomattava, että meneillään on myös polkumyyntitutkimus ja tukien vastainen tutkimus Thaimaasta peräisin olevan PTA:n tuonnissa, eli unionin PTA-tuottajat saattavat joutua kohtaamaan epäoikeudenmukaista kilpailua myös Thaimaasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto PET:n tuetusti tapahtuvassa tuonnissa hyödyttäisi PTA:n tuottajia.

| (278) | Yhteistyössä toimineen MEGin toimittajan kokonaisliikevaihdosta MEG muodosti alle 10 prosenttia. On huomattava, että PET ei ole MEGin ainoa tai edes pääasiallinen mahdollinen käyttötarkoitus, ja siksi MEGin tuottajat eivät ole yhtä riippuvaisia PET-teollisuuden tilanteesta. Siitä huolimatta PET-teollisuuden vaikeuksilla voi olla rajattua vaikutusta MEGin toimittajiin ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(278)

Yhteistyössä toimineen MEGin toimittajan kokonaisliikevaihdosta MEG muodosti alle 10 prosenttia. On huomattava, että PET ei ole MEGin ainoa tai edes pääasiallinen mahdollinen käyttötarkoitus, ja siksi MEGin tuottajat eivät ole yhtä riippuvaisia PET-teollisuuden tilanteesta. Siitä huolimatta PET-teollisuuden vaikeuksilla voi olla rajattua vaikutusta MEGin toimittajiin ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

| (279) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto asianomaisista maista tulevassa tuetussa tuonnissa olisi raaka-aineiden toimittajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(279)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto asianomaisista maista tulevassa tuetussa tuonnissa olisi raaka-aineiden toimittajien edun mukaista.

6.4   Käyttäjien etu

| (280) | Tämän menettelyn kohteena olevaa PET:tä (jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g, ns. ”pullolaatu”) käytetään useimmiten vesi- ja muiden juomapullojen valmistuksessa. Sen käyttö muiden pakkausten (kiinteiden elintarvikkeiden tai pesuaineiden pakkauksissa) ja levyjen valmistuksessa on lisääntymässä, mutta vielä varsin vähäistä. Pullot valmistetaan PET:stä kahdessa vaiheessa: i) ensin valmistetaan esimuotit ruiskuttamalla niihin PET:tä ja ii) myöhemmin esimuotit kuumennetaan ja puhalletaan pulloiksi. Pullojen valmistus voi olla integroitu prosessi (sama yritys ostaa PET:tä, valmistaa esimuotin ja puhaltaa sen pulloksi), tai se voi käsittää vain jälkimmäisen vaiheen (esimuotin puhaltamisen pulloksi). Esimuottien kuljettaminen on suhteellisen helppoa, koska ne ovat pieniä ja kestäviä, kun taas tyhjät pullot ovat särkyviä ja kokonsa vuoksi erittäin kalliita kuljettaa. |
| --- | --- |

(280)

Tämän menettelyn kohteena olevaa PET:tä (jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g, ns. ”pullolaatu”) käytetään useimmiten vesi- ja muiden juomapullojen valmistuksessa. Sen käyttö muiden pakkausten (kiinteiden elintarvikkeiden tai pesuaineiden pakkauksissa) ja levyjen valmistuksessa on lisääntymässä, mutta vielä varsin vähäistä. Pullot valmistetaan PET:stä kahdessa vaiheessa: i) ensin valmistetaan esimuotit ruiskuttamalla niihin PET:tä ja ii) myöhemmin esimuotit kuumennetaan ja puhalletaan pulloiksi. Pullojen valmistus voi olla integroitu prosessi (sama yritys ostaa PET:tä, valmistaa esimuotin ja puhaltaa sen pulloksi), tai se voi käsittää vain jälkimmäisen vaiheen (esimuotin puhaltamisen pulloksi). Esimuottien kuljettaminen on suhteellisen helppoa, koska ne ovat pieniä ja kestäviä, kun taas tyhjät pullot ovat särkyviä ja kokonsa vuoksi erittäin kalliita kuljettaa.

| (281) | Pullotusyritykset (pullottajat) täyttävät PET-pullot vedellä ja/tai muulla juomalla. Pullotusyritykset ovat usein mukana PET:iin liittyvässä liiketoiminnassa joko integroidun pullonvalmistusprosessin kautta tai siten, että niillä on jalostuskorvaussopimus (tolling agreements) alihankkijoina toimivien jalostajien ja/tai pullonvalmistajien kanssa, joille ne neuvottelevat PET:n hinnat tuottajan kanssa (soft tolling) tai joille ne jopa ostavat PET:n omia pullojaan varten (hard tolling). |
| --- | --- |

(281)

Pullotusyritykset (pullottajat) täyttävät PET-pullot vedellä ja/tai muulla juomalla. Pullotusyritykset ovat usein mukana PET:iin liittyvässä liiketoiminnassa joko integroidun pullonvalmistusprosessin kautta tai siten, että niillä on jalostuskorvaussopimus (tolling agreements) alihankkijoina toimivien jalostajien ja/tai pullonvalmistajien kanssa, joille ne neuvottelevat PET:n hinnat tuottajan kanssa (soft tolling) tai joille ne jopa ostavat PET:n omia pullojaan varten (hard tolling).

| (282) | Käyttäjäryhmiä on siksi kahdenlaisia:






  — | jalostajat ja/tai pullonvalmistajat, jotka ostavat PET:n suoraan tuottajilta, jalostavat sen esimuoteiksi (tai pulloiksi) ja myyvät sen edelleen jatkojalostettavaksi (tai täytettäväksi), ja |
| --- | --- | --- |

(282)

Käyttäjäryhmiä on siksi kahdenlaisia:

—

jalostajat ja/tai pullonvalmistajat, jotka ostavat PET:n suoraan tuottajilta, jalostavat sen esimuoteiksi (tai pulloiksi) ja myyvät sen edelleen jatkojalostettavaksi (tai täytettäväksi), ja

| — | pullottajat, jotka ostavat PET:n alihankkijoina toimiville pullonvalmistajilleen/jalostajilleen (hard tolling) tai neuvottelevat hinnan, jolla alihankkijoina toimivat jalostajat/pullonvalmistajat voivat hankkia PET:tä (soft tolling). |
| --- | --- |

—

pullottajat, jotka ostavat PET:n alihankkijoina toimiville pullonvalmistajilleen/jalostajilleen (hard tolling) tai neuvottelevat hinnan, jolla alihankkijoina toimivat jalostajat/pullonvalmistajat voivat hankkia PET:tä (soft tolling).

a)   Jalostajat

| (283) | Esimuottien tuottajat ovat PET:n pullolaadun pääkäyttäjiä. Neljä jalostajaa, jotka kattoivat 16 prosenttia unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä (eli palauttivat kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa). Kuten edellä todettiin, suuri määrä jalostajia ilmoittautui menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja ilmaisi vastustuksensa mutta ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja kulutuksestaan. Yhteistyössä toiminut tuontiagentti väitti kuulemistilaisuudessa, että yli 80 prosenttia EU:n käyttäjistä vastustaa toimenpiteitä. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita, eikä sitä voitu todentaa. |
| --- | --- |

(283)

Esimuottien tuottajat ovat PET:n pullolaadun pääkäyttäjiä. Neljä jalostajaa, jotka kattoivat 16 prosenttia unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä (eli palauttivat kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa). Kuten edellä todettiin, suuri määrä jalostajia ilmoittautui menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja ilmaisi vastustuksensa mutta ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja kulutuksestaan. Yhteistyössä toiminut tuontiagentti väitti kuulemistilaisuudessa, että yli 80 prosenttia EU:n käyttäjistä vastustaa toimenpiteitä. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty riittävästi perusteita, eikä sitä voitu todentaa.

| (284) | Euroopan muovinjalostajia edustava järjestö (EuPC) totesi kuulemistilaisuudessa, että sen kanta menettelyyn on puolueeton. Vaikka jotkin sen jäsenistä vastustavatkin toimenpiteitä, tämänhetkinen PET:n Euroopan markkinahinta on PET:n kierrätysyrityksille kestämätön. PET:n kierrätysyritykset (joita EuPC myös edustaa) kannattavat toimenpiteitä. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa järjestö kuitenkin muutti kantaansa ja ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotosta aiheutuisi kohtuuttomia kustannuksia EU:n muovinjalostusteollisuudelle, joka koostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yrityksistä). Järjestö väitti, että pk-yritykset eivät pystyisi ottamaan vastaan korkeampia PET-hintoja, minkä vuoksi niiden olisi pakko lopettaa toimintansa tai siirtyä EU:n ulkopuolelle. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(284)

Euroopan muovinjalostajia edustava järjestö (EuPC) totesi kuulemistilaisuudessa, että sen kanta menettelyyn on puolueeton. Vaikka jotkin sen jäsenistä vastustavatkin toimenpiteitä, tämänhetkinen PET:n Euroopan markkinahinta on PET:n kierrätysyrityksille kestämätön. PET:n kierrätysyritykset (joita EuPC myös edustaa) kannattavat toimenpiteitä. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa järjestö kuitenkin muutti kantaansa ja ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotosta aiheutuisi kohtuuttomia kustannuksia EU:n muovinjalostusteollisuudelle, joka koostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yrityksistä). Järjestö väitti, että pk-yritykset eivät pystyisi ottamaan vastaan korkeampia PET-hintoja, minkä vuoksi niiden olisi pakko lopettaa toimintansa tai siirtyä EU:n ulkopuolelle. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä tässä vaiheessa.

| (285) | Yhteistyössä toimineiden jalostajien palveluksessa oli yhteensä 1 300 työntekijää, ja myöhemmässä menettelyn vaiheessa ilmoittautuneet jalostajat ilmoittivat työntekijöidensä määräksi 6 000. Tuontiagentti ja sen asiakkaat totesivat kuulemistilaisuudessa, että jalostajien työntekijöiden määrä on noin 20 000. Työntekijöiden määrää koskevia tietoja ei ole todennettu. |
| --- | --- |

(285)

Yhteistyössä toimineiden jalostajien palveluksessa oli yhteensä 1 300 työntekijää, ja myöhemmässä menettelyn vaiheessa ilmoittautuneet jalostajat ilmoittivat työntekijöidensä määräksi 6 000. Tuontiagentti ja sen asiakkaat totesivat kuulemistilaisuudessa, että jalostajien työntekijöiden määrä on noin 20 000. Työntekijöiden määrää koskevia tietoja ei ole todennettu.

| (286) | Saatavilla olevien tietojen perusteella esimuottien valmistuksessa käytetyn PET:n kustannukset muodostavat 70–80 prosenttia jalostajien kokonaistuotantokustannuksista. Sillä on sen vuoksi kyseisille yrityksille erittäin tärkeä merkitys. Tutkimuksessa on tähän mennessä käynyt ilmi, että yhteistyössä toimineet jalostajat ovat keskimäärin jo kärsineet tappioita. Koska suurin osa jalostajista on pieniä ja keskisuuria paikallisia yrityksiä, niillä saattaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olla vaikeuksia siirtää mahdolliset lisäkustannukset eteenpäin, erityisesti jos niiden asiakas (pullotusyritys) on varsin suuri toimija, jolla on parempi neuvotteluasema. Esimuottien ja/tai pullojen myyntisopimuksiin (jotka neuvotellaan yleensä vuosittain) sisältyy kuitenkin usein mekanismi, jolla otetaan huomioon PET:n hintojen vaihtelut. |
| --- | --- |

(286)

Saatavilla olevien tietojen perusteella esimuottien valmistuksessa käytetyn PET:n kustannukset muodostavat 70–80 prosenttia jalostajien kokonaistuotantokustannuksista. Sillä on sen vuoksi kyseisille yrityksille erittäin tärkeä merkitys. Tutkimuksessa on tähän mennessä käynyt ilmi, että yhteistyössä toimineet jalostajat ovat keskimäärin jo kärsineet tappioita. Koska suurin osa jalostajista on pieniä ja keskisuuria paikallisia yrityksiä, niillä saattaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olla vaikeuksia siirtää mahdolliset lisäkustannukset eteenpäin, erityisesti jos niiden asiakas (pullotusyritys) on varsin suuri toimija, jolla on parempi neuvotteluasema. Esimuottien ja/tai pullojen myyntisopimuksiin (jotka neuvotellaan yleensä vuosittain) sisältyy kuitenkin usein mekanismi, jolla otetaan huomioon PET:n hintojen vaihtelut.

| (287) | Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että jotkin suuremmat esimuottien valmistajat siirtävät standardoidut tuotantolinjansa EU:n naapurimaihin. Koska esimuottien kuljetuskustannukset ovat lyhyehköllä matkalla varsin alhaiset, näin tapahtuu jo jossain määrin. Tällä hetkellä tietyt seikat, kuten läheisyys asiakkaaseen ja toimitusten joustavuus, vaikuttavat kuitenkin vielä olevan tärkeämpiä kuin edut, joita naapurimailla on tarjottavana. Koska ehdotettujen toimenpiteiden taso on kohtuullinen, katsotaan alustavasti, että esimuottien tuottamisesta EU:n ulkopuolella koituvat edut eivät riitä korvaamaan haittoja. Kun lisäksi otetaan huomioon kuljetuskustannukset, toiminnan siirtämisen uskotaan olevan vaihtoehto vain sellaisille yrityksille, joiden asiakkaat ovat lähellä EU:n rajoja, mutta ei jalostajille, joiden asiakkaat ovat muissa osissa EU:ta. |
| --- | --- |

(287)

Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että jotkin suuremmat esimuottien valmistajat siirtävät standardoidut tuotantolinjansa EU:n naapurimaihin. Koska esimuottien kuljetuskustannukset ovat lyhyehköllä matkalla varsin alhaiset, näin tapahtuu jo jossain määrin. Tällä hetkellä tietyt seikat, kuten läheisyys asiakkaaseen ja toimitusten joustavuus, vaikuttavat kuitenkin vielä olevan tärkeämpiä kuin edut, joita naapurimailla on tarjottavana. Koska ehdotettujen toimenpiteiden taso on kohtuullinen, katsotaan alustavasti, että esimuottien tuottamisesta EU:n ulkopuolella koituvat edut eivät riitä korvaamaan haittoja. Kun lisäksi otetaan huomioon kuljetuskustannukset, toiminnan siirtämisen uskotaan olevan vaihtoehto vain sellaisille yrityksille, joiden asiakkaat ovat lähellä EU:n rajoja, mutta ei jalostajille, joiden asiakkaat ovat muissa osissa EU:ta.

| (288) | Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät vielä, että toimenpiteet auttaisivat PET:n tuottajia vain lyhyellä aikavälillä. Ne väittivät, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä esimuottien valmistajien siirtyessä EU:n ulkopuolelle EU:n markkinoilla ei olisi riittävästi kysyntää PET:n tuottajille ja laskevat hinnat lopulta pakottaisivat PET:n tuottajat sulkemaan laitoksia ja siirtämään toiminnan EU:n ulkopuolelle. Edellä olevassa kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella tätä ei todennäköisesti tule tapahtumaan, koska alustavasti katsotaan, että esimuottien valmistajien ei vielä ole taloudellisesti välttämätöntä siirtyä EU:n ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(288)

Jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuontiagentti väittivät vielä, että toimenpiteet auttaisivat PET:n tuottajia vain lyhyellä aikavälillä. Ne väittivät, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä esimuottien valmistajien siirtyessä EU:n ulkopuolelle EU:n markkinoilla ei olisi riittävästi kysyntää PET:n tuottajille ja laskevat hinnat lopulta pakottaisivat PET:n tuottajat sulkemaan laitoksia ja siirtämään toiminnan EU:n ulkopuolelle. Edellä olevassa kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella tätä ei todennäköisesti tule tapahtumaan, koska alustavasti katsotaan, että esimuottien valmistajien ei vielä ole taloudellisesti välttämätöntä siirtyä EU:n ulkopuolelle.

| (289) | Näin ollen ei voida alustavasti sulkea pois sitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus jalostajien tuotantokustannuksiin. Koska on kuitenkin epävarmaa, voivatko esimuottien ja/tai pullojen valmistajat siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, vaikutusta jalostajien toiminnan kannattavuuteen ja kokonaistulokseen ei voida tässä vaiheessa arvioida yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

(289)

Näin ollen ei voida alustavasti sulkea pois sitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä vaikutus jalostajien tuotantokustannuksiin. Koska on kuitenkin epävarmaa, voivatko esimuottien ja/tai pullojen valmistajat siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, vaikutusta jalostajien toiminnan kannattavuuteen ja kokonaistulokseen ei voida tässä vaiheessa arvioida yksiselitteisesti.

b)   Pullottajat

| (290) | Kuusi pullotusyritystä, joihin kuului Coca-Cola Co:n, Nestle Watersin, Danonen ja Oranginan sivukonttoreita, toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eli palautti kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa. Ne kattoivat 11 prosenttia unionin PET:n kulutuksesta tutkimusajanjaksolla. Niiden työntekijöiden määrää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä, ei voida helposti määrittää toimitettujen tietojen muodon vuoksi. Alustavasti arvioidaan kuitenkin, että työntekijöiden määrä on 6 000. Saatavissa olevien tietojen perusteella arvioidaan, että koko unionin pullotusteollisuus työllistää 40 000–60 000 työntekijää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä. |
| --- | --- |

(290)

Kuusi pullotusyritystä, joihin kuului Coca-Cola Co:n, Nestle Watersin, Danonen ja Oranginan sivukonttoreita, toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eli palautti kyselylomakkeen täytettynä asetetussa määräajassa. Ne kattoivat 11 prosenttia unionin PET:n kulutuksesta tutkimusajanjaksolla. Niiden työntekijöiden määrää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä, ei voida helposti määrittää toimitettujen tietojen muodon vuoksi. Alustavasti arvioidaan kuitenkin, että työntekijöiden määrä on 6 000. Saatavissa olevien tietojen perusteella arvioidaan, että koko unionin pullotusteollisuus työllistää 40 000–60 000 työntekijää, jotka osallistuvat suoraan tuotantoon, jossa käytetään PET:tä.

| (291) | Saatavissa olevien tietojen perusteella PET:n osuus yhteistyössä toimineiden pullottajien kokonaiskustannuksista vaihteli 1 prosentista 14 prosenttiin riippuen niiden tuottamien tuotteiden tuotannossa käytettyjen muiden komponenttien kustannuksista. Saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että PET vaikuttaa olevan tärkeä kustannustekijä kivennäisveden tuottajille (erityisesti ei-merkkituotteille), kun taas joillekin virvokkeiden valmistajille sen merkitys on marginaalinen. Tiedoista käy ilmi, että joissakin tapauksissa PET:n osuus voi nousta 20 prosenttiin asiakkaan maksamasta kivennäisveden lopullisesta hinnasta. Keskimäärin PET:n osuuden pullotusyritysten kokonaiskustannuksista arvioidaan olevan noin 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(291)

Saatavissa olevien tietojen perusteella PET:n osuus yhteistyössä toimineiden pullottajien kokonaiskustannuksista vaihteli 1 prosentista 14 prosenttiin riippuen niiden tuottamien tuotteiden tuotannossa käytettyjen muiden komponenttien kustannuksista. Saatavissa olevista tiedoista käy ilmi, että PET vaikuttaa olevan tärkeä kustannustekijä kivennäisveden tuottajille (erityisesti ei-merkkituotteille), kun taas joillekin virvokkeiden valmistajille sen merkitys on marginaalinen. Tiedoista käy ilmi, että joissakin tapauksissa PET:n osuus voi nousta 20 prosenttiin asiakkaan maksamasta kivennäisveden lopullisesta hinnasta. Keskimäärin PET:n osuuden pullotusyritysten kokonaiskustannuksista arvioidaan olevan noin 10 prosenttia.

| (292) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvalla mahdollisella PET:n hinnan korotuksella on vain rajallinen (alle 2 prosentin kustannusten nousu) vaikutus pullotusyritysten kokonaistilanteeseen, vaikka niiden olisi väitteen mukaisesti vaikea siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, mikä on joka tapauksessa epätodennäköistä keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(292)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvalla mahdollisella PET:n hinnan korotuksella on vain rajallinen (alle 2 prosentin kustannusten nousu) vaikutus pullotusyritysten kokonaistilanteeseen, vaikka niiden olisi väitteen mukaisesti vaikea siirtää lisäkustannukset asiakkailleen, mikä on joka tapauksessa epätodennäköistä keskipitkällä aikavälillä.

6.5   Riittämätön PET:n tarjonta

| (293) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi riittämättömään PET:n tarjontaan EU:n markkinoilla ja että unionin tuottajilla ei ole tarpeeksi kapasiteettia tyydyttämään nykyistä kysyntää. |
| --- | --- |

(293)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi riittämättömään PET:n tarjontaan EU:n markkinoilla ja että unionin tuottajilla ei ole tarpeeksi kapasiteettia tyydyttämään nykyistä kysyntää.

| (294) | Tältä osin on huomattava, että vain 69 prosenttia unionin tuottajien kapasiteetista oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että niillä on tarvittaessa riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia korvaamaan asianomaisista maista tuleva tuonti. Tullin tarkoituksena ei pitäisi kuitenkaan olla tuonnin ehkäiseminen vaan ainoastaan terveen kilpailun palauttaminen markkinoille. PET:tä on saatavilla on myös muista lähteistä. |
| --- | --- |

(294)

Tältä osin on huomattava, että vain 69 prosenttia unionin tuottajien kapasiteetista oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että niillä on tarvittaessa riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia korvaamaan asianomaisista maista tuleva tuonti. Tullin tarkoituksena ei pitäisi kuitenkaan olla tuonnin ehkäiseminen vaan ainoastaan terveen kilpailun palauttaminen markkinoille. PET:tä on saatavilla on myös muista lähteistä.

| (295) | Lisäksi on odotettavissa, että PET:n kierrätysteollisuus lisäisi tuotantoaan, jos uuden PET:n hinta säilyy EU:n markkinoilla kohtuullisella tasolla, eikä sen anneta laskea epäoikeudenmukaisen kilpailun vuoksi. |
| --- | --- |

(295)

Lisäksi on odotettavissa, että PET:n kierrätysteollisuus lisäisi tuotantoaan, jos uuden PET:n hinta säilyy EU:n markkinoilla kohtuullisella tasolla, eikä sen anneta laskea epäoikeudenmukaisen kilpailun vuoksi.

6.6   Muut väitteet

| (296) | Iranilainen viejä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla Iranista tulevan PET:n tuonnissa olisi suhteettoman negatiivinen vaikutus, kun otetaan huomioon, että kyseessä on kehitysmaa ja iranilaisille viejille aiheutuu jo nyt vakavia haittoja kansainvälisistä sanktioista. Komission pysyvänä käytäntönä on toteuttaa tukien vastaisia toimia yhtälailla kehitysmaita ja teollisuusmaita vastaan, jos oikeudelliset perusteet oikeuttavat tällaiset toimet. Lisäksi se, että Iraniin kohdistuu sanktioita, ei ole relevanttia voimassa olevien tukien vastaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(296)

Iranilainen viejä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla Iranista tulevan PET:n tuonnissa olisi suhteettoman negatiivinen vaikutus, kun otetaan huomioon, että kyseessä on kehitysmaa ja iranilaisille viejille aiheutuu jo nyt vakavia haittoja kansainvälisistä sanktioista. Komission pysyvänä käytäntönä on toteuttaa tukien vastaisia toimia yhtälailla kehitysmaita ja teollisuusmaita vastaan, jos oikeudelliset perusteet oikeuttavat tällaiset toimet. Lisäksi se, että Iraniin kohdistuu sanktioita, ei ole relevanttia voimassa olevien tukien vastaisten sääntöjen mukaisesti.

6.7   Unionin etua koskevat päätelmät

| (297) | Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto asianomaista maista tulevassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle ja muille unionin tuottajille mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin negatiivisia vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset (pääasiassa jalostajien) käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja toimittajille odotetut edut. |
| --- | --- |

(297)

Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto asianomaista maista tulevassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle ja muille unionin tuottajille mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin negatiivisia vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset (pääasiassa jalostajien) käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja toimittajille odotetut edut.

| (298) | Terveen kilpailun palauttaminen ja kohtuullisen hintatason säilyttäminen EU:ssa rohkaisee PET:n kierrättämistä ja myötävaikuttaa siten ympäristön suojeluun. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei loppujen lopuksi ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä tässä tapauksessa. Tätä alustavaa arvioita on ehkä tarkistettava loppuvaiheessa sen jälkeen, kun käyttäjien kyselylomakevastaukset on todennettu ja niitä on tutkittu lisää. |
| --- | --- |

(298)

Terveen kilpailun palauttaminen ja kohtuullisen hintatason säilyttäminen EU:ssa rohkaisee PET:n kierrättämistä ja myötävaikuttaa siten ympäristön suojeluun. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei loppujen lopuksi ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä tässä tapauksessa. Tätä alustavaa arvioita on ehkä tarkistettava loppuvaiheessa sen jälkeen, kun käyttäjien kyselylomakevastaukset on todennettu ja niitä on tutkittu lisää.

7.   VÄLIAIKAISET TASOITUSTOIMENPITEET

| (299) | Tuettua tuontia, siitä johtuvaa vahinkoa ja unionin etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(299)

Tuettua tuontia, siitä johtuvaa vahinkoa ja unionin etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

7.1   Vahingon korjaava taso

| (300) | Asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua tukimarginaalia. Vahingollisen tuen vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli tuetun tuonnin puuttuessa. |
| --- | --- |

(300)

Asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua tukimarginaalia. Vahingollisen tuen vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli tuetun tuonnin puuttuessa.

| (301) | Unioni esitti 7,5 prosentin voittotavoitetta, jota käytettiin Kiinan kansantasavaltaa koskevassa menettelyssä. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala ei kuitenkaan kertaakaan saavuttanut tällaista voittoa (se ei itse asiassa ollut kannattava missään vaiheessa) ja tuotannonala ilmoitti yleisesti toimivansa varsin alhaisilla marginaaleilla. Kaksi otokseen valittua yritystä saavutti suurimmillaan 3 prosentin voiton, joka osui tarkastelujakson yhdelle vuodelle. Tämän perusteella katsottiin alustavasti 5 prosentin voittotavoitteen olevan asianmukainen. |
| --- | --- |

(301)

Unioni esitti 7,5 prosentin voittotavoitetta, jota käytettiin Kiinan kansantasavaltaa koskevassa menettelyssä. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala ei kuitenkaan kertaakaan saavuttanut tällaista voittoa (se ei itse asiassa ollut kannattava missään vaiheessa) ja tuotannonala ilmoitti yleisesti toimivansa varsin alhaisilla marginaaleilla. Kaksi otokseen valittua yritystä saavutti suurimmillaan 3 prosentin voiton, joka osui tarkastelujakson yhdelle vuodelle. Tämän perusteella katsottiin alustavasti 5 prosentin voittotavoitteen olevan asianmukainen.

| (302) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan. |
| --- | --- |

(302)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.

| (303) | Koska raaka-aineiden hinnat ja sen myötä PET:n hinnat vaihtelivat merkittävästi unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi laskea vahingon korjaava taso neljännesvuositietojen perusteella.






  Maa | Vahingon korjaava taso |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| Arabiemiirikunnat | 18,5 % |

(303)

Koska raaka-aineiden hinnat ja sen myötä PET:n hinnat vaihtelivat merkittävästi unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla, katsottiin asianmukaiseksi laskea vahingon korjaava taso neljännesvuositietojen perusteella.

Maa

Vahingon korjaava taso

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

Arabiemiirikunnat

18,5 %

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (304) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön alimman tuen ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(304)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön alimman tuen ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (305) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsotaan, että Iranista peräisin olevassa tuonnissa väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön havaitun vahinkomarginaalin suuruisena, kun taas Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevassa tuonnissa väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön havaitun tukimarginaalin suuruisena. |
| --- | --- |

(305)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsotaan, että Iranista peräisin olevassa tuonnissa väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön havaitun vahinkomarginaalin suuruisena, kun taas Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevassa tuonnissa väliaikainen tasoitustulli olisi otettava käyttöön havaitun tukimarginaalin suuruisena.

| (306) | PET:n kustannukset ja hinnat vaihtelevat voimakkaasti varsin lyhyiden ajanjaksojen kuluessa. Sen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa tullit käyttöön tonnia kohti kannettavina paljoustulleina. Kyseiset määrät on saatu soveltamalla tasoitustullin määrää CIF-vientihintoihin, joita käytettiin rinnakkaisen polkumyyntimenettelyn laskelmissa. |
| --- | --- |

(306)

PET:n kustannukset ja hinnat vaihtelevat voimakkaasti varsin lyhyiden ajanjaksojen kuluessa. Sen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa tullit käyttöön tonnia kohti kannettavina paljoustulleina. Kyseiset määrät on saatu soveltamalla tasoitustullin määrää CIF-vientihintoihin, joita käytettiin rinnakkaisen polkumyyntimenettelyn laskelmissa.

| (307) | Edellä todetun perusteella ehdotetut tasoitustullit ovat prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:










  Maa | Kokonaistukimarginaali | josta vientitukea | Vahinkomarginaali
  (neljännesvuosittainen) | Väliaikainen tasoitustulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Määrä
  (euroa/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| Arabiemiirikunnat | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Edellä todetun perusteella ehdotetut tasoitustullit ovat prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:

Maa

Kokonaistukimarginaali

josta vientitukea

Vahinkomarginaali

(neljännesvuosittainen)

Väliaikainen tasoitustulli

%

Määrä

(euroa/t)

Iran

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

Arabiemiirikunnat

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3   Loppusäännös

| (308) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(308)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli tuotaessa Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevaa polyeteenitereftalaattia, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tasoitustulli on seuraava:

| Maa | Tasoitustulli
  (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| Iran: kaikki yritykset | 142,97 |
| Pakistan: kaikki yritykset | 83,64 |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat: kaikki yritykset | 42,34 |

Maa

Tasoitustulli

(euroa/tonni)

Iran: kaikki yritykset

142,97

Pakistan: kaikki yritykset

83,64

Yhdistyneet arabiemiirikunnat: kaikki yritykset

42,34

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 145 artiklan mukaisesti, väliaikaista tasoitustullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 30 artiklan soveltamista.

Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUVL C 208, 3.9.2009, s. 7.

2

(3)  EUVL C 208, 3.9.2009, s. 12.

3

(4)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/59

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 474/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/61

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 475/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 470/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 131, 29.5.2010, s. 29.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/63

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 476/2010,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

vilja-alalla 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä kesäkuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 1 päivästä kesäkuuta 2010.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivänä kesäkuuta 2010 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 13,98 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 13,98 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

13,98

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

0,00

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

13,98

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Palkkio Meksikonlahdella | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

165,97

116,10

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Palkkio Meksikonlahdella

—

16,37

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

30,61 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

DIREKTIIVIT

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/66

---

NEUVOSTON DIREKTIIVI 2010/32/EU,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,

HOSPEEMin ja EPSUn tekemän terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemistä terveydenhuoltoalalla koskevan puitesopimuksen täytäntöönpanosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Työmarkkinaosapuolet voivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaan pyytää yhteisesti, että niiden unionin tasolla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta tekemät sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(1)

Työmarkkinaosapuolet voivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaan pyytää yhteisesti, että niiden unionin tasolla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta tekemät sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä.

| (2) | Euroopan terveydenhuoltoalan työnantajayhdistys HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen federaatio EPSU (European Federation of Public Services Unions) ilmoittivat komissiolle 17 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että ne haluavat aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (EY:n perustamissopimus) (1) 138 artiklan 4 kohdan ja 139 artiklan mukaisesti neuvottelut, joiden tarkoituksena on tehdä puitesopimus terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemisestä terveydenhuoltoalalla. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan terveydenhuoltoalan työnantajayhdistys HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen federaatio EPSU (European Federation of Public Services Unions) ilmoittivat komissiolle 17 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että ne haluavat aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (EY:n perustamissopimus) (1) 138 artiklan 4 kohdan ja 139 artiklan mukaisesti neuvottelut, joiden tarkoituksena on tehdä puitesopimus terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemisestä terveydenhuoltoalalla.

| (3) | Kyseiset Euroopan tason työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 puitesopimuksen terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemisestä terveydenhuoltoalalla. |
| --- | --- |

(3)

Kyseiset Euroopan tason työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 puitesopimuksen terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemisestä terveydenhuoltoalalla.

| (4) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa direktiivin tavoitetta eli mahdollisimman turvallisen työympäristön luomista terveydenhuoltoalalle ehkäisemällä kaikkien terävien lääketieteellisten instrumenttien työntekijöille aiheuttamia tapaturmia (myös neulanpistoja) ja suojelemalla työntekijöitä tällaiselta vaaralta, vaan se voidaan paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa direktiivin tavoitetta eli mahdollisimman turvallisen työympäristön luomista terveydenhuoltoalalle ehkäisemällä kaikkien terävien lääketieteellisten instrumenttien työntekijöille aiheuttamia tapaturmia (myös neulanpistoja) ja suojelemalla työntekijöitä tällaiselta vaaralta, vaan se voidaan paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (5) | Laatiessaan ehdotustaan direktiiviksi komissio on ottanut huomioon allekirjoittajaosapuolten edustavuuden, puitesopimuksen soveltamisalan terveydenhuoltoalalla, allekirjoittajaosapuolten valtuudet, puitesopimuksen lausekkeiden lainmukaisuuden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien aiheellisten määräysten noudattamisen. |
| --- | --- |

(5)

Laatiessaan ehdotustaan direktiiviksi komissio on ottanut huomioon allekirjoittajaosapuolten edustavuuden, puitesopimuksen soveltamisalan terveydenhuoltoalalla, allekirjoittajaosapuolten valtuudet, puitesopimuksen lausekkeiden lainmukaisuuden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien aiheellisten määräysten noudattamisen.

| (6) | Komissio on ilmoittanut Euroopan parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ehdotuksestaan. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on ilmoittanut Euroopan parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ehdotuksestaan.

| (7) | Euroopan parlamentti hyväksyi 11 päivänä helmikuuta 2010 ehdotusta koskevan päätöslauselman. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentti hyväksyi 11 päivänä helmikuuta 2010 ehdotusta koskevan päätöslauselman.

| (8) | Puitesopimuksen tarkoituksena on sen 1 lausekkeen mukaisesti edistää erään sosiaalipolitiikkaan liittyvän tavoitteen eli parempien työolojen saavuttamista. |
| --- | --- |

(8)

Puitesopimuksen tarkoituksena on sen 1 lausekkeen mukaisesti edistää erään sosiaalipolitiikkaan liittyvän tavoitteen eli parempien työolojen saavuttamista.

| (9) | Puitesopimuksen 11 lausekkeen mukaisesti jäsenvaltiot ja yhteisö (korvattu 1 päivästä joulukuuta 2009 unionilla) voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön työntekijöiden suojelemiseksi terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamilta tapaturmilta määräyksiä, jotka ovat sopimuksen määräyksiä suotuisampia. |
| --- | --- |

(9)

Puitesopimuksen 11 lausekkeen mukaisesti jäsenvaltiot ja yhteisö (korvattu 1 päivästä joulukuuta 2009 unionilla) voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön työntekijöiden suojelemiseksi terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamilta tapaturmilta määräyksiä, jotka ovat sopimuksen määräyksiä suotuisampia.

| (10) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta.

| (11) | Jäsenvaltiot voivat antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi niiden yhteisestä pyynnöstä edellyttäen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen jatkuvasti taata tässä direktiivissä edellytettyjen tulosten saavuttamisen. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot voivat antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi niiden yhteisestä pyynnöstä edellyttäen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen jatkuvasti taata tässä direktiivissä edellytettyjen tulosten saavuttamisen.

| (12) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja unionin edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne, |
| --- | --- |

(12)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja unionin edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tällä direktiivillä pannaan täytäntöön liitteessä oleva terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäisemistä terveydenhuoltoalalla koskeva puitesopimus, jonka Euroopan tason työmarkkinaosapuolet HOSPEEM ja EPSU ovat allekirjoittaneet 17 päivänä heinäkuuta 2009.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on päätettävä siitä, mitä seuraamuksia sovelletaan, jos tähän direktiiviin perustuvia kansallisia säännöksiä rikotaan. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 11 päivänä toukokuuta 2013 tai varmistettava, että työmarkkinaosapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sopimusteitse viimeistään kyseisenä päivänä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

4 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Numerointi muuttunut: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan 4 kohta ja 155 artikla.

1

(2)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

2

---

LIITE

PUITESOPIMUS TERÄVIEN INSTRUMENTTIEN AIHEUTTAMIEN TAPATURMIEN EHKÄISEMISESTÄ TERVEYDENHUOLTOALALLA

Johdanto:

| 1. | Työterveys ja työturvallisuus on asia, jota kaikkien terveydenhuoltoalalla toimivien olisi pidettävä tärkeänä. Kun vältettävissä olevien tapaturmien ehkäisemiseksi ja niiltä suojelemiseksi toteutetaan asianmukaisia toimia, resurssienkäyttö paranee. |
| --- | --- |

1.

Työterveys ja työturvallisuus on asia, jota kaikkien terveydenhuoltoalalla toimivien olisi pidettävä tärkeänä. Kun vältettävissä olevien tapaturmien ehkäisemiseksi ja niiltä suojelemiseksi toteutetaan asianmukaisia toimia, resurssienkäyttö paranee.

| 2. | Työntekijöiden terveys ja turvallisuus on ensiarvoisen tärkeä asia, joka liittyy läheisesti potilaiden terveyteen. Se on laadukkaan hoidon perusta. |
| --- | --- |

2.

Työntekijöiden terveys ja turvallisuus on ensiarvoisen tärkeä asia, joka liittyy läheisesti potilaiden terveyteen. Se on laadukkaan hoidon perusta.

| 3. | Teräviin lääketieteellisiin instrumentteihin liittyvän toiminnan linjaamisen ja toteuttamisen olisi perustuttava työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. |
| --- | --- |

3.

Teräviin lääketieteellisiin instrumentteihin liittyvän toiminnan linjaamisen ja toteuttamisen olisi perustuttava työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun.

| 4. | Euroopan terveydenhuoltoalan työnantajayhdistys HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen federaatio EPSU (European Federation of Public Services Unions), jotka on tunnustettu Euroopan tason työmarkkinaosapuoliksi terveydenhuoltoalalla, ovat sopineet seuraavaa: |
| --- | --- |

4.

Euroopan terveydenhuoltoalan työnantajayhdistys HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen federaatio EPSU (European Federation of Public Services Unions), jotka on tunnustettu Euroopan tason työmarkkinaosapuoliksi terveydenhuoltoalalla, ovat sopineet seuraavaa:

Yleisiä näkökohtia:

| 1. | HOSPEEM ja EPSU ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 138 artiklan ja 139 artiklan 2 kohdan (1); |
| --- | --- |

1.

HOSPEEM ja EPSU ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 138 artiklan ja 139 artiklan 2 kohdan (1);

| 2. | ottavat huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2); |
| --- | --- |

2.

ottavat huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2);

| 3. | ottavat huomioon työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista 30 päivänä marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (3); |
| --- | --- |

3.

ottavat huomioon työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista 30 päivänä marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (3);

| 4. | ottavat huomioon työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä, 18 päivänä syyskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (4); |
| --- | --- |

4.

ottavat huomioon työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä, 18 päivänä syyskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (4);

| 5. | ottavat huomioon yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian vuosiksi 2007–2012 (5); |
| --- | --- |

5.

ottavat huomioon yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian vuosiksi 2007–2012 (5);

| 6. | ottavat huomioon työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/14/EY (6); |
| --- | --- |

6.

ottavat huomioon työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/14/EY (6);

| 7. | ottavat huomioon Euroopan parlamentin 6 päivänä heinäkuuta 2006 antaman päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten terveydenhoitoalan työntekijöiden suojaamiseksi veren kautta tarttuvilta infektioilta, jotka johtuvat neulojen aiheuttamista loukkaantumisista (2006/2015(INI)); |
| --- | --- |

7.

ottavat huomioon Euroopan parlamentin 6 päivänä heinäkuuta 2006 antaman päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten terveydenhoitoalan työntekijöiden suojaamiseksi veren kautta tarttuvilta infektioilta, jotka johtuvat neulojen aiheuttamista loukkaantumisista (2006/2015(INI));

| 8. | ottavat huomioon Euroopan komission toteuttaman ensimmäisen ja toisen vaiheen kuulemisen, joka koski eurooppalaisten terveydenhoitoalan työntekijöiden suojaamista veren kautta tarttuvilta infektioilta, jotka johtuvat neulojen aiheuttamista loukkaantumisista; |
| --- | --- |

8.

ottavat huomioon Euroopan komission toteuttaman ensimmäisen ja toisen vaiheen kuulemisen, joka koski eurooppalaisten terveydenhoitoalan työntekijöiden suojaamista veren kautta tarttuvilta infektioilta, jotka johtuvat neulojen aiheuttamista loukkaantumisista;

| 9. | ottavat huomioon 7 päivänä helmikuuta 2008 järjestetyn neulanpistovammoja käsitelleen EPSUn ja HOSPEEMin teknisen seminaarin tulokset; |
| --- | --- |

9.

ottavat huomioon 7 päivänä helmikuuta 2008 järjestetyn neulanpistovammoja käsitelleen EPSUn ja HOSPEEMin teknisen seminaarin tulokset;

| 10. | ottavat huomioon neuvoston direktiivin 89/391/ETY 6 artiklassa vahvistetun yleisiä ehkäiseviä periaatteita koskevan hierarkian sekä direktiivin 2000/54/EY 3, 5 ja 6 artiklassa määritellyt ehkäisevät toimenpiteet; |
| --- | --- |

10.

ottavat huomioon neuvoston direktiivin 89/391/ETY 6 artiklassa vahvistetun yleisiä ehkäiseviä periaatteita koskevan hierarkian sekä direktiivin 2000/54/EY 3, 5 ja 6 artiklassa määritellyt ehkäisevät toimenpiteet;

| 11. | ottavat huomioon ILO:n ja WHO:n yhteiset ohjeet, jotka koskevat terveyspalveluja ja hiv/aidsia, sekä ILO:n ja WHO:n yhteiset ohjeet, jotka koskevat hiv-tartunnan ehkäisemiseksi annettavaa altistumisen jälkeistä estolääkitystä; |
| --- | --- |

11.

ottavat huomioon ILO:n ja WHO:n yhteiset ohjeet, jotka koskevat terveyspalveluja ja hiv/aidsia, sekä ILO:n ja WHO:n yhteiset ohjeet, jotka koskevat hiv-tartunnan ehkäisemiseksi annettavaa altistumisen jälkeistä estolääkitystä;

| 12. | kunnioittavat voimassa olevia kansallisia säädöksiä ja työehtosopimuksia täysimääräisesti; |
| --- | --- |

12.

kunnioittavat voimassa olevia kansallisia säädöksiä ja työehtosopimuksia täysimääräisesti;

| 13. | katsovat, että on toteutettava toimia, joilla voidaan arvioida terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien esiintyvyyttä terveydenhuoltoalalla, ja että tieteellinen näyttö osoittaa, että tapaturmien ja infektioiden esiintyvyyttä voidaan selvästi vähentää ennalta ehkäisevin suojatoimin; |
| --- | --- |

13.

katsovat, että on toteutettava toimia, joilla voidaan arvioida terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien esiintyvyyttä terveydenhuoltoalalla, ja että tieteellinen näyttö osoittaa, että tapaturmien ja infektioiden esiintyvyyttä voidaan selvästi vähentää ennalta ehkäisevin suojatoimin;

| 14. | katsovat, että asianmukaiset toimet tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseksi edellyttävät täysimittaista riskinarviointia; |
| --- | --- |

14.

katsovat, että asianmukaiset toimet tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseksi edellyttävät täysimittaista riskinarviointia;

| 15. | katsovat, että työnantajien sekä työntekijöiden työsuojeluedustajien on tehtävä yhteistyötä terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseksi ja työntekijöiden suojelemiseksi niiltä; |
| --- | --- |

15.

katsovat, että työnantajien sekä työntekijöiden työsuojeluedustajien on tehtävä yhteistyötä terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseksi ja työntekijöiden suojelemiseksi niiltä;

| 16. | katsovat, että terävien instrumenttien aiheuttamat tapaturmat koskevat ensi sijassa mutteivät yksinomaan terveydenhuollon työntekijöitä; |
| --- | --- |

16.

katsovat, että terävien instrumenttien aiheuttamat tapaturmat koskevat ensi sijassa mutteivät yksinomaan terveydenhuollon työntekijöitä;

| 17. | katsovat, että kliinistä harjoittelua osana koulutustaan suorittavia opiskelijoita ei pidetä tässä sopimuksessa tarkoitettuina työntekijöinä ja että tässä sopimuksessa hahmoteltujen ehkäisy- ja suojatoimenpiteiden pitäisi koskea myös heitä siten, että vastuuseikkoihin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia käytäntöjä. |
| --- | --- |

17.

katsovat, että kliinistä harjoittelua osana koulutustaan suorittavia opiskelijoita ei pidetä tässä sopimuksessa tarkoitettuina työntekijöinä ja että tässä sopimuksessa hahmoteltujen ehkäisy- ja suojatoimenpiteiden pitäisi koskea myös heitä siten, että vastuuseikkoihin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia käytäntöjä.

1 lauseke:   Tarkoitus

Tämän puitesopimuksen tarkoituksena on

| — | saada aikaan mahdollisimman turvallinen työympäristö, |
| --- | --- |

—

saada aikaan mahdollisimman turvallinen työympäristö,

| — | ehkäistä kaikkien terävien lääketieteellisten instrumenttien työntekijöille aiheuttamat tapaturmat (myös neulanpistot), |
| --- | --- |

—

ehkäistä kaikkien terävien lääketieteellisten instrumenttien työntekijöille aiheuttamat tapaturmat (myös neulanpistot),

| — | suojella työntekijöitä, joita vaara koskee, |
| --- | --- |

—

suojella työntekijöitä, joita vaara koskee,

| — | määritellä kokonaisvaltainen toimintamalli, jolla vahvistetaan toimintaperiaatteita riskinarviointia, riskien torjuntaa, koulutusta, tiedotusta, tietoisuuden lisäämistä ja seurantaa varten, |
| --- | --- |

—

määritellä kokonaisvaltainen toimintamalli, jolla vahvistetaan toimintaperiaatteita riskinarviointia, riskien torjuntaa, koulutusta, tiedotusta, tietoisuuden lisäämistä ja seurantaa varten,

| — | vahvistaa reagointi- ja seurantamenettelyt. |
| --- | --- |

—

vahvistaa reagointi- ja seurantamenettelyt.

2 lauseke:   Soveltamisala

Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin terveydenhuoltoalan työntekijöihin ja kaikkiin, jotka työskentelevät työantajien alaisuudessa ja valvonnassa. Työnantajien olisi toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että alihankkijat noudattavat tämän sopimuksen määräyksiä.

3 lauseke:   Määritelmät

Tässä sopimuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

4 lauseke:   Periaatteet

| 1. | Terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseen tarvitaan hyvin koulutettua, riittävin resurssein varustettua ja turvattua terveyspalveluhenkilöstöä. Altistumisen ehkäiseminen on keskeinen toimintamalli työssä sattuvien tapaturmien tai infektioiden riskin poistamiseksi ja minimoimiseksi. |
| --- | --- |

1.

Terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ja infektioiden ehkäisemiseen tarvitaan hyvin koulutettua, riittävin resurssein varustettua ja turvattua terveyspalveluhenkilöstöä. Altistumisen ehkäiseminen on keskeinen toimintamalli työssä sattuvien tapaturmien tai infektioiden riskin poistamiseksi ja minimoimiseksi.

| 2. | Työsuojeluedustajilla on keskeinen asema riskien ehkäisemisessä ja suojelussa. |
| --- | --- |

2.

Työsuojeluedustajilla on keskeinen asema riskien ehkäisemisessä ja suojelussa.

| 3. | Työnantajalla on velvollisuus varmistaa työntekijöiden turvallisuus ja terveys kaikissa työhön liittyvissä seikoissa, psykososiaaliset tekijät ja työn organisointi mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.

Työnantajalla on velvollisuus varmistaa työntekijöiden turvallisuus ja terveys kaikissa työhön liittyvissä seikoissa, psykososiaaliset tekijät ja työn organisointi mukaan luettuina.

| 4. | Jokaisella työntekijällä on velvollisuus huolehtia mahdollisimman hyvin koulutuksensa ja työnantajansa ohjeiden mukaisesti omasta turvallisuudestaan ja terveydestään sekä myös muiden turvallisuudesta ja terveydestä, jos hänen työskentelynsä vaikuttaa heihin. |
| --- | --- |

4.

Jokaisella työntekijällä on velvollisuus huolehtia mahdollisimman hyvin koulutuksensa ja työnantajansa ohjeiden mukaisesti omasta turvallisuudestaan ja terveydestään sekä myös muiden turvallisuudesta ja terveydestä, jos hänen työskentelynsä vaikuttaa heihin.

| 5. | Työnantajan on luotava sellainen ympäristö, jossa työntekijät ja heidän edustajansa osallistuvat työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien toimintaperiaatteiden ja -käytäntöjen kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.

Työnantajan on luotava sellainen ympäristö, jossa työntekijät ja heidän edustajansa osallistuvat työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien toimintaperiaatteiden ja -käytäntöjen kehittämiseen.

| 6. | Sopimuksen 5–10 lausekkeessa esitettyjen erityisten ennaltaehkäisevien toimien periaatteen lähtökohtana on, ettei koskaan voida olettaa, ettei riskejä ole olemassa. Sovelletaan direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan ja direktiivin 2000/54/EY 3, 5 ja 6 artiklan mukaista yleisten ehkäisevien periaatteiden hierarkiaa. |
| --- | --- |

6.

Sopimuksen 5–10 lausekkeessa esitettyjen erityisten ennaltaehkäisevien toimien periaatteen lähtökohtana on, ettei koskaan voida olettaa, ettei riskejä ole olemassa. Sovelletaan direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan ja direktiivin 2000/54/EY 3, 5 ja 6 artiklan mukaista yleisten ehkäisevien periaatteiden hierarkiaa.

| 7. | Työntekijöiden edustajien ja työnantajien on asianmukaisella tasolla tehtävä yhteistyötä riskien poistamiseksi ja ehkäisemiseksi, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi ja turvallisen työympäristön luomiseksi, mukaan luettuna kuuleminen turvallisten työvälineiden valinnasta ja käytöstä, sekä sen selvittämiseksi, miten koulutus, tiedotus ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet olisi paras toteuttaa. |
| --- | --- |

7.

Työntekijöiden edustajien ja työnantajien on asianmukaisella tasolla tehtävä yhteistyötä riskien poistamiseksi ja ehkäisemiseksi, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi ja turvallisen työympäristön luomiseksi, mukaan luettuna kuuleminen turvallisten työvälineiden valinnasta ja käytöstä, sekä sen selvittämiseksi, miten koulutus, tiedotus ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet olisi paras toteuttaa.

| 8. | Toiminta on toteutettava kansallisen lainsäädännön ja/tai kansallisten työehtosopimusten mukaista tiedottamis- ja kuulemismenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

8.

Toiminta on toteutettava kansallisen lainsäädännön ja/tai kansallisten työehtosopimusten mukaista tiedottamis- ja kuulemismenettelyä noudattaen.

| 9. | Tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien toimien tehokkuus edellyttää työnantajilta, työntekijöiltä ja heidän edustajiltaan yhteisten velvollisuuksien täyttämistä. |
| --- | --- |

9.

Tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien toimien tehokkuus edellyttää työnantajilta, työntekijöiltä ja heidän edustajiltaan yhteisten velvollisuuksien täyttämistä.

| 10. | Mahdollisimman turvallisen työpaikan aikaansaamiseen tarvitaan suunnittelua, tietoisuuden lisäämistä, tiedotusta, koulutusta, ehkäisemistä ja seurantaa koskevien toimenpiteiden yhdistelmää. |
| --- | --- |

10.

Mahdollisimman turvallisen työpaikan aikaansaamiseen tarvitaan suunnittelua, tietoisuuden lisäämistä, tiedotusta, koulutusta, ehkäisemistä ja seurantaa koskevien toimenpiteiden yhdistelmää.

| 11. | Edistetään syyllistämätöntä toimintakulttuuria. Vaaratilanteiden raportoinnissa käytettävissä menettelyissä olisi keskityttävä järjestelmätekijöihin yksittäisten virheiden sijaan. Hyväksyttävänä menettelynä olisi pidettävä järjestelmällistä raportointia. |
| --- | --- |

11.

Edistetään syyllistämätöntä toimintakulttuuria. Vaaratilanteiden raportoinnissa käytettävissä menettelyissä olisi keskityttävä järjestelmätekijöihin yksittäisten virheiden sijaan. Hyväksyttävänä menettelynä olisi pidettävä järjestelmällistä raportointia.

5 lauseke:   Riskinarviointi

| 1. | Riskinarviointimenettelyissä on noudatettava direktiivin 2000/54/EY 3 ja 6 artiklaa sekä direktiivin 89/391/ETY 6 ja 9 artiklaa. |
| --- | --- |

1.

Riskinarviointimenettelyissä on noudatettava direktiivin 2000/54/EY 3 ja 6 artiklaa sekä direktiivin 89/391/ETY 6 ja 9 artiklaa.

| 2. | Riskinarviointiin on sisällytettävä altistumisen määritys, siinä on tunnustettava hyvin resursoidun ja organisoidun työympäristön merkitys, ja sen on katettava kaikki tilanteet, joissa voi sattua tapaturma tai joihin liittyy verta tai muuta mahdollisesti tartuntavaarallista ainesta. |
| --- | --- |

2.

Riskinarviointiin on sisällytettävä altistumisen määritys, siinä on tunnustettava hyvin resursoidun ja organisoidun työympäristön merkitys, ja sen on katettava kaikki tilanteet, joissa voi sattua tapaturma tai joihin liittyy verta tai muuta mahdollisesti tartuntavaarallista ainesta.

| 3. | Riskinarvioinnissa on otettava huomioon teknologia, työn organisointi, työolot, pätevyystasot, työhön liittyvät psykososiaaliset tekijät ja työympäristöön liittyvien tekijöiden vaikutukset. Näin voidaan






  — | selvittää, miten altistuminen voitaisiin välttää |
| --- | --- | --- |

3.

Riskinarvioinnissa on otettava huomioon teknologia, työn organisointi, työolot, pätevyystasot, työhön liittyvät psykososiaaliset tekijät ja työympäristöön liittyvien tekijöiden vaikutukset. Näin voidaan

—

selvittää, miten altistuminen voitaisiin välttää

| — | harkita vaihtoehtoisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

—

harkita vaihtoehtoisia järjestelmiä.

6 lauseke:   Poistaminen, ehkäiseminen ja suojelu

| 1. | Jos riskinarvioinnin tulosten perusteella havaitaan terävän instrumentin aiheuttaman tapaturman ja/tai infektion vaara, työntekijöiden altistuminen sille on poistettava seuraavilla toimenpiteillä (joita ei ole välttämättä toteutettava tässä järjestyksessä):






  — | Määritellään ja pannaan täytäntöön turvalliset menettelyt terävien lääketieteellisten instrumenttien käyttöä sekä niiden ja kontaminoituneen jätteen hävittämistä varten. Menettelyjä on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen, ja ne on sisällytettävä erottamattomaksi osaksi toimenpiteitä, jotka koskevat työntekijöille tiedottamista ja heille annettavaa 8 lausekkeessa tarkoitettua koulutusta. |
| --- | --- | --- |

1.

Jos riskinarvioinnin tulosten perusteella havaitaan terävän instrumentin aiheuttaman tapaturman ja/tai infektion vaara, työntekijöiden altistuminen sille on poistettava seuraavilla toimenpiteillä (joita ei ole välttämättä toteutettava tässä järjestyksessä):

—

Määritellään ja pannaan täytäntöön turvalliset menettelyt terävien lääketieteellisten instrumenttien käyttöä sekä niiden ja kontaminoituneen jätteen hävittämistä varten. Menettelyjä on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen, ja ne on sisällytettävä erottamattomaksi osaksi toimenpiteitä, jotka koskevat työntekijöille tiedottamista ja heille annettavaa 8 lausekkeessa tarkoitettua koulutusta.

| — | Luovutaan terävien instrumenttien tarpeettomasta käytöstä menettelytapoja muuttamalla ja riskinarvioinnin tulosten perusteella sekä ottamalla käyttöön lääketieteellisiä instrumentteja, joissa on sisäänrakennettuja turvallisuusteknisiä suojamekanismeja. |
| --- | --- |

—

Luovutaan terävien instrumenttien tarpeettomasta käytöstä menettelytapoja muuttamalla ja riskinarvioinnin tulosten perusteella sekä ottamalla käyttöön lääketieteellisiä instrumentteja, joissa on sisäänrakennettuja turvallisuusteknisiä suojamekanismeja.

| — | Kielletään välittömästi neulojen laittaminen takaisin neulansuojukseen. |
| --- | --- |

—

Kielletään välittömästi neulojen laittaminen takaisin neulansuojukseen.

| 2. | Kulloisenkin toiminnan ja riskinarvioinnin mukaan on altistumisriski vähennettävä mahdollisimman matalalle tasolle, jotta asianomaisten työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä voidaan suojella asianmukaisella tavalla. Riskinarvioinnin tulosten perusteella on toteutettava seuraavat toimenpiteet:






  — | Otetaan käyttöön tehokkaat hävittämismenettelyt ja sijoitetaan selvästi merkityt ja teknisesti turvalliset säiliöt kertakäyttöisten terävien instrumenttien ja injektointi-instrumenttien hävittämistä varten mahdollisimman lähelle arvioituja tiloja, joissa käytetään tai säilytetään teräviä instrumentteja. |
| --- | --- | --- |

2.

Kulloisenkin toiminnan ja riskinarvioinnin mukaan on altistumisriski vähennettävä mahdollisimman matalalle tasolle, jotta asianomaisten työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä voidaan suojella asianmukaisella tavalla. Riskinarvioinnin tulosten perusteella on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

—

Otetaan käyttöön tehokkaat hävittämismenettelyt ja sijoitetaan selvästi merkityt ja teknisesti turvalliset säiliöt kertakäyttöisten terävien instrumenttien ja injektointi-instrumenttien hävittämistä varten mahdollisimman lähelle arvioituja tiloja, joissa käytetään tai säilytetään teräviä instrumentteja.

| — | Ehkäistään tartuntavaaraa ottamalla käyttöön turvalliset työskentelymenetelmät seuraavien avulla:






  a. | Kehitetään sellainen yhtenäinen ja kattava ehkäisypolitiikka, joka kattaa teknologian, työn organisoinnin, työolot, työhön liittyvät psykososiaaliset tekijät sekä työympäristöön liittyvien tekijöiden vaikutukset. |
| --- | --- | --- |

—

Ehkäistään tartuntavaaraa ottamalla käyttöön turvalliset työskentelymenetelmät seuraavien avulla:

a.

Kehitetään sellainen yhtenäinen ja kattava ehkäisypolitiikka, joka kattaa teknologian, työn organisoinnin, työolot, työhön liittyvät psykososiaaliset tekijät sekä työympäristöön liittyvien tekijöiden vaikutukset.

| b. | Annetaan koulutusta. |
| --- | --- |

b.

Annetaan koulutusta.

| c. | Suoritetaan terveystarkastuksia direktiivin 2000/54/EY 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c.

Suoritetaan terveystarkastuksia direktiivin 2000/54/EY 14 artiklan mukaisesti.

| — | Käytetään henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

—

Käytetään henkilönsuojaimia.

| 3. | Jos 5 lausekkeessa tarkoitettu arviointi osoittaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden vaarantuvan sen vuoksi, että he altistuvat sellaisille biologisille tekijöille, joihin on olemassa tehokkaita rokotteita, työntekijöille on tarjottava mahdollisuus rokotukseen. |
| --- | --- |

3.

Jos 5 lausekkeessa tarkoitettu arviointi osoittaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden vaarantuvan sen vuoksi, että he altistuvat sellaisille biologisille tekijöille, joihin on olemassa tehokkaita rokotteita, työntekijöille on tarjottava mahdollisuus rokotukseen.

| 4. | Rokotus ja mahdollisesti tarvittava uusintarokotus on annettava ja rokotetyypistä päättäminen on tehtävä kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.






  — | Työntekijöille on annettava tietoa sekä rokottamisen että rokottamatta jättämisen eduista ja haitoista. |
| --- | --- | --- |

4.

Rokotus ja mahdollisesti tarvittava uusintarokotus on annettava ja rokotetyypistä päättäminen on tehtävä kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.

—

Työntekijöille on annettava tietoa sekä rokottamisen että rokottamatta jättämisen eduista ja haitoista.

| — | Rokotus on tarjottava maksutta kaikille työntekijöille ja opiskelijoille, jotka suorittavat terveydenhuollon ja siihen liittyviä tehtäviä työpaikalla. |
| --- | --- |

—

Rokotus on tarjottava maksutta kaikille työntekijöille ja opiskelijoille, jotka suorittavat terveydenhuollon ja siihen liittyviä tehtäviä työpaikalla.

7 lauseke:   Tiedottaminen ja tietoisuuden lisääminen

Koska teräviä instrumentteja pidetään direktiivissä 89/655/ETY (8) tarkoitettuina työvälineinä, työnantajan on toteutettava seuraavat aiheelliset toimenpiteet sen lisäksi, että työntekijöille annetaan tietoa ja kirjallisia ohjeita kyseisen direktiivin 6 artiklan mukaisesti:

| — | Tuodaan eri riskit esiin. |
| --- | --- |

—

Tuodaan eri riskit esiin.

| — | Annetaan voimassa olevaan lainsäädäntöön liittyviä ohjeita. |
| --- | --- |

—

Annetaan voimassa olevaan lainsäädäntöön liittyviä ohjeita.

| — | Edistetään hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vaaratilanteiden ja tapaturmien ehkäisemiseen ja kirjaamiseen. |
| --- | --- |

—

Edistetään hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vaaratilanteiden ja tapaturmien ehkäisemiseen ja kirjaamiseen.

| — | Lisätään riskitietoisuutta kehittämällä toimia ja tiedotusmateriaalia yhteistyössä edustavien ammattiliittojen ja/tai työntekijöiden edustajien kanssa. |
| --- | --- |

—

Lisätään riskitietoisuutta kehittämällä toimia ja tiedotusmateriaalia yhteistyössä edustavien ammattiliittojen ja/tai työntekijöiden edustajien kanssa.

| — | Annetaan tietoja käytettävissä olevista tukiohjelmista. |
| --- | --- |

—

Annetaan tietoja käytettävissä olevista tukiohjelmista.

8 lauseke:   Koulutus

Direktiivin 2000/54/EY 9 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden lisäksi on järjestettävä asianmukaista koulutusta, joka koskee terävien instrumenttien aiheuttamiin tapaturmiin liittyviä toimintaperiaatteita ja menettelyitä ja jossa käsitellään muiden muassa seuraavia aiheita:

| — | suojamekanismeilla varustettujen terävien lääketieteellisten instrumenttien oikea käyttö, |
| --- | --- |

—

suojamekanismeilla varustettujen terävien lääketieteellisten instrumenttien oikea käyttö,

| — | uusien ja tilapäisten työntekijöiden perehdyttäminen, |
| --- | --- |

—

uusien ja tilapäisten työntekijöiden perehdyttäminen,

| — | verelle ja muille fysiologisille nesteille altistumiseen liittyvä riski, |
| --- | --- |

—

verelle ja muille fysiologisille nesteille altistumiseen liittyvä riski,

| — | ennalta ehkäisevät toimenpiteet, kuten vakiovarotoimet, turvalliset työjärjestelmät, asianmukaiset käyttö- ja hävittämismenetelmät sekä rokotusten merkitys työpaikoilla käytettävien menettelyjen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ennalta ehkäisevät toimenpiteet, kuten vakiovarotoimet, turvalliset työjärjestelmät, asianmukaiset käyttö- ja hävittämismenetelmät sekä rokotusten merkitys työpaikoilla käytettävien menettelyjen mukaisesti,

| — | raportointi-, reagointi- ja seurantamenettelyt ja niiden merkitys, |
| --- | --- |

—

raportointi-, reagointi- ja seurantamenettelyt ja niiden merkitys,

| — | toimenpiteet tapaturman sattuessa. |
| --- | --- |

—

toimenpiteet tapaturman sattuessa.

Työnantajien on järjestettävä ja tarjottava koulutusta, joka on työntekijöille pakollista. Työnantajien on annettava työntekijöille mahdollisuus osallistua pakolliseen koulutukseen. Koulutusta on järjestettävä säännöllisesti ottaen huomioon seurannan tulokset, ajantasaistamistoimenpiteet ja saavutetut parannukset.

9 lauseke:   Ilmoittamismenettelyt

| 1. | Tähän kuuluu voimassa olevien ilmoittamismenettelyjen tarkistaminen yhdessä työntekijöiden työsuojeluedustajien ja/tai työnantajien ja työntekijöiden asianmukaisten edustajien kanssa. Ilmoittamismenettelyihin olisi sisällyttävä paikallisia, kansallisia ja Euroopan laajuisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

1.

Tähän kuuluu voimassa olevien ilmoittamismenettelyjen tarkistaminen yhdessä työntekijöiden työsuojeluedustajien ja/tai työnantajien ja työntekijöiden asianmukaisten edustajien kanssa. Ilmoittamismenettelyihin olisi sisällyttävä paikallisia, kansallisia ja Euroopan laajuisia järjestelmiä.

| 2. | Työntekijöiden on välittömästi ilmoitettava työnantajalle ja/tai esimiehelle ja/tai työturvallisuudesta ja -terveydestä vastuussa olevalle henkilölle jokaisesta tapaturmasta tai vaaratilanteesta, johon liittyy terävä instrumentti. |
| --- | --- |

2.

Työntekijöiden on välittömästi ilmoitettava työnantajalle ja/tai esimiehelle ja/tai työturvallisuudesta ja -terveydestä vastuussa olevalle henkilölle jokaisesta tapaturmasta tai vaaratilanteesta, johon liittyy terävä instrumentti.

10 lauseke:   Reagointi ja jatkotoimet

Terävän instrumentin aiheuttaman tapaturman varalta on oltava käytössä toimintaperiaatteet ja menettelyt. Ne on saatettava kaikkien työntekijöiden tietoon. Niiden olisi oltava tapauksen mukaan Euroopan tason, kansallisen tai alueellisen lainsäädännön ja työehtosopimusten mukaisia.

On toteutettava erityisesti seuraavat toimenpiteet:

| — | Työnantaja huolehtii ensiavun antamisesta loukkaantuneelle työntekijälle mukaan luettuina altistumisen jälkeinen estolääkitys ja tarvittavat lääketieteelliset testit lääketieteellisten syiden niin vaatiessa sekä asianmukaiset terveystarkastukset 6 lausekkeen 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Työnantaja huolehtii ensiavun antamisesta loukkaantuneelle työntekijälle mukaan luettuina altistumisen jälkeinen estolääkitys ja tarvittavat lääketieteelliset testit lääketieteellisten syiden niin vaatiessa sekä asianmukaiset terveystarkastukset 6 lausekkeen 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| — | Työnantaja selvittää tapaturman tai vaaratilanteen syyt ja vallinneet olosuhteet, kirjaa tapaturman tai vaaratilanteen ja ryhtyy tapauksen mukaan tarvittaviin toimenpiteisiin. Työntekijän on annettava asiaan liittyvät tiedot asianmukaisena ajankohtana, jotta tapaturman tai vaaratilanteen tiedot saadaan koottua. |
| --- | --- |

—

Työnantaja selvittää tapaturman tai vaaratilanteen syyt ja vallinneet olosuhteet, kirjaa tapaturman tai vaaratilanteen ja ryhtyy tapauksen mukaan tarvittaviin toimenpiteisiin. Työntekijän on annettava asiaan liittyvät tiedot asianmukaisena ajankohtana, jotta tapaturman tai vaaratilanteen tiedot saadaan koottua.

| — | Työnantajan on tapaturman sattuessa harkittava seuraavia toimenpiteitä, mukaan luettuna työntekijöille tarvittaessa annettava neuvonta sekä taattu lääketieteellinen hoito. Kuntoutus, työsuhteen jatkaminen ja mahdollisuus korvaukseen on järjestettävä kansallisten ja/tai alakohtaisten sopimusten tai lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Työnantajan on tapaturman sattuessa harkittava seuraavia toimenpiteitä, mukaan luettuna työntekijöille tarvittaessa annettava neuvonta sekä taattu lääketieteellinen hoito. Kuntoutus, työsuhteen jatkaminen ja mahdollisuus korvaukseen on järjestettävä kansallisten ja/tai alakohtaisten sopimusten tai lainsäädännön mukaisesti.

Tapaturmaan, diagnoosiin ja hoitoon liittyvä luottamuksellisuus on ehdottomasti varmistettava.

11 lauseke:   Täytäntöönpano

Tämä sopimus ei rajoita sellaisten nykyisten tai tulevien kansallisten ja yhteisön (9) määräysten soveltamista, jotka antavat työntekijöille sopimuksen määräyksiä paremman suojan terävien lääketieteellisten instrumenttien aiheuttamilta tapaturmilta.

Allekirjoittajaosapuolet pyytävät komissiota toimittamaan tämän puitesopimuksen neuvoston käsiteltäväksi, jotta se vahvistaisi päätöksellä tämän sopimuksen sitovuuden kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.

Jos sopimus pannaan täytäntöön neuvoston päätöksellä Euroopan tasolla, komissio voi osoittaa tämän sopimuksen tulkintaa koskevat kysymykset allekirjoittajaosapuolille lausunnon antamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, kansallisten tuomioistuinten ja Euroopan unionin tuomioistuimen tehtäviä.

Allekirjoittajaosapuolet tarkastelevat tämän sopimuksen soveltamista uudelleen viiden vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä, jos joku tämän sopimuksen osapuolista sitä pyytää.

Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2009.

EPSUn puolesta

Karen JENNINGS

HOSPEEMin puolesta

Godfrey PERERA

---

(1)  Numerointi muuttunut: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artikla ja 155 artiklan 2 kohta.

1

(2)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

2

(3)  EYVL L 393, 30.12.1990, s. 13. Myöhemmin direktiivi on kodifioitu direktiiviksi 2009/104/EY (EUVL L 260, 3.10.2009, s. 5).

3

(4)  EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21.

4

(5)  KOM(2007) 62 lopullinen, 21.2.2007.

5

(6)  EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29.

6

(7)  EYVL L 206, 29.7.1991, s. 19.

7

(8)  Myöhemmin direktiivi on kodifioitu direktiiviksi 2009/104/EY.

8

(9)  ”Yhteisö” on korvattu 1.12.2009 alkaen ”unionilla”.

9

---

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/73

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2010/34/EU,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2010,

neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteen I muuttamisesta penkonatsoli-tehoaineen käytön laajentamisen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Penkonatsoli sisällytettiin tehoaineeksi komission direktiivillä 2009/77/EY (2) direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I erityissäännöksin, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat sallia kyseisen aineen käytön ainoastaan kasvihuoneissa ja ilmoittajan on toimitettava lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Penkonatsoli sisällytettiin tehoaineeksi komission direktiivillä 2009/77/EY (2) direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I erityissäännöksin, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat sallia kyseisen aineen käytön ainoastaan kasvihuoneissa ja ilmoittajan on toimitettava lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| (2) | Ilmoittaja toimitti vaaditut tiedot 6 päivänä toukokuuta 2009 Saksalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi komission asetuksella (EY) N:o 451/2000 (3). Saksa arvioi lisätiedot ja toimitti komissiolle 6 päivänä marraskuuta 2009 penkonatsolia koskevan arviointikertomuksen luonnokseen täydennyksen, josta pyydettiin lausuntoa muilta jäsenvaltioilta ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA). Lausunnoissa ei nostettu esiin merkittäviä huolenaiheita eivätkä muut jäsenvaltiot tai EFSA tuoneet julki mitään, mikä olisi sulkenut pois käytön laajentamisen. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta ja sen täydennystä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja penkonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 11 päivänä toukokuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Ilmoittaja toimitti vaaditut tiedot 6 päivänä toukokuuta 2009 Saksalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi komission asetuksella (EY) N:o 451/2000 (3). Saksa arvioi lisätiedot ja toimitti komissiolle 6 päivänä marraskuuta 2009 penkonatsolia koskevan arviointikertomuksen luonnokseen täydennyksen, josta pyydettiin lausuntoa muilta jäsenvaltioilta ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA). Lausunnoissa ei nostettu esiin merkittäviä huolenaiheita eivätkä muut jäsenvaltiot tai EFSA tuoneet julki mitään, mikä olisi sulkenut pois käytön laajentamisen. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta ja sen täydennystä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja penkonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 11 päivänä toukokuuta 2010.

| (3) | Ilmoittajan toimittamat uudet tiedot metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä ja esittelevän jäsenvaltion tekemä uusi arvio osoittavat, että penkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti ottaen katsoa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti alkuperäisessä asiakirjassa tarkoitettujen, tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Tämän vuoksi direktiivillä 2009/77/EY muutetun direktiivin 91/414/ETY mukaan ei ole enää tarpeen rajoittaa penkonatsolin käyttöä kasvihuoneisiin. |
| --- | --- |

(3)

Ilmoittajan toimittamat uudet tiedot metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä ja esittelevän jäsenvaltion tekemä uusi arvio osoittavat, että penkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti ottaen katsoa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti alkuperäisessä asiakirjassa tarkoitettujen, tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Tämän vuoksi direktiivillä 2009/77/EY muutetun direktiivin 91/414/ETY mukaan ei ole enää tarpeen rajoittaa penkonatsolin käyttöä kasvihuoneisiin.

| (4) | Rajoittamatta edellä esitetyn päätelmän soveltamista on kuitenkin asianmukaista hankkia lisätietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista vaatia ilmoittajaa toimittamaan lisätietoa maaperässä olevan metaboliitin CGA179944 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä happamassa maaperässä. |
| --- | --- |

(4)

Rajoittamatta edellä esitetyn päätelmän soveltamista on kuitenkin asianmukaista hankkia lisätietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista vaatia ilmoittajaa toimittamaan lisätietoa maaperässä olevan metaboliitin CGA179944 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä happamassa maaperässä.

| (5) | Sen vuoksi direktiiviä 91/414/ETY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi direktiiviä 91/414/ETY olisi muutettava.

| (6) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä heinäkuuta 2010.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EUVL L 172, 2.7.2009, s. 23.

2

(3)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

3

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevan rivin 292 sarake ”Erityiset säännökset” seuraavasti:

| 1) | Korvataan A osa seuraavasti:
  ”A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineina.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan A osa seuraavasti:

”A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineina.”

| 2) | Korvataan B osan neljännen alakohdan ensimmäinen virke
  ”Asianomaisten jäsenvaltioiden on pyydettävä toimittamaan lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä.”
  seuraavasti:
  ”Asianomaisten jäsenvaltioiden on pyydettävä toimittamaan lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin CGA179944 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä happamassa maaperässä.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan B osan neljännen alakohdan ensimmäinen virke

”Asianomaisten jäsenvaltioiden on pyydettävä toimittamaan lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin U1 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä ympäristössä.”

seuraavasti:

”Asianomaisten jäsenvaltioiden on pyydettävä toimittamaan lisätietoja maaperässä olevan metaboliitin CGA179944 kulkeutumisesta ja käyttäytymisestä happamassa maaperässä.”

---

PÄÄTÖKSET

| 1.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/75

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä

(2010/305/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston päätöksen 2006/524/EY, Euratom (1),

ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon komission lausunnon,

sekä katsoo, että yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Heinz PETERin toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Gruppe III – Vertreter der übrigen wirtschaftlichen und sozialen Interessen), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2010.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  EUVL L 207, 28.7.2006, s. 30.

1

---