# Az Európai Unió L 285/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 285 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. október 16. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 285

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. október 16.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács és az Európai Unió tagállamainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata (2006. június 9.) az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| Többoldalú megállapodás az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér létrehozásáról | 3 |
| | * | A Tanács határozata (2006. szeptember 15.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról | 47 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Tanács

*

A Tanács és az Európai Unió tagállamainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata (2006. június 9.) az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Többoldalú megállapodás az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér létrehozásáról

3

*

A Tanács határozata (2006. szeptember 15.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról

47

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 16.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/1

---

A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

(2006. június 9.)

az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2006/682/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (4) bekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások kezdeményezésére egyes európai harmadik országokkal egy európai közös légtér létrehozása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások kezdeményezésére egyes európai harmadik országokkal egy európai közös légtér létrehozása céljából.

| (2) | A tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozattal összhangban a Bizottság a Közösség és a tagállamok nevében tárgyalásokat folytatott Albániával, Bulgáriával, Bosznia és Hercegovinával, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójával, Horvátországgal, Izlanddal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Montenegróval, Norvégiával, Romániával és Szerbiával az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásról. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozattal összhangban a Bizottság a Közösség és a tagállamok nevében tárgyalásokat folytatott Albániával, Bulgáriával, Bosznia és Hercegovinával, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójával, Horvátországgal, Izlanddal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Montenegróval, Norvégiával, Romániával és Szerbiával az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásról.

| (3) | A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

1. cikk

(1)   Az Európai Közösség és tagállamai és Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásnak (a továbbiakban: megállapodás) a Közösség nevében történő aláírása – a megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra is figyelemmel – ezennel jóváhagyásra kerül.

(2)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy – a megállapodás megkötésére is figyelemmel – kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.

(3)   A megállapodás hatálybalépéséig azt a 29. cikke (3) bekezdésének megfelelően kell alkalmazni. A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség és tagállamai nevében megtegye az említett rendelkezésben előírt értesítést.

(4)   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

(1)   A Közösség és a tagállamok képviseltetik magukat a megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban.

(2)   A vegyes bizottságnak a megállapodás 17. cikke szerinti határozataival kapcsolatosan a Közösség és a tagállamok által képviselendő álláspontot a Bizottság fogadja el (az említett cikk csupán kiterjeszti a közösségi jogi aktusok hatályát azáltal, hogy – az esetlegesen szükséges technikai kiigazításokra is figyelemmel – azokat a megállapodás I. mellékletébe foglalja).

(3)   A vegyes bizottság egyéb, a Közösség hatáskörébe tartozó ügyekben hozott határozatai tekintetében a Közösség és a tagállamok álláspontját a Tanács fogadja el, minősített többséggel, a Bizottság javaslata alapján.

(4)   A vegyes bizottság egyéb, a tagállamok hatáskörébe tartozó ügyekben hozott határozatai tekintetében a képviselendő álláspontot a Tanács fogadja el, egyhangúlag, a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján.

(5)   A Közösség és a tagállamok álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság terjeszti elő, kivéve a kizárólagosan a tagállamok hatáskörébe tartozó területek vonatkozásában, mely utóbbiakat a Tanács elnöksége vagy – amennyiben a Tanács így határoz – a Bizottság terjeszti elő.

Kelt Luxembourgban, 2006. június 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GORBACH

---

TÖBBOLDALÚ MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója (1), a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér létrehozásáról

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

a továbbiakban: EK-tagállamok, és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség vagy az Európai Közösség, és

AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG,

BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG,

MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG,

A MONTENEGRÓI KÖZTÁRSASÁG,

A NORVÉG KIRÁLYSÁG,

A SZERB KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA, és

AZ EGYESÜLT NEMZETEK IDEIGLENES KOSZOVÓI KÖZIGAZGATÁSI MISSZIÓJA

a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,

FELISMERVE a nemzetközi polgári repülés integrált jellegét, és olyan európai közös légtér létrehozásának szándékával, amely a szerződő felek számára a légi közlekedési piac vonatkozásában kölcsönös piacra jutást tesz lehetővé és a letelepedés szabadságán alapul, egyenlő versenyfeltételek biztosítása és azonos szabályok betartása mellett – így a biztonság, a védelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a társadalmi harmonizáció és a környezetvédelem terén;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az európai közös légtérrel kapcsolatos szabályok alkalmazása többoldalú annak területén, valamint azt, hogy ennek vonatkozásában különleges rendelkezéseket kell megállapítani;

MEGÁLLAPODVA ABBAN, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseinek sérelme nélkül célszerű az európai közös légtér szabályait az Európai Közösségben hatályban lévő, e megállapodás I. mellékletében felsorolt, vonatkozó jogszabályokra építeni;

FELISMERVE, hogy az európai közös légtér szabályainak való teljes körű megfelelés feljogosítja a szerződő feleket e közös légtér előnyeinek kiaknázására, beleértve a piaci hozzáférést is;

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az európai közös légtér szabályainak való megfelelést, beleértve a korlátlan piaci hozzáférést, nem lehet egyetlen lépésben elérni, csak egyes korlátozott ideig érvényben maradó rendelkezésekkel megvalósított átmenettel;

HANGSÚLYOZVA, hogy – adott esetben az átmeneti szabályokra is figyelemmel – a légi fuvarozók piaci hozzáférésére vonatkozó szabályok kizárják a járatgyakoriságra, a kapacitásra, a légi útvonalakra, a repülőgép típusára vonatkozó korlátozásokat vagy kétoldalú légi közlekedési megállapodások, szabályozások útján történő hasonló megszorításokat, valamint hogy a légi fuvarozók nem kötelezhetők kereskedelmi megállapodások vagy hasonló egyezmények elfogadására a piaci hozzáférés feltételeként;

HANGSÚLYOZVA, hogy a légi fuvarozókat megkülönböztetésmentes bánásmód illeti meg a légi közlekedési infrastruktúrákhoz való hozzáférés vonatkozásában, különösen, ha ezen infrastruktúrák csak korlátozott mértékűek;

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az Európai Közösségek és azok tagállamai, és egyes más szerződő felek közötti társulási megállapodások eleve előírják, hogy az ilyen megállapodások részes felei közötti közlekedésnek a kölcsönös kereskedelmi igényekhez igazodó összehangolt fejlesztése és fokozatos liberalizációja érdekében a légi közlekedés területén a kölcsönös piaci hozzáférés feltételeit különleges megállapodásokkal kell megteremteni;

SZEM ELŐTT TARTVA a társult felek azon óhaját, hogy légi közlekedési és vonatkozó jogszabályaikat az Európai Közösség ilyen jogszabályaival, ennek részeként a közösségi jog jövőbeni fejlődésével összhangba hozzák;

FELISMERVE a technikai segítségnyújtás jelentőségét ebben a vonatkozásban;

FELISMERVE, hogy a Közösség és az EK-tagállamok Norvégiával és Izlanddal fennálló kapcsolatát továbbra is az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak kell szabályoznia;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetőség nyíljon az európai közös légtér jövőbeni bővítésére;

EMLÉKEZTETVE az Európai Közösség és a társult felek között zajlott tárgyalásokra, melyek célja a légi közlekedés bizonyos vonatkozásairól szóló megállapodások kötése révén biztosítani az EK-tagállamok és a társult felek közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak a közösségi joggal való összhangját,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

CÉLKITŰZÉSEK ÉS ALAPELVEK

1. cikk

(1)   E megállapodás célja európai közös légtér (a továbbiakban EKLT) létrehozása. Az EKLT alapját a szabad piaci hozzáférés, a letelepedés szabadsága, az egyenlő versenyfeltételek, valamint a biztonságra, védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi és környezetvédelmi kérdésekre vonatkozó közös szabályok képezik. Ennek érdekében e megállapodás rögzíti a szerződő felek között a következőkben meghatározott feltételek esetén alkalmazandó szabályokat. Az említett szabályok közé tartoznak az I. mellékletben felsorolt jogszabályok rendelkezései is.

(2)   E megállapodás rendelkezései annyiban alkalmazandók, amennyiben a légi közlekedésre vagy ehhez kapcsolódó, az I. mellékletben felsorolt témára vonatkoznak.

(3)   Ez a megállapodás az EKLT általános működését előíró cikkekből (a továbbiakban: alapmegállapodás), mellékletekből – közöttük az alapmegállapodás keretén belül a szerződő felek viszonyában alkalmazandó közösségi jogszabályokat tartalmazó I. melléklettel –, valamint jegyzőkönyvekből áll, mely utóbbiakból legalább egy készült minden társult féllel az adott fél esetében alkalmazandó átmeneti rendelkezések rögzítése céljából.

2. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazásában:

| a) | „megállapodás”: az alapmegállapodás, annak mellékletei, az I. mellékletben felsorolt jogi aktusok és a megállapodás jegyzőkönyvei; |
| --- | --- |

a)

„megállapodás”: az alapmegállapodás, annak mellékletei, az I. mellékletben felsorolt jogi aktusok és a megállapodás jegyzőkönyvei;

| b) | „társult fél”: az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, Románia, a Szerb Köztársaság, illetve bármely olyan másik állam vagy entitás, amely a 32. cikk értelmében az egyezmény szerződő felévé válik; |
| --- | --- |

b)

„társult fél”: az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, Románia, a Szerb Köztársaság, illetve bármely olyan másik állam vagy entitás, amely a 32. cikk értelmében az egyezmény szerződő felévé válik;

| c) | további társult fél: az UNMIK, azaz az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatának megfelelően; |
| --- | --- |

c)

további társult fél: az UNMIK, azaz az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatának megfelelően;

| d) | „szerződő fél”: a Közösség és az EK-tagállamok vonatkozásában a Közösség és az EK-tagállamok, vagy a Közösség, vagy az EK-tagállamok. A kifejezéshez társított jelentést minden esetben e megállapodás releváns rendelkezéseiből, valamint a Közösség és az EK-tagállamok vonatkozó, a Szerződésből eredő hatásköreiből kell kikövetkeztetni; |
| --- | --- |

d)

„szerződő fél”: a Közösség és az EK-tagállamok vonatkozásában a Közösség és az EK-tagállamok, vagy a Közösség, vagy az EK-tagállamok. A kifejezéshez társított jelentést minden esetben e megállapodás releváns rendelkezéseiből, valamint a Közösség és az EK-tagállamok vonatkozó, a Szerződésből eredő hatásköreiből kell kikövetkeztetni;

| e) | „EKLT-partnerország”: egy társult fél, Norvégia, vagy Izland; |
| --- | --- |

e)

„EKLT-partnerország”: egy társult fél, Norvégia, vagy Izland;

| f) | „EK-Szerződés”: az Európai Közösséget létrehozó szerződés; |
| --- | --- |

f)

„EK-Szerződés”: az Európai Közösséget létrehozó szerződés;

| g) | „EGT-megállapodás”: az Európai Gazdasági Térségről szóló, 1992. május 2-án aláírt megállapodás, annak jegyzőkönyvei és mellékletei, a megállapodás szerződő felei az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint Izland, Liechtenstein és Norvégia; |
| --- | --- |

g)

„EGT-megállapodás”: az Európai Gazdasági Térségről szóló, 1992. május 2-án aláírt megállapodás, annak jegyzőkönyvei és mellékletei, a megállapodás szerződő felei az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint Izland, Liechtenstein és Norvégia;

| h) | „társulási megállapodás”: olyan megállapodás, amely egyrészről az Európai Közösség vagy az Európai Közösség és tagállamai, másrészről egy társult fél között társulást hoz létre; |
| --- | --- |

h)

„társulási megállapodás”: olyan megállapodás, amely egyrészről az Európai Közösség vagy az Európai Közösség és tagállamai, másrészről egy társult fél között társulást hoz létre;

| i) | „EKLT-légifuvarozó”: olyan légi fuvarozó, amely az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogszabályok előírásaival összhangban e megállapodás követelményeinek megfelelő engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

i)

„EKLT-légifuvarozó”: olyan légi fuvarozó, amely az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogszabályok előírásaival összhangban e megállapodás követelményeinek megfelelő engedéllyel rendelkezik;

| j) | „illetékes polgári légi közlekedési hatóság”: olyan kormányszerv vagy jogalany, amely a szerződő felek joghatósága alá tartozó területen törvény szerint jogosult termékek, szolgáltatások és engedélyek megfelelőségét ellenőrizni, ezeket hitelesíteni, használatukat és értékesítésüket korlátozni, valamint jogosult végrehajtó intézkedések foganatosítására annak érdekében, hogy a joghatósága alatt forgalmazott termékek és szolgáltatások megfeleljenek a különböző jogi követelményeknek; |
| --- | --- |

j)

„illetékes polgári légi közlekedési hatóság”: olyan kormányszerv vagy jogalany, amely a szerződő felek joghatósága alá tartozó területen törvény szerint jogosult termékek, szolgáltatások és engedélyek megfelelőségét ellenőrizni, ezeket hitelesíteni, használatukat és értékesítésüket korlátozni, valamint jogosult végrehajtó intézkedések foganatosítására annak érdekében, hogy a joghatósága alatt forgalmazott termékek és szolgáltatások megfeleljenek a különböző jogi követelményeknek;

| k) | „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt egyezmény, annak módosításai és mellékletei; |
| --- | --- |

k)

„egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt egyezmény, annak módosításai és mellékletei;

| l) | „SESAR”: az Egységes Európai Égbolt műszaki megvalósulása, amely lehetővé teszi az új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszerek térben és időben összehangolt kutatását, fejlesztését és alkalmazását; |
| --- | --- |

l)

„SESAR”: az Egységes Európai Égbolt műszaki megvalósulása, amely lehetővé teszi az új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszerek térben és időben összehangolt kutatását, fejlesztését és alkalmazását;

| m) | „ATM főterv (légiforgalmi szolgáltatási főterv)”: a SESAR kiindulópontja; |
| --- | --- |

m)

„ATM főterv (légiforgalmi szolgáltatási főterv)”: a SESAR kiindulópontja;

| n) | „EK-tagállam”: az Európai Közösség valamely tagállama. |
| --- | --- |

n)

„EK-tagállam”: az Európai Közösség valamely tagállama.

(2)   Az „ország”, „nemzeti”, „állampolgárok” vagy „terület” szavak használata nem érinti az egyes szerződő felek nemzetközi jogi státuszát.

3. cikk

Az e megállapodás II. mellékletével összhangban kiigazított I. mellékletben, vagy a vegyes bizottság határozataiban említett, vagy ott szereplő jogi aktusok vonatkozó rendelkezései a szerződő felekre nézve kötelező erejűek, és azok a szerződő felek belső jogrendjének részét képezik vagy részévé válnak a következők szerint:

| a) | a valamely európai közösségi rendeletnek megfelelő aktusokat a szerződő felek belső jogrendjének részévé kell tenni; |
| --- | --- |

a)

a valamely európai közösségi rendeletnek megfelelő aktusokat a szerződő felek belső jogrendjének részévé kell tenni;

| b) | a valamely európai közösségi irányelvnek megfelelő aktusok a szerződő felek hatóságaira bízzák az alkalmazás formájának és módjának megválasztását. |
| --- | --- |

b)

a valamely európai közösségi irányelvnek megfelelő aktusok a szerződő felek hatóságaira bízzák az alkalmazás formájának és módjának megválasztását.

4. cikk

A szerződő felek minden megfelelő – általános vagy konkrét – intézkedést megtesznek, amely szükséges az e megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítéséhez, és kötelesek tartózkodni minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás céljainak elérését.

5. cikk

E megállapodás rendelkezései nem érintik az EGT-megállapodás szerződő feleinek egymáshoz való viszonyát.

A MEGKÜLÖNBÖZTETÉS TILALMA

6. cikk

E megállapodás alkalmazási területén és a megállapodás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül az állampolgársági alapon történő megkülönböztetés tilos.

A LETELEPEDÉSHEZ VALÓ JOG

7. cikk

E megállapodás alkalmazási területén és feltételei szerint, valamint az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusok rendelkezéseinek sérelme nélkül nem szabad korlátozni az EK-tagállamok vagy EKLT-partnerországok állampolgárainak letelepedési szabadságát az említett országok bármelyikének területe tekintetében. A letelepedés szabadsága magában foglalja az önálló vállalkozói tevékenység kezdéséhez és gyakorlásához való jogot, vállalkozások, és különösképpen társaságok vagy cégek irányításához való jogot a letelepedés szerinti ország állampolgáraira vonatkozó törvényekben meghatározott feltételek mellett. Ugyanez vonatkozik képviseletek, fióktelepek vagy leányvállalatok valamely EK-tagállam vagy EKLT-partnerország állampolgára által történő létesítésére bármely ilyen ország területén.

8. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazási területén és az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusok rendelkezéseinek sérelme nélkül egy EK-tagállam vagy EKLT-partnerország jogával összhangban alapított vagy szervezett társaság vagy cég, amely üzleti tevékenységének fő színhelyhelye az EKL területén található, ugyanolyan bánásmódban részesül, mint az EK-tagállamok vagy az EKLT-partnerországok természetes személyei.

(2)   „Társaság vagy cég” alatt a polgári vagy kereskedelmi jog alapján létrejött társaság vagy cég értendő, beleértve a szövetkezeteket és a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó más jogi személyeket, de kivéve a non-profit szervezeteket.

9. cikk

(1)   A 7. és 8. cikk rendelkezései nem vonatkoznak olyan tevékenységekre, amelyek bármely szerződő fél területén, akár eseti jelleggel, hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak.

(2)   A 7. és a 8. cikk rendelkezései, illetve az ezek alapján hozott intézkedések nem érintik a szerződő felek azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek az alkalmazhatóságát, amelyek a beutazásra, tartózkodásra, munkavállalásra vonatkoznak vagy közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okokból különleges bánásmódot írnak elő a külföldi állampolgárokra nézve.

10. cikk

(1)   A hatályos megállapodásokban előírt kedvezőbb feltételek sérelme nélkül és e megállapodás alkalmazási területén, a szerződő felek eltörlik azon mennyiségi korlátozásokat és azonos hatású intézkedéseket, amelyek felszerelésekre, ellátási készletekre, alkatrészekre és egyéb, az EKLT-légi fuvarozó számára a légi közlekedési szolgáltatásnak e megállapodás feltételei szerinti fenntartásához szükséges eszközökre vonatkoznak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kötelezettség nem zárja ki, hogy a szerződő felek akár közrendi vagy közbiztonsági okból, akár az emberek, az állatok és a növények élete és egészsége, illetve szellemi, ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme érdekében ezek szállítását megtiltsák vagy korlátozzák. Az említett tilalmak és korlátozások azonban nem szolgálhatnak az önkényes megkülönböztetés eszközéül vagy a szerződő felek közötti rejtett kereskedelmi korlátozásként.

REPÜLÉSBIZTONSÁG

11. cikk

(1)   A szerződő felek megfelelő intézkedésekkel biztosítják, hogy az egyik szerződő fél területén bejegyzett repülőgép a másik szerződő fél repülőterén való leszálláskor eleget tegyen az Egyezményben foglalt nemzetközi biztonsági követelményeknek, és az ilyen repülőgépet a másik szerződő fél meghatalmazott képviselői földi ellenőrzésnek vessék alá, amely fedélzeti vizsgálatból és a repülőgép körüljárásából áll, és célja ellenőrizni a repülőgép és annak személyzete iratainak érvényességét, valamint a repülőgép és annak felszerelései általános állapotát.

(2)   Bármely szerződő fél bármikor kérhet konzultációt egy másik szerződő fél biztonsági követelményeivel kapcsolatban, eltekintve az e megállapodás I. mellékletében hivatkozott jogi aktusok által szabályozott területektől.

(3)   E megállapodás egyetlen pontja sem értelmezhető úgy, hogy az illetékes rendelkező polgári légi közlekedési hatóságot akadályozza a megfelelő és azonnali intézkedések elrendelésében, amennyiben egy termék vagy szolgáltatás:

| i. | nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek; vagy |
| --- | --- |

i.

nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek; vagy

| ii. | súlyos aggályokat kelt – az (1) bekezdésben említett ellenőrzés során – azzal kapcsolatosan, hogy a repülőgép vagy a repülőgép üzemeltetése nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek; vagy |
| --- | --- |

ii.

súlyos aggályokat kelt – az (1) bekezdésben említett ellenőrzés során – azzal kapcsolatosan, hogy a repülőgép vagy a repülőgép üzemeltetése nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek; vagy

| iii. | súlyos aggályokat kelt azzal kapcsolatosan, hogy az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelmények betartása és végrehajtása nem megfelelő. |
| --- | --- |

iii.

súlyos aggályokat kelt azzal kapcsolatosan, hogy az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelmények betartása és végrehajtása nem megfelelő.

(4)   Amennyiben az illetékes polgári légi közlekedési hatóság a (3) bekezdés értelmében intézkedést hoz, arról köteles haladéktalanul tájékoztatni a többi szerződő fél illetékes polgári légi közlekedési hatóságát, indokolva a fellépést.

(5)   Amennyiben az (3) bekezdés szerint hozott intézkedések nem szűnnek meg, noha azok indoka már nem áll fenn, bármelyik szerződő fél a vegyes bizottság elé utalhatja az ügyet.

(6)   Az illetékes polgári légi közlekedési hatóság státuszának változását előidéző bármely nemzeti jogi módosításról a módosító szerződő fél köteles értesíteni a többi szerződő felet.

LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELEM

12. cikk

(1)   A polgári légi közlekedésnek a jogellenes beavatkozásoktól való védelme érdekében a szerződő felek kötelesek biztosítani, hogy a területükön található bármely repülőtéren alkalmazzák az I. mellékletében hivatkozott közös alapkövetelményeket és légiközlekedés-védelmi megfelelőség-ellenőrzési mechanizmusokat, az említett melléklet rendelkezéseivel összhangban.

(2)   A szerződő felek kérésre minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári járatok jogellenes hatalomba kerítése vagy egyéb, a polgári légi járatok, az utasok és a személyzet, a repülőterek és a légi navigációs berendezések biztonságát veszélyeztető jogellenes cselekmények elhárítása érdekében, illetve a polgári légi közlekedést fenyegető bármely veszély elhárítása érdekében.

(3)   A polgári repülőgép jogellenes hatalomba kerítése vagy a repülőgép, az utasok és a személyzet, a repülőtér vagy a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes beavatkozás, illetve ilyen fenyegetés esetén a szerződő felek segítik egymás kommunikációját és egyéb megfelelő intézkedésekkel is hozzájárulnak az eset mihamarabbi biztonságos megoldásához vagy a veszély elhárításához.

(4)   Az Európai Közösség vonatkozó, az I. mellékletben felsorolt, jogszabályaival összhangban az Európai Bizottság végezhet vizsgálatokat a társult feleknél, és a társult felek felkérhetők más szerződő feleknél folyó európai bizottsági vizsgálatban való részvételre.

LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁS

13. cikk

(1)   A szerződő felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az Egységes Európai Égboltot ki lehessen terjeszteni az EKLT területére a jelenlegi biztonsági követelmények és az európai légi közlekedés általános feltételeinek javítása céljával, a kapacitások optimalizálása és a késések csökkentése mellett.

(2)   Annak érdekében, hogy megkönnyítsék területükön az Egységes Európai Égboltra vonatkozó jogszabályok alkalmazását:

| — | a társult felek saját hatáskörükön belül a lehető leghamarabb megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos intézményi rendszerüket az Egységes Európai Égbolthoz igazítsák, különösképpen azáltal, hogy felügyeleti szerveket jelölnek ki vagy hoznak létre, amelyek legalább funkcionálisan függetlenek a légi navigációs szolgáltatást biztosító szervektől, |
| --- | --- |

—

a társult felek saját hatáskörükön belül a lehető leghamarabb megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos intézményi rendszerüket az Egységes Európai Égbolthoz igazítsák, különösképpen azáltal, hogy felügyeleti szerveket jelölnek ki vagy hoznak létre, amelyek legalább funkcionálisan függetlenek a légi navigációs szolgáltatást biztosító szervektől,

| — | az Európai Közösség megoszt a társult felekkel a légi navigációs szolgáltatások, a légtér és az interoperabilitás terén felmerülő bármely olyan kezdeményezést, ami az Egységes Európai Égboltból indul ki, különösképpen pedig a kezdetektől fogva igénybe veszi a szerződő felek segítségét funkcionális légtérblokkok kialakításához. |
| --- | --- |

—

az Európai Közösség megoszt a társult felekkel a légi navigációs szolgáltatások, a légtér és az interoperabilitás terén felmerülő bármely olyan kezdeményezést, ami az Egységes Európai Égboltból indul ki, különösképpen pedig a kezdetektől fogva igénybe veszi a szerződő felek segítségét funkcionális légtérblokkok kialakításához.

(3)   Az Európai Közösség gondoskodik arról, hogy a társult felek részt vegyenek a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) főterv kialakításában a Bizottság SESAR-programja keretében.

VERSENY

14. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazási területén a III. melléklet rendelkezései irányadóak. Amennyiben más megállapodás, például társulási megállapodás is tartalmaz a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat két vagy több szerződő fél között, azokat a szabályokat kell alkalmazni az érintett felek között.

(2)   A 15., a 16. és a 17. cikk nem alkalmazandó a III. melléklet előírásai vonatkozásában.

VÉGREHAJTÁS

15. cikk

(1)   E cikk (2) és (3) bekezdéseinek sérelme nélkül valamennyi szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodásból, különösen az I. mellékletben említett jogi aktusokból fakadó jogok nemzeti bíróságok előtt érvényesíthetők.

(2)   Olyan esetekben, amikor létező vagy létesítendő légi közlekedési szolgáltatás engedélyezése történik e megállapodás értelmében, az Európai Közösség intézményei élhetnek az I. mellékletben említett vagy felsorolt jogi aktusok rendelkezései által rájuk ruházott hatalommal.

(3)   Az Európai Közösség intézményei által e megállapodás értelmében, és különösen az I. mellékletben említett jogi aktusok értelmében hozott döntések jogszerűsége kizárólag az Európai Közösségének Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) hatáskörébe tartozik.

ÉRTELMEZÉS

16. cikk

(1)   Mindaddig, amíg e megállapodás rendelkezései és az I. mellékletben említett jogi aktusok rendelkezései a lényeget illetően megegyeznek az EK-Szerződés vonatkozó szabályaival vagy az EK-Szerződés alkalmazásában elfogadott jogi aktusokkal, ezeket a rendelkezéseket végrehajtásuk és alkalmazásuk során a Bíróság és az Európai Bizottság által e megállapodás aláírása előtt hozott vonatkozó ítéletekkel és határozatokkal összhangban kell értelmezni. Az e megállapodás aláírását követően hozott ítéletekről és határozatokról a szerződő felek értesítést kapnak. A megállapodás megfelelő működése érdekében a szerződő felek kérésére a vegyes bizottság meghatározza az ilyen ítéletek és határozatok következményeit. A meglévő értelmezéseket a megállapodás aláírása előtt eljuttatják az EKLT-partnerországokhoz. A vegyes bizottság ezen eljárás keretében hozott határozatai összhangban lesznek a Bíróság esetjogával.

(2)   Amennyiben e megállapodás, az I. mellékletben felsorolt jogi aktusok rendelkezései vagy az azok értelmében elfogadott jogi aktusok rendelkezései – amelyek lényegileg megegyeznek az EK-Szerződés vonatkozó szabályaival, illetve az EK-Szerződés alkalmazásában elfogadott jogi aktusokkkal – tekintetében értelmezési kérdés merül fel egy EKLT-partnerország bírósága előtt folyamatban lévő ügyben, ez a bíróság, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ítélete meghozatalához a kérdésre vonatkozóan döntésre van szüksége, a IV. melléklettel összhangban a Bírósághoz fordul. Az EKLT-partnerországok a IV. melléklettel összhangban dönthetnek úgy, hogy előírják bíróságaik számára e rendelkezés alkalmazásának mértékét és módját. Az ilyen döntésről értesíteni kell a letéteményest és a Bíróságot. A letéteményes tájékoztatja a többi szerződő felet.

(3)   A fenti bekezdés előírásaival összhangban ha egy szerződő fél olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség nem tud hivatkozni a Bíróságra, akkor a bíróság ítéletét a szerződő félnek el kell juttatnia a vegyes bizottsághoz, amely megteszi a megállapodás egységes értelmezésének megőrzéséhez szükséges lépéseket. Ha a Bíróság esetjoga és egy szerződő fél bíróságának ítélete közötti eltérést a vegyes bizottság elé tártak, és vegyes bizottság ettől számítva két hónapon belül nem tudta megóvni a megállapodás értelmezésének egységességét, alkalmazhatók a 20. cikk rendelkezései.

ÚJ JOGSZABÁLYOK

17. cikk

(1)   A megállapodás nem érinti a szerződő felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvével és e cikk, valamint a 18. cikk (4) bekezdése rendelkezéseivel összhangban egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy módosítsák akár a légi közlekedésre, akár az I. mellékletben említett, a légi közlekedéshez kapcsolódó területre vonatkozó jogszabályaikat. A társult felek kizárólag ezzel a megállapodással összhangban lévő jogszabályokat fogadhatnak el.

(2)   Amint egy szerződő fél új jogszabályt fogad el vagy módosítja meglévő jogszabályait, erről legkésőbb egy hónapon belül tájékoztatja a vegyes bizottságon keresztül a többi szerződő felet. A vegyes bizottság bármely szerződő fél kérésére két hónapon belül megvitatja az ilyen új jogszabályok vagy módosítások e megállapodás megfelelő működésére gyakorolt következményeit

(3)   A vegyes bizottság:

| a) | vagy határoz az I. melléklet olyan felülvizsgálatáról, amely részeként integrálja az új jogszabályt vagy módosítást, szükség szerint kölcsönösségi alapon; vagy |
| --- | --- |

a)

vagy határoz az I. melléklet olyan felülvizsgálatáról, amely részeként integrálja az új jogszabályt vagy módosítást, szükség szerint kölcsönösségi alapon; vagy

| b) | úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás e megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy |
| --- | --- |

b)

úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás e megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy

| c) | bármely más intézkedést hozhat e megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

bármely más intézkedést hozhat e megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében.

(4)   A megállapodás aláírása és hatálybalépése között elfogadott olyan jogszabályokat illetően, amelyekről a szerződő feleket tájékoztatták, a tájékoztatás kézhezvétele napját kell a beterjesztés időpontjának tekinteni. A vegyes bizottság legkorábban az e megállapodás hatályba lépése utáni 60. nap elteltével hozhat határozatot.

VEGYES BIZOTTSÁG

18. cikk

(1)   Vegyes bizottság jön létre, melynek feladata a 15. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 21. és a 22. cikk sérelme nélkül e megállapodás gondozása és megfelelő végrehajtásának biztosítása. Ebből a célból a Vegyes bizottság ajánlásokat tesz és az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz. A vegyes bizottság határozatait a szerződő felek saját szabályaikkal összhangban hajtják végre.

(2)   A vegyes bizottság a szerződő felek képviselőiből áll.

(3)   A vegyes bizottság egyhangúlag hozza meg döntéseit. Egyes különleges esetekre azonban a vegyes bizottság többségi szavazási eljárást is megállapíthat.

(4)   E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a szerződő felek megosztják egymással egyebek között az e megállapodás szempontjából releváns új jogszabályokra vagy döntésekre vonatkozó információikat, és bármely fél kérésére konzultációt folytatnak a vegyes bizottságban, akár társadalmi kérdésekről is.

(5)   A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(6)   A vegyes bizottság elnöki tisztjét egy EKLT-partnerország, illetve az Európai Közösség és tagállamai felváltva tölti be, a vegyes bizottság eljárási szabályzatában meghatározandó rend szerint.

(7)   A vegyes bizottságot elnöke legalább évente egyszer összehívja a megállapodás általános működésének áttekintése végett, és ha azt különleges körülmények indokolják, egy szerződő fél kérésére is. A vegyes bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a Bíróság esetjogának alakulását. Ennek érdekében az Európai Közösség eljuttatja az EKLT-partnerországokhoz a Bíróság azon ítéleteit, amelyek relevánsak e megállapodás működése szempontjából. A vegyes bizottság három hónapon belül fellép a megállapodás egységes értelmezésének fenntartása érdekében.

(8)   A vegyes bizottság dönthet úgy, hogy munkacsoportokat állít fel, amelyek segítséget nyújtanak kötelességei teljesítéséhez.

19. cikk

(1)   A vegyes bizottság a szerződő felekre nézve kötelező erejűek. Ha a vegyes bizottság egy határozata fellépést kíván meg a szerződő felektől, az érintett felek megtesznek minden szükséges lépést, és erről tájékoztatják a vegyes bizottságot.

(2)   A vegyes bizottság határozatait az Európai Unió és az EKLT-partnerországok hivatalos lapjaiban közzéteszik. A határozatok tartalmazzák a szerződő felek által történő végrehajtás időpontját és tartalmaznak bármely más, a gazdasági szereplők számára lényegesnek tekinthető információt.

VITARENDEZÉS

20. cikk

(1)   A Közösség, az EK-tagállamokkal közösen, vagy bármely EKLT-partnerország az e megállapodás alkalmazását vagy értelmezését illető vitás ügyeket a vegyes bizottság elé terjesztheti, kivéve ha e megállapodás az esetre konkrét eljárást ír elő.

(2)   Amennyiben egy vitás ügyet az (1) bekezdés értelmében a vegyes bizottság elé terjesztettek, a vitás felek között azonnal konzultációt kell tartani. Azokban az esetekben, amikor az Európai Közösség nem vitás fél, az egyik vitás fél meghívhatja az Európai Közösség képviselőjét a konzultációkra. A vitás felek javasolhatnak megoldást, amelyet azonnal be kell nyújtani a vegyes bizottsághoz. A vegyes bizottság ezen eljárás keretében hozott határozatai nincsenek kihatással a Bíróság esetjogára.

(3)   Amennyiben egy vita előterjesztését követően a vegyes bizottság négy hónapon belül nem tudott a vitát lezáró határozatot hozni, a vitás felek a Bíróság elé vihetik az ügyet, amely esetben a Bíróság határozata végleges és kötelező erejű. A IV. melléklet ismerteti a Bírósághoz való beterjesztés módjait.

(4)   Amennyiben a vegyes bizottság az elé terjesztett ügyben négy hónapon belül nem hoz határozatot, a szerződő felek e megállapodás 21. és 22. cikkével összhangban legfeljebb hat hónapon keresztül megfelelő védintézkedéseket alkalmazhatnak. A hat hónapos időszak elteltével bármelyik szerződő fél azonnali hatállyal felmondhatja a megállapodást. A szerződő felek nem tehetnek védintézkedéseket olyan esetekben, amelyeket e megállapodással összhangban a Bíróság elé terjesztettek, kivéve a 11. cikk (3) bekezdésében említett eseteket és az I. mellékletben felsorolt jogszabályokban előírt mechanizmusokkal összhangban való fellépést.

VÉDINTÉZKEDÉSEK

21. cikk

A 11. cikk (3) bekezdése és a megállapodás jegyzőkönyveiben szereplő biztonsági és védelmi értékelések sérelme nélkül a védintézkedések hatályát és időtartamát szigorúan a helyzet kezeléséhez szükséges mértékre kell korlátozni. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek e megállapodás működését a legkevésbé zavarják.

22. cikk

(1)   Az a szerződő fél, amelyik védintézkedések alkalmazását mérlegeli, a vegyes bizottságon keresztül értesíti erről a többi szerződő felet, minden vonatkozó tájékoztatást megadva.

(2)   A szerződő felek ekkor a vegyes bizottság keretében azonnali konzultációkat kezdenek annak érdekében, hogy minden fél számára elfogadható megoldást találjanak.

(3)   A 11. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az érintett szerződő fél csak az (1) bekezdésben említett értesítés időpontjától számított egy hónap elteltével tehet védintézkedést, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett konzultációs eljárás ennél hamarabb lezárul.

(4)   Az érintett szerződő fél az elrendelt védintézkedésekről késedelem nélkül értesíti a vegyes bizottságot, minden vonatkozó tájékoztatást megadva.

INFORMÁCIÓK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALA

23. cikk

A szerződő felek képviselői, küldöttei és szakértői, valamint az ezen megállapodás értelmében eljáró tisztviselők és egyéb alkalmazottak feladataik megszűnését követően sem fedhetnek fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat, különös tekintettel a vállalkozásokra, ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkra.

HARMADIK ORSZÁGOK ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEK

24. cikk

(1)   A szerződő felek bármely szerződő fél kérésére a 25. és 26. cikkben előírt eljárások szerint a vegyes bizottság keretén belül konzultálnak egymással:

| a) | olyan légi közlekedési kérdésekről, amelyekkel nemzetközi szervezetek foglalkoznak; és |
| --- | --- |

a)

olyan légi közlekedési kérdésekről, amelyekkel nemzetközi szervezetek foglalkoznak; és

| b) | a szerződő felek és harmadik országok közötti kapcsolatokban a légi közlekedés területén bekövetkező lehetséges fejlemények különböző vetületeiről, és az e területen elfogadott kétoldalú vagy többoldalú megállapodások működésének jelentős elemeiről. |
| --- | --- |

b)

a szerződő felek és harmadik országok közötti kapcsolatokban a légi közlekedés területén bekövetkező lehetséges fejlemények különböző vetületeiről, és az e területen elfogadott kétoldalú vagy többoldalú megállapodások működésének jelentős elemeiről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett konzultációkat a kéréstől számított egy hónapon belül kell megtartani, sürgős esetekben pedig a lehető legrövidebb időn belül.

25. cikk

(1)   A 24. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt konzultáció fő célkitűzései a következők:

| a) | annak együttes meghatározása, hogy a kérdések közös problémákat vetnek-e fel; és |
| --- | --- |

a)

annak együttes meghatározása, hogy a kérdések közös problémákat vetnek-e fel; és

| b) | az ilyen problémák jellegétől függően:






  — | annak együttes mérlegelése, hogy az érintett nemzetközi szervezetekben a szerződő felek fellépése összehangolt legyen-e, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az ilyen problémák jellegétől függően:

—

annak együttes mérlegelése, hogy az érintett nemzetközi szervezetekben a szerződő felek fellépése összehangolt legyen-e, vagy

| — | bármely egyéb, megfelelő megközelítés közös megvitatása. |
| --- | --- |

—

bármely egyéb, megfelelő megközelítés közös megvitatása.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt célkitűzésekre vonatkozóan lényeges információkat a szerződő felek a lehető legrövidebb időn belül kicserélik egymással.

26. cikk

A 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt konzultáció fő célkitűzései a lényeges kérdések vizsgálata és bármely megfelelő megközelítés megvitatása.

ÁTMENETI SZABÁLYOK

27. cikk

(1)   Az egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről az érintett társult felek között alkalmazandó átmeneti szabályokat és a megfelelő időszakokat az I–IX. jegyzőkönyvek határozzák meg. Norvégia vagy Izland és a társult felek kapcsolatára ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről az érintett társult fél viszonyára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett átmeneti időszakok folyamán két társult fél között a légi közlekedési rendszerek lényeges elemeit az érintett társult felekre vonatkozó két jegyzőkönyv közül a szigorúbb alapján kell meghatározni.

(3)   Az egyes társult felek fokozatos átállása az EKLT teljes körű alkalmazására értékelések függvénye. Az értékeléseket az Európai Közösség az érintett társult féllel együttműködésben végzi. Amikor egy társult fél meggyőződött arról, hogy egy átmeneti időszak lezárásának a vonatkozó jegyzőkönyvben rögzített feltételei teljesülnek, tájékoztatja az Európai Közösséget egy értékelés szükségességéről.

(4)   Ha az Európai Közösség megállapítja, hogy a követelmények teljesültek, erről tájékoztatja a vegyes bizottságot, majd úgy határoz, hogy a szóban forgó társult fél átléphet a következő átmeneti időszakba vagy adott esetben teljes jogú résztvevőjévé válik az európai közös légtérnek.

(5)   Ha az Európai Közösség megállapítja, hogy a követelmények nem teljesültek, erről is tájékoztatja a vegyes bizottságot. Ebben az esetben az Európai Közösség javaslatokat tesz az érintett társult félnek konkrét fejlesztésekre, és meghatározza az ezek végrehajtására szolgáló időszakot, amelyen belül e fejlesztéseket ésszerűen végre lehet hajtani. A végrehajtási időszak vége előtt sor kerül egy második, illetve szükség esetén további értékelésekre is annak megállapítása céljából, hogy a javasolt fejlesztések valóban hatékonyan és kielégítő módon megvalósultak-e.

KAPCSOLAT A KÉTOLDALÚ LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSOKKAL ÉS SZERZŐDÉSEKKEL

28. cikk

(1)   E megállapodás előírásait előnyben kell részesíteni az egyrészről a társult felek, másrészről az Európai Közösség, valamely EK-tagállam, Norvégia vagy Izland között, valamint maguk a társult felek között érvényben lévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások és/vagy szerződések vonatkozó rendelkezéseivel szemben.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a 27. cikkben hivatkozott átmeneti időszakok alatt az egyrészről a társult felek, másrészről az Európai Közösség, valamely EK-tagállam, Norvégia vagy Izland között, valamint maguk a társult felek között érvényben lévő kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban vagy kétoldalú szerződésekben a tulajdonjogra, a forgalmi jogra, kapacitásra, gyakoriságra, repülőgép-típusra vagy cserére, a közös üzemeltetésre és a díjszabásra vonatkozó rendelkezések alkalmazandók a felek között, amennyiben az ilyen kétoldalú megállapodás és/vagy szerződés rugalmasabb, azaz nagyobb szabadságot enged az érintett légi fuvarozóknak, mint az adott társult félre vonatkozó jegyzőkönyv.

(3)   A valamely társult fél és egy másik szerződő fél között abban a tekintetben felmerült vitát, hogy a társult félre vonatkozó jegyzőkönyv vagy a kétoldalú megállapodások és/vagy szerződések rugalmasabbak-e az EKLT teljes körű alkalmazását szem előtt tartva, az e megállapodás 20. cikkében előírt vitarendezési mechanizmus keretében kell rendezni. Az egymásnak ellentmondó jegyzőkönyvek közötti viszonyt is hasonló módon kell rendezni.

A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYBALÉPÉSE, FELÜLVIZSGÁLATA, MEGSZŰNÉSE ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Hatálybalépés

(1)   E megállapodást az aláíró felek saját eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják.. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál (letéteményes) helyezik letétbe, amely tájékoztatja erről a többi aláíró felet és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet.

(2)   Ez a megállapodás az Európai Közösség és az EK-tagállamok, valamint legalább egy társult fél megerősítő vagy jóváhagyó okirata letétbe helyezésének időpontjától számított második hónap első napján lép hatályba. Azon aláíró felek számára, akik ezen időpont után erősítik meg vagy hagyják jóvá, e megállapodás a megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezése napjától számított második hónap első napján lép életbe.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az Európai Közösség és tagállamai, valamint legalább egy társult fél dönthet úgy, hogy ideiglenesen egymás között alkalmazzák a megállapodás rendelkezéseit az aláírás időpontjától fogva, a hazai jogalkalmazással összhangban, és erről értesítik a letéteményest, aki értesíti a többi szerződő felet.

30. cikk

Felülvizsgálat

A megállapodást bármelyik szerződő fél kérésére, de legkésőbb hatálybalépése után öt évvel felülvizsgálják

31. cikk

A megállapodás megszűnése

(1)   Bármelyik szerződő fél felmondhatja a megállapodást a letéteményes értesítése útján, a letéteményes a felmondásról tájékoztatja a többi szerződő felet, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet. Amennyiben a megállapodást az Európai Közösség és az EK-tagállamok mondják fel, úgy az az erről szóló értesítés időpontjától számított egy év múlva hatályát veszti. Amennyiben a megállapodást egy szerződő fél mondja fel, a megállapodás hatálya csak e szerződő fél számára szűnik meg az értesítés időpontjától számított egy év múlva. A megállapodás megszűnésekor működtetett légi közlekedési szolgáltatások azonban a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) folyó menetrendi időszakának végéig fenntarthatók.

(2)   Az Európai Unió tagjává vált társult fél a csatlakozás időpontjától kezdve e megállapodás tekintetében automatikusan megszűnik társult fél lenni, és ehelyett EK-tagállammá válik.

(3)   A megállapodás hatályát veszti vagy felfüggesztésre kerül azon társult felek vonatkozásában, amelyekkel a társulási megállapodás hatályát veszti vagy felfüggesztésre kerül.

32. cikk

Az EKLT bővítése

Azt az államot vagy jogalanyt, amely hajlandó az Európai Közösség légi közlekedési és vonatkozó jogával összhangba hozni saját légi közlekedési és kapcsolódó területekre vonatkozó jogát, és amellyel az Európai Közösség szoros gazdasági együttműködési keretet alakít vagy alakított ki, például társulási megállapodást kötött, az Európai Közösség felkérheti az EKLT-ban való részvételre. Ehhez a szerződő felek megfelelően módosítják a megállapodást.

33. cikk

A gibraltári repülőtér

(1)   E megállapodásnak a gibraltári repülőtérre történő alkalmazása nem sértheti a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság által képviselt jogi álláspontokat.

(2)   E megállapodásnak a gibraltári repülőtérre történő alkalmazását a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság külügyminisztere által, 1987. december 2-án, Londonban kiadott együttes nyilatkozatban szereplő szabályok érvénybe lépéséig fel kell függeszteni.

34. cikk

Nyelvek

Ez a megállapodás egy-egy eredeti példányban az Európai Unió intézményeinek, és – az Európai Közösségtől és tagállamaitól eltérő – valamennyi szerződő fél hivatalos nyelvén készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Për Republikën e Shqipërisë

Image

Za Bosnu i Hercegovinu

За Босну и Херцеговину

Za Bosnu i Hercegovinu

Image

За Република България

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

За Бивша Югославска Република Македония

Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands

Image

Za Republiku Crnu Goru

Image

Image

For Kongeriket Norge

Image

Pentru România

Image

За Републику Србију

Image

Image

For the United Nations Interim Administration in Kosovo

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Dear Sirs,

Hereby I declare that the final text from 22 May 2006 of the Multilateral ECAA Agreement is acceptable for the Government of the Republic of Macedonia.

With this letter, the Government of the Republic of Macedonia considers itself as signatory of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area.

However, I declare that the Republic of Macedonia does not accept the denomination used for my country in the abovementioned Agreement, having in view that the constitutional name of my country is Republic of Macedonia.

Please accept, Sirs, the assurances of my highest consideration.

Xhemali MEHAZI

Minister of Transport and Communications

Image

Luxembourg, 9 June 2006

Mr. Xhemali MEHAZI,

MEHAZI

Minister of Transport and Communications

of the former Yugoslav Republic of Macedonia,

Sir,

The European Community and its Member States take note of your letter of today's date and confirms that your letter and this reply shall together take the place of the signature of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community and its Member States, the Republic of Iceland, the former Yugoslav Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and the United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area (ECAA). However, this cannot be construed as acceptance or recognition by the European Community and its Member States, in whatever form or content of a denomination other than the „former Yugoslav Republic of Macedonia”.

Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.

On behalf of the European Community and its Member States

Image

---

(1)  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint.

1

I. MELLÉKLET

A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS SZABÁLYAI

Az alábbi európai közösségi aktusok „Alkalmazandó rendelkezései” az alapmegállapodással és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–IX. jegyzőkönyv másképp nem rendelkeznek. Szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki az egyes aktusokra való hivatkozást.

A.   PIACI HOZZÁFÉRÉS ÉS KAPCSOLÓDÓ ÜGYEK

2407/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i 2407/92/EGK rendelete a légi fuvarozók engedélyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk és a melléklet, kivéve a 13. cikk (3) bekezdésében az EK-Szerződés 226. (ex 169.) cikkére való utalást.

2408/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i 2408/92/EGK rendelete közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról,

az alábbi módosításokkal, illetve kiigazításokkal:

| — | Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről szóló okmány 29. cikke |
| --- | --- |

—

Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről szóló okmány 29. cikke

| — | Az EGT-vegyesbizottság 1994. március 21-i 7/94 határozata az EGT-megállapodás 47. jegyzőkönyvének és egyes mellékleteinek módosításáról |
| --- | --- |

—

Az EGT-vegyesbizottság 1994. március 21-i 7/94 határozata az EGT-megállapodás 47. jegyzőkönyvének és egyes mellékleteinek módosításáról

| — | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmány (a továbbiakban: a 2003-as csatlakozási okmány) 20. cikke |
| --- | --- |

—

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmány (a továbbiakban: a 2003-as csatlakozási okmány) 20. cikke

Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk, valamint az I., a II. és a III. melléklet

2409/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i 2409/92/EGK rendelete a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk

95/93/EGK

A Tanács 1993. január 18-i 95/93/EGK rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól,

az alábbi módosításokkal:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 27-i 894/2002/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 27-i 894/2002/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1554/2003/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1554/2003/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 793/2004/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 793/2004/EK rendelete a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk és a 14a. cikk (2) bekezdése

A 12. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő

96/67/EK

A Tanács 1996. október 15-i 96/67/EK irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikk és a melléklet

A 10. cikk alkalmazásakor „a tagállamok” helyett „EK-tagállamok” értendő

A 20. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő

785/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 785/2004/EK rendelete a légi fuvarozókra és a légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk és a 10. cikk (2) bekezdése

B.   LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁS

549/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelete az Egységes Európai Égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4., 6. és 9–14. cikk

550/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 550/2004/EK rendelete a légi navigációs szolgálatoknak az Egységes Európai Égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

551/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 551/2004/EK rendelete a légtérnek az Egységes Európai Égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk

552/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 552/2004/EK rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk, valamint az I–V. melléklet

2096/2005/EK

A Bizottság 2005. december 20-i 2096/2005/EK rendelete a légi navigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk, valamint az I–V. melléklet

2150/2005/EK

A Bizottság 2005. december 23-i 2150/2005/EK rendelete a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és a melléklet

C.   REPÜLÉSBIZTONSÁG

3922/91/EK

A Tanács 1991. december 16-i 3922/91/EGK rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról,

az alábbi módosításokkal:

| — | A Bizottság 1996. november 13-i 2176/96/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1996. november 13-i 2176/96/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | A Bizottság 1999. március 25-i 1069/1999/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1999. március 25-i 1069/1999/EK rendelete a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | A Bizottság 2000. december 28-i 2871/2000/EK rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2000. december 28-i 2871/2000/EK rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. és 12–13. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdésének második mondata kivételével, valamint az I–III. melléklet

A 12. cikk alkalmazásakor „a tagállamok” helyett „EK-tagállamok” értendő.

94/56/EK

A Tanács 1994. november 21-i 94/56/EK irányelve a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk

A 9–12. cikk alkalmazásakor „a Bizottság” helyett „minden más EKLT szerződő fél” értendő.

1592/2002/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,

az alábbi módosításokkal:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1643/2003/EK rendelete a 1592/2002/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1643/2003/EK rendelete a 1592/2002/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 2003. szeptember 24-i 1701/2003/EK rendelete az 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének kiigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2003. szeptember 24-i 1701/2003/EK rendelete az 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének kiigazításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–57. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

2003/42/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 13-i 2003/42/EK irányelve a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

1702/2003/EK

A Bizottság 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK rendelete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról,

az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 2005. március 7-i 381/2005/EK rendelete az 1702/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2005. március 7-i 381/2005/EK rendelete az 1702/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk és a melléklet. Az ebben a rendeletben említett átmeneti időszakokat a vegyes bizottság határozza meg.

2042/2003/EK

A Bizottság 2003. november 20-i 2042/2003/EK rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és az I–IV. melléklet

104/2004/EK

A Bizottság 2004. január 22-i 104/2004/EK rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezésére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk és a melléklet

488/2005/EK

A Bizottság 2005. március 21-i 488/2005/EK rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított díjakról és költségekről

2111/2005/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i 2111/2005/EK rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–13. cikk és a melléklet

D.   LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELEM

2320/2002/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2320/2002/EK rendelete a polgári légi közlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról,

az alábbi módosítással:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 849/2004/EK rendelete a 2320/2002/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 849/2004/EK rendelete a 2320/2002/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk és a melléklet

622/2003/EK

A Bizottság 2003. április 4-i 622/2003/EK rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról,

az alábbi módosításokkal:

| — | A Bizottság 2004. január 15-i 68/2004/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2004. január 15-i 68/2004/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 781/2005/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 781/2005/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 2005. június 6-i 857/2005/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2005. június 6-i 857/2005/EK rendelete a 622/2003/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk és a melléklet

1217/2003/EK

A Bizottság 2003. július 4-i 1217/2003/EK rendelete a nemzeti polgári repülésbiztonság minőségellenőrzési programjaira vonatkozó közös előírások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

1486/2003/EK

A Bizottság 2003. augusztus 22-i 1486/2003/EK rendelete a polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk

1138/2004/EK

A Bizottság 2004. június 21-i 1138/2004/EK rendelete a repülőtereken található szigorított biztonsági területek kritikus részeinek közös meghatározásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

E.   KÖRNYEZETVÉDELEM

89/629/EGK

A Tanács 1989. december 4-i 89/629/EGK irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

92/14/EGK

A Tanács 1992. március 2-i 92/14/EGK irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról,

az alábbi módosításokkal:

| — | A Tanács 1998. március 30-i 98/20/EK irányelve a 92/14/EGK irányelv módosításáról |
| --- | --- |

—

A Tanács 1998. március 30-i 98/20/EK irányelve a 92/14/EGK irányelv módosításáról

| — | A Bizottság 1999. április 21-i 1999/28/EK irányelve a 92/14/EGK irányelv módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1999. április 21-i 1999/28/EK irányelve a 92/14/EGK irányelv módosításáról

| — | A Bizottság 2001. május 21-i 991/2001/EK rendelete a 92/14/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2001. május 21-i 991/2001/EK rendelete a 92/14/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk és a melléklet

2002/30/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 26-i 2002/30/EK irányelve a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról

A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosítva vagy kiigazítva

Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

2002/49/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 25-i 2002/49/EK irányelve a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk és az I–VI. melléklet

F.   SZOCIÁLIS ÜGYEK

1989/391/EGK

A Tanács 1989. június 12-i 89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. és 18–19. cikk

2003/88/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/88/EK irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19., 21–24. és 26–29. cikk

2000/79/EK

A Tanács 2000. november 27-i 2000/79/EK irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk

G.   FOGYASZTÓVÉDELEM

90/314/EGK

A Tanács 1990. június 13-i 90/314/EGK irányelve a szervezett utazási formákról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk

92/59/EGK

A Tanács 1992. június 29-i 92/59/EGK irányelve az általános termékbiztonságról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikk

93/13/EGK

A Tanács 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk és a melléklet

A 10. cikk alkalmazásában „a Bizottság” helyett „minden más EKL szerződő fél” értendő

95/46/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–34. cikk

2027/97/EK

A Tanács 1997. október 9-i 2027/97/EK rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről,

az alábbi módosítással:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 13-i 889/2002/EK rendelete a 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 13-i 889/2002/EK rendelete a 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

261/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelete a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk

H.   EGYÉB JOGSZABÁLYOK

2299/1989/EGK

A Tanács 1989. július 24-i 2299/89/EGK rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) ügyviteli szabályzatáról,

az alábbi módosításokkal:

| — | A Tanács 1993. október 29-i 3089/93/EGK rendelete a 2299/89/EGK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Tanács 1993. október 29-i 3089/93/EGK rendelete a 2299/89/EGK rendelet módosításáról

| — | A Tanács 1999. február 8-i 323/1999/EK rendelete a 2299/89/EGK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Tanács 1999. február 8-i 323/1999/EK rendelete a 2299/89/EGK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–22. cikk és a melléklet

91/670/EGK

A Tanács 1991. december 16-i 91/670/EGK irányelve a légi közlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári repülés területén történő kölcsönös elismeréséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk és a melléklet

3925/91/EGK

A Tanács 1991. december 19-i 3925/91/EGK rendelete a Közösségen belüli légi járaton utazó személyek kézi és feladott poggyászára, valamint a Közösségen belüli tengeri utazáson részt vevő személyek poggyászára alkalmazandó ellenőrzések és alakiságok megszüntetéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk

437/2003/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 437/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről,

az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 2003. július 31-i 1358/2003/EK rendelete a 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról és módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2003. július 31-i 1358/2003/EK rendelete a 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról és módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, valamint az I. és a II. melléklet

1358/2003/EK

A Bizottság 2003. július 31-i 1358/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak az I. és II. melléklete módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk és az I–III. melléklet

2003/96/EK

A Tanács 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 14. cikk (1) bekezdés b) pontja és a (2) bekezdés

II. MELLÉKLET

HORIZONTÁLIS KIIGAZÍTÁSOK ÉS BIZONYOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK

Ha az I. melléklet másként nem rendelkezik, az I. mellékletben meghatározott jogi aktusok előírásai a megállapodással és ezen melléklet 1–4. pontjával összhangban alkalmazandók. Az egyes jogi aktusok esetében szükséges különleges kiigazításokat az I. melléklet tartalmazza.

A megállapodás az ezen melléklet 5. és 6. pontjában megállapított eljárási szabályoknak megfelelően alkalmazandó.

1.   A JOGI AKTUSOK BEVEZETŐ RÉSZEI

Az említett jogi aktusok preambulumbekezdései nincsenek hozzáigazítva e megállapodás céljaihoz. Ezek e megállapodás keretén belül az egyes jogi aktusokban található rendelkezések megfelelő értelmezése és alkalmazása szempontjából fontosak.

2.   A JOGI AKTUSOKBAN ALKALMAZOTT MEGHATÁROZÁSOK

Az e megállapodás I. mellékletében felsorolt jogi aktusok következő kifejezései az alábbiak szerint kell érteni:

| a) | „Közösség” helyett „európai közös légtér”; |
| --- | --- |

a)

„Közösség” helyett „európai közös légtér”;

| b) | „közösségi jog”, „közösségi jogszabályok”, „közösségi (jogi) eszközök” és „EK- Szerződés” helyett „EKLT-megállapodás”; |
| --- | --- |

b)

„közösségi jog”, „közösségi jogszabályok”, „közösségi (jogi) eszközök” és „EK- Szerződés” helyett „EKLT-megállapodás”;

| c) | „közösségi repülőtér” helyett „az európai közös légtér területén található repülőtér vagy repülőterek”; |
| --- | --- |

c)

„közösségi repülőtér” helyett „az európai közös légtér területén található repülőtér vagy repülőterek”;

| d) | „az Európai Közösségek Hivatalos Lapja” vagy „az Európai Unió Hivatalos Lapja” helyett „a szerződő felek hivatalos lapjai”; |
| --- | --- |

d)

„az Európai Közösségek Hivatalos Lapja” vagy „az Európai Unió Hivatalos Lapja” helyett „a szerződő felek hivatalos lapjai”;

| e) | „közösségi légi fuvarozó” helyett „EKLT-légifuvarozó”. |
| --- | --- |

e)

„közösségi légi fuvarozó” helyett „EKLT-légifuvarozó”.

3.   A TAGÁLLAMOKRA VALÓ HIVATKOZÁSOK

A 4. pont sérelme nélkül amennyiben az I. mellékletben említett jogi aktusokban „tagállam(ok)”-ra való hivatkozás olvasható, azt úgy kell érteni, hogy az EK-tagállamokon túl az EKLT-partnerországokra is vonatkozik.

4.   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG BIZOTTSÁGAIRA ÉS A TÁRSULT FELEKKEL VALÓ KONZULTÁCIÓRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

Amennyiben az I. mellékletben említett jogi aktusok előírják az Európai Bizottság számára az Európai Közösség bizottságaival való konzultációt, és számukra tanácsuk vagy ajánlásuk benyújtására biztosítanak lehetőséget, az Európai Bizottság konzultál a társult felek szakértőivel, és lehetőséget biztosít számukra tanácsok nyújtására.

A konzultációkra a meghívót az Európai Bizottság küldi; azokra az Európai Bizottság elnökletével a vegyes bizottságon belül, egy alkalommal, az Európai Közösség más bizottságaival folytatott konzultáció előtt kerül sor. Hacsak valamilyen különleges körülmény rövidebb értesítési időt nem indokol, az Európai Bizottság minden társult felet legalább két héttel a találkozó előtt értesít, megadva minden szükséges tájékoztatást.

A társult feleket fel kell kérni, hogy álláspontjukat ismertessék az Európai Bizottsággal. Az Európai Bizottság kellően figyelembe veszi a társult felek tanácsait.

A fenti rendelkezések nem vonatkoznak az e megállapodásban előírt versenyszabályok alkalmazására, arra ugyanis a III. mellékletben előírt konzultációs eljárások vonatkoznak.

5.   EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS INFORMÁCIÓCSERE

A szerződő felek illetékes hatóságai vonatkozó hatásköreinek gyakorlását megkönnyítendő, az illetékes hatóságok felkérés esetén kölcsönösen megosztják egymással az e megállapodás megfelelő működéséhez szükséges információkat.

6.   NYELVEKRE VALÓ HIVATKOZÁSOK

A IV. melléklet sérelme nélkül a szerződő felek jogosultak az e megállapodás körébe tartozó eljárások során az Európai Unió intézményeinek vagy valamely másik szerződő fél bármelyik hivatalos nyelvét használni. A szerződő felek azonban tisztában vannak azzal, hogy az angol nyelv használata megkönnyíti az eljárásokat. Ezért ha egy hivatalos okirat olyan nyelven íródott, amely nem az Európai Unió intézményeinek hivatalos nyelve, egyidejűleg mellékelni kell az Európai Unió intézményeinek egyik hivatalos nyelvén készült fordítását, az előző mondat rendelkezésére figyelemmel. Amennyiben egy szerződő fél szóbeli eljárás során olyan nyelvet kíván használni, amely nem hivatalos nyelve az Európai Unió intézményeinek, a szerződő fél gondoskodik az angol nyelvre történő szinkrontolmácsolásról.

III. MELLÉKLET

AZ ALAPMEGÁLLAPODÁS 14. CIKKÉBEN EMLÍTETT, A VERSENYRE ÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

1. cikk

Állami monopólium

A társult felek a kereskedelmi jellegű állami monopóliumokat fokozatosan kiigazítják olyan módon, hogy az e megállapodáshoz tartozó, az érintett társult félre vonatkozó átmeneti szabályokat rögzítő jegyzőkönyvben említett második időszak végére áruk beszerzése és forgalmazása tekintetében ne maradjon fenn megkülönböztetés a szerződő felek állampolgárai között. A vegyes bizottságot tájékoztatni kell az ezen célkitűzés elérése érdekében hozott intézkedésekről.

2. cikk

Az állami támogatások és a versenyszabályok közelítése

(1)   A szerződő felek elismerik, hogy a társult felek állami támogatásokra és versenyre vonatkozó meglévő jogszabályi rendelkezéseinek az Európai Közösség hasonló jogszabályaihoz való közelítése mekkora jelentőséggel bír. Ezért a társult felek törekednek arra, hogy az állami támogatásokra és a versenyre vonatkozó hatályos és megalkotandó jogszabályi rendelkezéseiket fokozatosan az európai közösségi vívmányokkal összeegyeztethetővé tegyék.

(2)   A jogszabályok közelítését e megállapodás hatálybalépésekor megkezdik, és az adott társult félre vonatkozó átmeneti szabályokat rögzítő jegyzőkönyvben említett második időszak végére fokozatosan kiterjesztik az Európai Közösség ebben a mellékletben említett, állami támogatásokra és versenyre vonatkozó előírásainak minden elemére. A társult felek az Európai Bizottsággal egyetértésben meghatározzák a jogszabályi közelítés végrehajtása és a szükséges jogalkalmazási lépések nyomon követésére szolgáló módszereket.

3. cikk

Versenyszabályok és egyéb gazdasági rendelkezések

(1)   A következő magatartások nem egyeztethetők össze e megállapodás megfelelő működésével, amennyiben a két vagy több szerződő fél közötti kereskedelmet befolyásolhatják:

| i. | minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulása által hozott döntés, illetve vállalkozások közötti összehangolt magatartás, amelynek célja vagy hatása a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása; |
| --- | --- |

i.

minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulása által hozott döntés, illetve vállalkozások közötti összehangolt magatartás, amelynek célja vagy hatása a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása;

| ii. | egy vagy több vállalkozás visszaélése a szerződő felek területének egészén, vagy annak jelentős részén meglévő piaci erőfölénnyel; |
| --- | --- |

ii.

egy vagy több vállalkozás visszaélése a szerződő felek területének egészén, vagy annak jelentős részén meglévő piaci erőfölénnyel;

| iii. | bármely állami támogatás, amely torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes termékeket. |
| --- | --- |

iii.

bármely állami támogatás, amely torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes termékeket.

(2)   Az e cikkel ellentétes magatartásokat az Európai Közösségben alkalmazandó versenyszabályok követelményei szerint kell megítélni, különösen az EK-Szerződés 81., 82., 86. és 87. cikke alapján, és az Európai Unió intézményei által elfogadott értelmező eszközök alapján.

(3)   A társult felek mindegyike gondoskodik arról, hogy egy működésében független közjogi szervezetet felruházzon az (1) bekezdés i. és ii. pontjának hiánytalan végrehajtásához szükséges hatalommal azon magán- és állami vállalkozások vonatkozásában, amelyek különleges jogokat élveznek.

(4)   A társult felek mindegyike kijelöl vagy létrehoz egy működésében független hatóságot, és azt felruházza az (1) bekezdés iii. pontja hiánytalan végrehajtásához szükséges hatalommal. Ez a hatóság egyebek között jogosult a (2) bekezdéssel összhangban lévő állami támogatási programok és egyedi támogatások engedélyezésére, valamint a jogszerűtlen állami támogatások visszakövetelésére.

(5)   A szerződő felek biztosítják az állami támogatások átláthatóságát, egyebek mellett azáltal, hogy az Európai Közösségek állami támogatásokról szóló felmérése módszereit és felépítését követve a többi szerződő fél számára éves jelentést vagy hasonló beszámolót készítenek. Egy szerződő fél kérésére egy másik szerződő fél köteles egyedi állami támogatási esetekről is tájékoztatást adni.

(6)   A társult felek összeállítják a (4) bekezdésben említett hatóság felállítása előtt kialakított támogatási programok átfogó felsorolását, és az ilyen támogatási programokat összhangba hozzák a (2) bekezdésben említett követelményekkel.

| (7) | a) | Az (1) bekezdés iii. pontja rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a szerződő felek tudomásul veszik, hogy az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti szabályokat rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett időszakok alatt az adott társult fél által nyújtott állami támogatás megítélésekor a társult felet olyan térségnek kell tekinteni, amely megegyezik az Európai Közösségnek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott térségével. |
| --- | --- | --- |
| b) | Az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti szabályokat rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett első időszak vége előtt a társult fél benyújtja az Európai Bizottsághoz egy főre eső bruttó hazai terméke NUTS II-es szinten harmonizált adatait. A (4) bekezdésben említett hatóság és az Európai Bizottság közösen mérlegelik a társult fél egyes régióinak támogathatóságát, valamint a támogatások maximális intenzitását, és a vonatkozó európai közösségi útmutatások alapján létrehozzák a regionális támogatási térképet. |

(7)

a)

Az (1) bekezdés iii. pontja rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a szerződő felek tudomásul veszik, hogy az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti szabályokat rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett időszakok alatt az adott társult fél által nyújtott állami támogatás megítélésekor a társult felet olyan térségnek kell tekinteni, amely megegyezik az Európai Közösségnek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott térségével.

b)

Az adott társult fél vonatkozásában az átmeneti szabályokat rögzítő, e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben említett első időszak vége előtt a társult fél benyújtja az Európai Bizottsághoz egy főre eső bruttó hazai terméke NUTS II-es szinten harmonizált adatait. A (4) bekezdésben említett hatóság és az Európai Bizottság közösen mérlegelik a társult fél egyes régióinak támogathatóságát, valamint a támogatások maximális intenzitását, és a vonatkozó európai közösségi útmutatások alapján létrehozzák a regionális támogatási térképet.

(8)   Amennyiben az egyik szerződő fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét magatartás nem áll összhangban az (1) bekezdés előírásaival, a vegyes bizottságon belül zajlott konzultáció után vagy az ilyen konzultáció kérése után harminc nappal megteheti a megfelelő intézkedéseket.

(9)   A szerződő felek a szakmai és üzleti titoktartás követelményei által megszabott korlátok figyelembevételével osztanak meg egymással információt.

IV. MELLÉKLET

BETERJESZTÉSEK AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BÍRÓSÁGÁHOZ

1.   A megállapodás 16. cikkével kapcsolatos alapelvek

| 1. | Adott esetben az Európai Közösségek Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) által az Európai Közösség területén érvényes előzetes döntéshozatalra való beterjesztésre megállapított eljárások irányadóak. Az előzetes döntés meghozatala után a szerződő fél bírósága alkalmazza a Bíróság által kihirdetett értelmezést. |
| --- | --- |

1.

Adott esetben az Európai Közösségek Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) által az Európai Közösség területén érvényes előzetes döntéshozatalra való beterjesztésre megállapított eljárások irányadóak. Az előzetes döntés meghozatala után a szerződő fél bírósága alkalmazza a Bíróság által kihirdetett értelmezést.

| 2. | A szerződő felek e megállapodás alkalmazási területén az észrevételek Bírósághoz való beterjesztése vonatkozásában ugyanolyan jogokkal rendelkeznek, mint az EK-tagállamok. |
| --- | --- |

2.

A szerződő felek e megállapodás alkalmazási területén az észrevételek Bírósághoz való beterjesztése vonatkozásában ugyanolyan jogokkal rendelkeznek, mint az EK-tagállamok.

2.   A megállapodás 16 cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás mértéke és módjai

| 1. | Amikor a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban valamely szerződő fél határozatot fogad el a Bírósághoz való beterjesztés mértékéről és módjáról, azt is meghatározza, hogy:






  a) | a szerződő fél bármely olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség, előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújthat be a Bírósághoz egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Amikor a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban valamely szerződő fél határozatot fogad el a Bírósághoz való beterjesztés mértékéről és módjáról, azt is meghatározza, hogy:

a)

a szerződő fél bármely olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség, előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújthat be a Bírósághoz egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére; vagy

| b) | a szerződő fél bármely bírósága nyújthat be előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bírósághoz egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére. |
| --- | --- |

b)

a szerződő fél bármely bírósága nyújthat be előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bírósághoz egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő, és a 16. cikk (2) bekezdésében említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére.

| 2. | A 16. cikk (2) bekezdése alkalmazásának módjaihoz a Bíróság működését szabályozó jogi rendelkezések adnak elvi alapot, beleértve az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseit, a Bíróság alapokmányát és eljárási szabályzatát, valamint esetjogát. Amennyiben az említett rendelkezés alkalmazásának módjáról határoz, a szerződő fél figyelembe veszi a Bíróság által kiadott gyakorlati útmutatásokat, amelyek a nemzeti bíróságok által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről szóló tájékoztatóban olvashatóak. |
| --- | --- |

2.

A 16. cikk (2) bekezdése alkalmazásának módjaihoz a Bíróság működését szabályozó jogi rendelkezések adnak elvi alapot, beleértve az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseit, a Bíróság alapokmányát és eljárási szabályzatát, valamint esetjogát. Amennyiben az említett rendelkezés alkalmazásának módjáról határoz, a szerződő fél figyelembe veszi a Bíróság által kiadott gyakorlati útmutatásokat, amelyek a nemzeti bíróságok által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről szóló tájékoztatóban olvashatóak.

3.   A megállapodás 20. cikkének (3) bekezdése szerinti beterjesztés

A megállapodás 20. cikkének (3) bekezdése szerint a Bíróság elé terjesztett jogvitákat a Bíróság úgy kezeli, mint az EK-Szerződés 239. cikkével összhangban lévő beadványokat.

4.   Beterjesztések az Európai Közösségek Bíróságához, valamint a nyelvek

A Bíróság előtt folyó, e megállapodás körébe tartozó eljárások során a szerződő felek jogosultak az Európai Unió intézményeinek vagy valamely másik szerződő félnek bármelyik hivatalos nyelvét használni. Amennyiben valamely hivatalos dokumentumban olyan nyelvet használnak, amely nem hivatalos nyelve az Európai Unió intézményeinek, ahhoz egyidejűleg francia nyelvű fordítást kell mellékelni. Amennyiben valamely szerződő fél a szóbeli eljárás során olyan nyelvet kíván használni, amely nem hivatalos nyelve az Európai Unió intézményeinek, a szerződő fél gondoskodik a francia nyelvre történő szinkrontolmácsolásról.

V. MELLÉKLET

I. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről az Albán Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint az Albán Köztársaság (a továbbiakban: Albánia) eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Albánia eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére Albánia:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| v. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

v.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy III. mellékletében említettek szerint; |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy III. mellékletében említettek szerint;

(2)   A második átmeneti időszak végére Albánia ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | sem Albánia, sem albán állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói az Albániában engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

sem Albánia, sem albán állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói az Albániában engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és az Albániában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Albánia bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Albánia egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

az Albániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Albánia egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Albánia és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Albánia vagy albán állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején Albánia megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Albánia szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Albániában engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor a I. mellékletben említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Albánia megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Albániában engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

II. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről Bosznia és Hercegovina között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Bosznia és Hercegovina eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Bosznia és Hercegovina eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére Bosznia és Hercegovina:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

iv.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| v. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megtette a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint. |
| --- | --- |

v.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megtette a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint.

(2)   A második átmeneti időszak végére Bosznia és Hercegovina:

| i. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

i.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| ii. | az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást. |
| --- | --- |

ii.

az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | Bosznia és Hercegovina vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

Bosznia és Hercegovina vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bosznia és Hercegovina bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Bosznia és Hercegovina egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Bosznia és Hercegovinában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Bosznia és Hercegovina egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Bosznia és Hercegovina és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Bosznia és Hercegovina vagy annak állampolgára többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején Bosznia és Hercegovina megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az e megállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Bosznia és Hercegovina szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bosznia és Hercegovina által engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletben említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Bosznia és Hercegovina megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bosznia és Hercegovina által engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

III. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről a Bolgár Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszak

(1)   Az átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Bolgár Köztársaság (a továbbiakban: Bulgária) eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikkében rögzített valamennyi feltételnek, illetve Bulgária csatlakozik az Európai Közösségekhez.

(2)   Ebben a megállapodásban és annak mellékleteiben a „második átmeneti időszak”-ra való utalásokat Bulgária esetében az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszakra való utalásként kell értelmezni.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

Az átmeneti időszak végére Bulgária a megállapodás 3. cikkében előírtak szerint az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére,

az átmeneti időszak alatt:

| i. | a közösségi légi fuvarozók és a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- |

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Bulgária bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Bulgária egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Bulgária egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét az átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Bulgária és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az átmeneti időszak kezdetétől működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Bulgária vagy bolgár állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Bulgária szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(2)   Az átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Bulgáriában engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

IV. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről a Horvát Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint a Horvát Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére Horvátország:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| v. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

v.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint; |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint;

(2)   A második átmeneti időszak végére Horvátország ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben kell alkalmaznia.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | a közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- |

a)

a közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Horvátország bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Horvátország egyik pontját; |
| --- | --- |

iii.

a Horvátországban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Horvátország egyik pontját;

| c) | a második átmeneti időszak végéig Horvátország vagy horvát állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozónak. |
| --- | --- |

c)

a második átmeneti időszak végéig Horvátország vagy horvát állampolgár nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozónak.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Horvátország és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Horvátország vagy horvát állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején Horvátország megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Horvátország szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Horvátország megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Horvátországban engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

V. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a nemzeti szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő nemzeti szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| v. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

v.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint. |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint.

(2)   A második átmeneti időszak végére Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza ezt a megállapodást.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és más társult felek bármely két pontja között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

ii. A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és más társult felek bármely két pontja között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alap megállapodás 7. és 8. cikkét az átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vagy annak állampolgára többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Egyes jogszabályok alkalmazása Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által

E jegyzőkönyv 2. cikke ellenére e megállapodás hatálybalépésekor Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság:

| i. | alkalmazza a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

i.

alkalmazza a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| ii. | az általa engedélyezett légi fuvarozókkal betartatja a 261/2004/EK rendelet gyakorlati előírásait; |
| --- | --- |

ii.

az általa engedélyezett légi fuvarozókkal betartatja a 261/2004/EK rendelet gyakorlati előírásait;

| iii. | megszünteti vagy a közösségi joggal összhangba hozza a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Kormánya és a Macedonian Airlines (MAT) közötti szerződést. |
| --- | --- |

iii.

megszünteti vagy a közösségi joggal összhangba hozza a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Kormánya és a Macedonian Airlines (MAT) közötti szerződést.

5. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

6. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletben említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelem szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

VI. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről a Szerb Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség megfelelő hatósága által végzett értékelés tanúsága szerint a Szerb Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség megfelelő hatósága által végzett értékelés tanúsága szerint a Szerb Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére a Szerb Köztársaság:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| v. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

v.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint. |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint.

(2)   A második átmeneti időszak végére a Szerb Köztársaság ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Szerb Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Szerb Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | a Szerb Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

a Szerb Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Szerb Köztársaság bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Szerb Köztársaság bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja a Szerb Köztársaság egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Szerb Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja a Szerb Köztársaság egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti a Szerb Köztársaság és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve a Szerb Köztársaság vagy annak állampolgára többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején a Szerb Köztársaság megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza a Szerb Köztársaság szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy, a Szerb Köztársaság által engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletben említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit a Szerb Köztársaság megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy, a Szerb Köztársaság által engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

VII. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről a Montenegrói Köztársaság között

1. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség megfelelő hatósága által végzett értékelés tanúsága szerint a Montenegrói Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség megfelelő hatósága által végzett értékelés tanúsága szerint a Montenegrói Köztársaság eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére a Montenegrói Köztársaság:

| i. | teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

i.

teljes jogú tagjává válik a Társult Légügyi Hatóságoknak, és törekszik az I. mellékletben felsorolt repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az e megállapodás I. mellékletében leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 96/67/EK irányelvet (földi kiszolgálás), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet, megkezdi légtere átszervezését funkcionális blokk(ok)ba, és rugalmas légtér-felhasználási elvet alkalmaz;

| v. | megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény); |
| --- | --- |

v.

megerősíti a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény);

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint. |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint.

(2)   A második átmeneti időszak végére a Montenegrói Köztársaság ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Montenegrói Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Montenegrói Köztársaság bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | a Montenegrói Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

a Montenegrói Köztársaság vagy állampolgára nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Montenegrói Köztársaság bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

A közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek a Montenegrói Köztársaság bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja a Montenegrói Köztársaság egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Montenegrói Köztársaságban engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja a Montenegrói Köztársaság egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti a Montenegrói Köztársaság és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve a Montenegrói Köztársaság vagy annak állampolgára többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején a Montenegrói Köztársaság megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza a Montenegrói Köztársaság szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy, a Montenegrói Köztársaság által engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletben említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit a Montenegrói Köztársaság megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy, a Montenegrói Köztársaság által engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

VIII. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről Románia között

1. cikk

Átmeneti időszak

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint Románia eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 2. cikke cikkében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   Ebben a megállapodásban és annak mellékleteiben a „második átmeneti időszak”-ra való utalásokat Románia esetében az e cikk (1) bekezdése szerinti átmeneti időszakra való utalásként kell értelmezni.

2. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

Az átmeneti időszak végére Románia ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

3. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   E megállapodás 1. cikke (1) bekezdése ellenére,

az átmeneti időszak alatt:

| i. | a közösségi légi fuvarozók és a Romániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Románia bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- |

i.

a közösségi légi fuvarozók és a Romániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Románia bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Románia bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Románia bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | a Romániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Románia egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

a Romániában engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Románia egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét az átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti Románia és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az átmeneti időszak kezdetétől működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve Románia vagy román állampolgár többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

4. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza Románia szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(2)   Az átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Romániában engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

5. cikk

Légiközlekedés-védelem

Az átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy Romániában engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen védelmi értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

IX. JEGYZŐKÖNYV

Átmeneti szabályok egyrészről az Európai Közösség és az EK-tagállamok, másrészről az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója között

1. cikk

Az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója hatásköre

E jegyzőkönyv rendelkezései nem érintik az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója (a továbbiakban: UNMIK) hatáskörét az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában meghatározottak szerint.

2. cikk

Átmeneti időszakok

(1)   Az első átmeneti időszak e megállapodás hatálybalépésétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint az UNMIK eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltételnek.

(2)   A második átmeneti időszak az első átmeneti időszak végétől addig az időpontig tart, amikor az Európai Közösség által végzett értékelés tanúsága szerint az UNMIK eleget tesz az ezen jegyzőkönyv 3. cikke (2) bekezdésében rögzített feltételeknek.

3. cikk

Az átmenetre vonatkozó feltételek

(1)   Az első átmeneti időszak végére az UNMIK:

| i. | különleges nemzetközi jogi státuszának sérelme nélkül alkalmazza a Társult Légügyi Hatóságok által elfogadott egységes légügyi előírásokat, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében előírt repülésbiztonsági jogszabályok alkalmazására; |
| --- | --- |

i.

különleges nemzetközi jogi státuszának sérelme nélkül alkalmazza a Társult Légügyi Hatóságok által elfogadott egységes légügyi előírásokat, és törekszik az e megállapodás I. mellékletében előírt repülésbiztonsági jogszabályok alkalmazására;

| ii. | alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazza az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) 30. számú okmányát, és törekszik az I. mellékletben felsorolt légiközlekedés-védelmi jogszabályok végrehajtására;

| iii. | az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő); |
| --- | --- |

iii.

az I. mellékletben leírtaknak megfelelően alkalmazza a 3925/91/EGK rendeletet (a kézi és feladott poggyászra alkalmazandó ellenőrzések megszüntetése), a 2409/92/EGK rendeletet (a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjai), a 94/56/EK irányelvet (balesetek kivizsgálása), a 2027/97/EK rendeletet (a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelőssége), a 2003/42/EK irányelvet (események jelentése), a 261/2004/EK rendeletet (visszautasított beszállás), a 2000/79/EK irányelvet (a polgári repülésben dolgozó munkavállalók munkaidejének szervezése), és a 2003/88/EK irányelvet (a munkaidő);

| iv. | elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz vagy kijelöl egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet; |
| --- | --- |

iv.

elválasztja egymástól a légiforgalmi szolgáltatót és a szabályozó szervet, létrehoz vagy kijelöl egy, a légi közlekedési szolgáltatásokat felügyelő szervet;

| v. | gyakorlatban alkalmazza a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény) |
| --- | --- |

v.

gyakorlatban alkalmazza a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményt (Montreali Egyezmény)

| vi. | az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint. |
| --- | --- |

vi.

az állami támogatásra és versenyre vonatkozó szabályok végrehajtásában megteszi a szükséges előrelépéseket, vagy az alapmegállapodás 14. cikke (1) bekezdésében, vagy a III. mellékletben említettek szerint.

(2)   A második átmeneti időszak végére az UNMIK ezt a megállapodást az I. mellékletben felsorolt jogszabályokkal egyetemben alkalmazza.

4. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az alapmegállapodás 1. cikke (1) bekezdésének ellenére

| a) | az első átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Koszovó bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között; |
| --- | --- | --- |

a)

az első átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Koszovó bármely pontja és az EK tagállamainak bármely pontja között;

| ii. | az UNMIK vagy koszovói lakos nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozóknak; |
| --- | --- |

ii.

az UNMIK vagy koszovói lakos nem lehet többségi tulajdonosa vagy irányítója egy közösségi légi fuvarozónak, ahogy az EK tagállamai vagy azok állampolgárai sem lehetnek többségi tulajdonosai vagy irányítói az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozóknak;

| b) | a második átmeneti időszak során:






  i. | a közösségi légi fuvarozók és az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a második átmeneti időszak során:

i.

a közösségi légi fuvarozók és az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában említett forgalmi jogokat;

| ii. | a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Koszovó bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek Koszovó bármely pontja és más társult felek területén található bármely pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgál egy, az EK egyik tagállamában található pontot;

| iii. | az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Koszovó egyik pontját. |
| --- | --- |

iii.

az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozók korlátlan forgalmi jogot élveznek az EK két különböző tagállamában található bármely két pont között, és bárhol cserélhetnek repülőgépet, feltéve, hogy a járat kiszolgálja Koszovó egyik pontját.

(2)   E cikk alkalmazásában „közösségi légi fuvarozó” alatt az EK bármely tagállama, Norvégia vagy Izland által engedélyezett légi fuvarozót kell érteni.

(3)   Az alapmegállapodás 7. és 8. cikkét a második átmeneti időszak végéig nem kell alkalmazni; de ez nem érinti az UNMIK és a Közösség azon kötelezettségét, hogy az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal összhangban az első átmeneti időszak vége után működési engedélyeket bocsásson ki azon légi fuvarozók számára, amelyek az EK tagállamai vagy azok állampolgárai többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak, illetve az UNMIK vagy koszovói lakos többségi tulajdonában vagy irányítása alatt vannak.

5. cikk

Nemzetközi egyezmények és megállapodások

Amennyiben az I. mellékletben előírt jogszabályok nemzetközi egyezményekben vagy megállapodásokban való részvételt írnak elő, az UNMIK különleges nemzetközi jogi helyzetét figyelembe kell venni.

6. cikk

Repülésbiztonság

(1)   Az első átmeneti időszak elején az UNMIK megfigyelőként bekapcsolódik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájába.

(2)   A második átmeneti időszak végén az alapmegállapodás 18. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság meghatározza az UNMIK szerepét és részvétele feltételeit az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségben.

(3)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a biztonság szempontjából hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy UNMIK által engedélyezett légi fuvarozó külön biztonsági ellenőrzésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

7. cikk

Légiközlekedés-védelem

(1)   A második átmeneti időszak kezdetekor az I. mellékletében említett védelmi célú jogszabályok titkos részeit az UNMIK megfelelő hatósága rendelkezésére bocsátják.

(2)   A második átmeneti időszak végéig, amennyiben a védelemben hiányosságok tapasztalhatók, az Európai Közösség megkövetelheti, hogy egy az UNMIK által engedélyezett légi fuvarozó külön védelmi értékelésen essen át mielőtt az Európai Közösségbe tartó, onnan induló vagy azon belül közlekedő járatokat üzemeltethetne. Az ilyen biztonsági értékelést az Európai Közösség mihamarabb elvégzi annak érdekében, hogy az ne késleltesse indokolatlanul a forgalmi jogok gyakorlását.

---

| 16.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/47

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2006. szeptember 15.)

a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról

(2006/683/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 121. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2006. június 15-16-i ülésén hangsúlyozta, hogy az Európai Unióba vetett bizalmuk növelése érdekében fontos lehetővé tenni a polgárok számára, hogy közvetlen bepillantást nyerhessenek az uniós tevékenységekbe, különösen a nyitottság és az átláthatóság további növelése révén. Ennélfogva az Európai Tanács megállapodása szerint és a Tanács munkahatékonysága biztosításának szükségességét teljes mértékben tiszteletben tartva a tanácsi munkát nyitottabbá kell tenni, különösen amikor a Tanács az együttdöntési eljárás keretében jogalkotási aktusokról tanácskozik. A Tanácsban folyó nyilvános tanácskozásoknak és vitáknak az Európai Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén, különösen az internet felhasználásával megvalósuló közvetítéséhez használt technikai eszközök jelentős javítása érdekében is intézkedéseket kell hozni.
  2006 decemberében a Tanács felülvizsgálja a fent említett nyitásra irányuló intézkedések végrehajtását, azoknak a Tanács munkahatékonyságára gyakorolt hatása értékelésének céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2006. június 15-16-i ülésén hangsúlyozta, hogy az Európai Unióba vetett bizalmuk növelése érdekében fontos lehetővé tenni a polgárok számára, hogy közvetlen bepillantást nyerhessenek az uniós tevékenységekbe, különösen a nyitottság és az átláthatóság további növelése révén. Ennélfogva az Európai Tanács megállapodása szerint és a Tanács munkahatékonysága biztosításának szükségességét teljes mértékben tiszteletben tartva a tanácsi munkát nyitottabbá kell tenni, különösen amikor a Tanács az együttdöntési eljárás keretében jogalkotási aktusokról tanácskozik. A Tanácsban folyó nyilvános tanácskozásoknak és vitáknak az Európai Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén, különösen az internet felhasználásával megvalósuló közvetítéséhez használt technikai eszközök jelentős javítása érdekében is intézkedéseket kell hozni.

2006 decemberében a Tanács felülvizsgálja a fent említett nyitásra irányuló intézkedések végrehajtását, azoknak a Tanács munkahatékonyságára gyakorolt hatása értékelésének céljából.

| (2) | Helyénvaló továbbá a tanácsi tevékenységek programozásának racionalizálása. Ennek megfelelően az előző rendszer helyettesítésére új rendszert kell bevezetni, amely az adott időszak alatt hivatalban lévő három elnökség által jóváhagyás céljából a Tanács elé benyújtandó 18 hónapos programon alapul. |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló továbbá a tanácsi tevékenységek programozásának racionalizálása. Ennek megfelelően az előző rendszer helyettesítésére új rendszert kell bevezetni, amely az adott időszak alatt hivatalban lévő három elnökség által jóváhagyás céljából a Tanács elé benyújtandó 18 hónapos programon alapul.

| (3) | Végül helyénvaló az írásbeli eljárásra vonatkozó rendelkezések módosítása és pontosítása az írásbeli eljárás működésének javítása, valamint annak érdekében, hogy az Európai Parlament képviselőinek kérdéseire adott válaszai, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága tagjai kinevezéséről szóló határozatok, valamint a más intézményekkel és szervezetekkel folytatandó konzultációra vonatkozó határozatok Tanács általi elfogadása felgyorsulhasson, |
| --- | --- |

(3)

Végül helyénvaló az írásbeli eljárásra vonatkozó rendelkezések módosítása és pontosítása az írásbeli eljárás működésének javítása, valamint annak érdekében, hogy az Európai Parlament képviselőinek kérdéseire adott válaszai, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága tagjai kinevezéséről szóló határozatok, valamint a más intézményekkel és szervezetekkel folytatandó konzultációra vonatkozó határozatok Tanács általi elfogadása felgyorsulhasson,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács 2004. március 22-i eljárási szabályzata (1) helyébe a következő rendelkezések lépnek:

A TANÁCS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

Az ülések összehívása és helyszíne

(1)   A Tanácsot saját kezdeményezésére, illetve a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság kérésére a Tanács elnöke hívja össze (2).

(2)   Az elnökség hét hónappal hivatalba lépése előtt, adott esetben az előző és a következő elnökséggel egyeztetve tudatja azokat az általa a Tanács számára előirányzott időpontokat, amikor a Tanácsnak jogalkotói munkájának elvégzése vagy működési határozatainak meghozatala céljából ülést kell tartania.

(3)   A Tanács székhelye Brüsszel. Április, június és október hónapban a Tanács Luxembourgban tartja üléseit (3).

Kivételes körülmények között és kellően indokolt esetekben a Tanács vagy az Állandó Képviselők Bizottsága (a továbbiakban: a Coreper) egyhangúlag úgy határozhat, hogy a Tanács ülését máshol tartják meg.

2. cikk

A Tanács formációi, az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának szerepe és a munka tervezése

(1)   A Tanács a tárgyalt ügyek függvényében különböző formációkban ülésezhet. A Tanács az »Általános Ügyek és Külkapcsolatok« formációban (a továbbiakban: az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa) a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljárva megállapítja e formációk jegyzékét, amelyet az I. melléklet tartalmaz.

(2)   Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a következő két fő tevékenységet látja el, amelyek vonatkozásában más-más napirenddel és esetlegesen különböző időpontokban külön üléseket tart; ezen üléseken a következőkkel foglalkozik:

| a) | az Európai Tanács üléseinek előkészítése és az üléseket követő tevékenységek elvégzése, ideértve valamennyi előkészítő munka szükséges koordinációját, a politikák átfogó koordinációját, az intézményi és igazgatási kérdéseket, a több európai uniós politikát érintő horizontális kérdéseket, valamint az Európai Tanács által rábízott minden más kérdést, figyelembe véve a gazdasági és monetáris unió működési szabályait; |
| --- | --- |

a)

az Európai Tanács üléseinek előkészítése és az üléseket követő tevékenységek elvégzése, ideértve valamennyi előkészítő munka szükséges koordinációját, a politikák átfogó koordinációját, az intézményi és igazgatási kérdéseket, a több európai uniós politikát érintő horizontális kérdéseket, valamint az Európai Tanács által rábízott minden más kérdést, figyelembe véve a gazdasági és monetáris unió működési szabályait;

| b) | az Európai Unió külső fellépésének egésze, azaz a közös kül- és biztonságpolitika, az európai biztonsági és védelmi politika, a külkereskedelem, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás. |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió külső fellépésének egésze, azaz a közös kül- és biztonságpolitika, az európai biztonsági és védelmi politika, a külkereskedelem, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás.

(3)   Az Európai Tanács üléseinek előkészítése céljából a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa:

| a) | az elnökség javaslata alapján, legalább négy héttel az Európai Tanács ülését megelőzően, magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendtervezetet készít; |
| --- | --- |

a)

az elnökség javaslata alapján, legalább négy héttel az Európai Tanács ülését megelőzően, magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendtervezetet készít;

| b) | az Európai Tanács ülését megelőző napon egy utolsó előkészítő ülést tart és elfogadja a napirendet. |
| --- | --- |

b)

az Európai Tanács ülését megelőző napon egy utolsó előkészítő ülést tart és elfogadja a napirendet.

Az Európai Tanács tevékenységéhez a Tanács más formációi által nyújtott hozzájárulásokat a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának kell továbbítani, legkésőbb két héttel az Európai Tanács ülése előtt.

Kényszerítő és előre nem látható – például az aktuális nemzetközi eseményekkel összefüggésben álló – okok kivételével az első albekezdés b) pontjában említett utolsó előkészítő ülés és az Európai Tanács ülése között a Tanács más formációja vagy más tanácsi előkészítő bizottság nem ülhet össze.

Az Európai Tanács tevékenységének gyakorlati megszervezéséhez szükséges intézkedéseket a Főtitkársággal egyeztetve, az Európai Tanács által elfogadott szabályokkal összhangban az elnökség teszi meg.

(4)   Tizennyolc havonta a három soros elnökség a Bizottsággal szoros együttműködésben és a megfelelő konzultációkat követően elkészíti az adott időszakban folytatandó tanácsi tevékenységek programtervezetét. A három elnökség együttesen nyújtja be a programtervezetet, legkésőbb az érintett időszak előtt egy hónappal, annak az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának a (2) bekezdés a) pontjában említett ülése keretében való jóváhagyása céljából (4).

(5)   Az új elnökség megállapítja a következő féléves időszakra ütemezett tanácsi ülések ideiglenes indikatív napirendjét, bemutatva a tervezett jogalkotási munkát és működési határozatokat. Ezen indikatív ideiglenes napirendeket legkésőbb egy héttel a hivatalba lépése előtt, a Tanács 18 hónapos programja alapján és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően kell megállapítani. Amennyiben szükséges, a korábban tervezetteken felül kiegészítő tanácsi üléseket lehet betervezni.

Az érintett elnökség a Bizottsággal és a következő elnökséggel folytatott konzultációt követően, legkésőbb egy héttel a hivatalba lépése előtt hasonló indikatív ideiglenes napirendet állapít meg az első albekezdésben említettet követő féléves időszakra ütemezett tanácsi ülésekre.

Amennyiben a féléves időszak során az azon időszakra tervezett ülések egyikéről bebizonyosodik, hogy megtartása már nem indokolt, úgy az elnökség azt nem hívja össze.

3. cikk (5)

Napirend

(1)   Figyelembe véve a Tanács 18 hónapos programját, az elnök minden ülésre vonatkozóan összeállítja az ideiglenes napirendet. Ezt legalább 14 nappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a Tanács többi tagjának, valamint a Bizottságnak.

(2)   Az ideiglenes napirend azon pontokat tartalmazza, amelyek napirendre tűzésére a Tanács valamely tagjától vagy a Bizottságtól legalább 16 nappal az ülés kezdete előtt kérelem érkezett a Főtitkársághoz, adott esetben a vonatkozó dokumentumokkal együtt. Az ideiglenes napirend csillaggal jelöli továbbá azon pontokat, amelyekről az elnökség, a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság szavazást kérhet. Ilyen megjelölést akkor lehet alkalmazni, ha a szerződésekben előírt valamennyi eljárási követelmény teljesült.

(3)   Jogalkotási javaslattal vagy az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) VI. címe alapján elfogadandó intézkedésre vonatkozó javaslattal kapcsolatos pont nem vehető fel az ideiglenes napirendre jogi aktus vagy közös álláspont elfogadására irányuló határozathozatal céljából mindaddig, amíg le nem telt a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 3. pontjában előírt hathetes határidő.

A Tanács egyhangúlag eltérhet a hathetes határidőtől, amennyiben a napirendi pont felvétele az említett jegyzőkönyv 3. pontja szerinti sürgősség alapján tett kivételnek minősül.

(4)   Az ideiglenes napirendre kizárólag azon pontok vehetők fel, amelyekre vonatkozóan a dokumentumokat legkésőbb a napirend továbbításáig megküldték a Tanács tagjainak és a Bizottságnak.

(5)   A Főtitkárság a Tanács tagjaihoz és a Bizottsághoz továbbítja az azon pontok napirendre tűzésére vonatkozó kérelmeket és dokumentumokat, amelyek tekintetében a fent meghatározott határidőket nem tartották be.

Amennyiben sürgősségi megfontolások másképp nem kívánják, és a (2) bekezdés sérelme nélkül, az elnökség leveszi azon pontokat az ideiglenes napirendről, amelyek a 7. cikk szerinti jogalkotási tevékenységgel kapcsolatosak és amelyek vizsgálatát a Coreper a Tanács ülését megelőző hét előtti hét végére nem fejezte be.

(6)   Az ideiglenes napirendet »A« és »B« részre kell felosztani. Az »A« részbe kerülnek azon pontok, amelyeknek a Tanács általi jóváhagyása tárgyalás nélkül is lehetséges, ez azonban nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság az ilyen pontok jóváhagyásakor véleményt nyilvánítson és nyilatkozatait jegyzőkönyvbe vetesse.

(7)   A napirendet a Tanács az egyes ülések kezdetén fogadja el. Az ideiglenes napirenden nem szereplő pont napirendre tűzése a Tanács egyhangú jóváhagyását igényli. Az ilyen módon napirendre tűzött pontot szavazásra lehet bocsátani, amennyiben a szerződésekben előírt valamennyi eljárási követelmény teljesült.

(8)   Amennyiben azonban egy, a napirend »A« részébe tartozó pontra vonatkozó álláspont annak további tárgyalásához vezethet, vagy ha a Tanács egy tagja vagy a Bizottság ezt kérelmezi, úgy e pontot le kell venni a napirendről, ha a Tanács másképp nem határoz.

(9)   Bármely kérelmet, amely arra irányul, hogy egy pontot az »egyéb ügyek« között tűzzenek napirendre, magyarázó dokumentum kíséretében kell benyújtani.

4. cikk

A Tanács akadályoztatott tagjának képviselete

A szavazati jogok átruházásáról szóló 11. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a Tanács akadályoztatott tagja képviseltetheti magát.

5. cikk

Ülések

(1)   A Tanács ülései nem nyilvánosak, kivéve a 8. cikkben említett eseteket.

(2)   A Bizottságot meg kell hívni, hogy vegyen részt a Tanács ülésein. Ugyanez vonatkozik az Európai Központi Bankra azokban az esetekben, amikor az kezdeményezési jogát gyakorolja. A Tanács azonban úgy határozhat, hogy a Bizottság vagy az Európai Központi Bank jelenléte nélkül tanácskozik.

(3)   A Tanács és a Bizottság tagjait elkísérhetik az őket segítő tisztviselők. Nevükről és beosztásukról előzetesen tájékoztatni kell a Főtitkárságot. A Tanács meghatározhatja, hogy a Tanács tagjaival együtt küldöttségenként legfeljebb hány személy lehet jelen egyidejűleg a Tanács üléstermében.

(4)   A Tanács üléseire való belépéshez szükséges a Főtitkárság által kiállított belépő felmutatása.

6. cikk

Titoktartási kötelezettség és dokumentumok bemutatása bírósági eljárásban

(1)   A 8. és 9. cikk, valamint a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz történő hozzáférésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül a Tanács tanácskozásai – amennyiben a Tanács másképp nem határoz – titkosak.

(2)   A Tanács vagy a Coreper a bírósági eljárásban történő bemutatás céljából engedélyezheti másolat vagy kivonat készítését a Tanács olyan dokumentumairól, amelyeket még nem hoztak nyilvánosságra a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz történő hozzáférésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

7. cikk

Olyan esetek, amikor a Tanács jogalkotói minőségében jár el

A Tanács az EK-Szerződés 207. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében jogalkotói minőségében jár el, amennyiben a szerződések vonatkozó rendelkezései alapján rendeletek, irányelvek, kerethatározatok vagy határozatok révén olyan szabályokat fogad el, amelyek jogilag kötelező erejűek a tagállamokban vagy a tagállamokra nézve, kivéve azon tanácskozásokat, amelyek belső intézkedések, igazgatási vagy költségvetési intézkedések, intézményközi vagy nemzetközi kapcsolatokat érintő jogi aktusok vagy nem kötelező erejű jogi aktusok (például következtetések, ajánlások vagy állásfoglalások) elfogadásához vezetnek.

Amennyiben jogalkotási javaslatokat vagy kezdeményezéseket nyújtanak be a Tanácsnak, úgy az tartózkodik olyan jogi aktusok elfogadásától, amelyekről a szerződések nem rendelkeznek, mint például az állásfoglalások, következtetések vagy a 9. cikkben említettektől eltérő nyilatkozatok.

8. cikk

A Tanács nyilvános tanácskozásai és nyilvános viták

(1)   A Tanácsnak az EK-Szerződés 251. cikke szerinti együttdöntési eljárás szerint elfogadandó jogalkotási aktusokkal kapcsolatos tanácskozásai az alábbiak szerint nyilvánosak:

| a) | a Bizottság legfontosabb jogalkotási javaslatainak a Bizottság által történő esetleges bemutatása és az ezt követően a Tanácsban tartott vita nyilvános; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság legfontosabb jogalkotási javaslatainak a Bizottság által történő esetleges bemutatása és az ezt követően a Tanácsban tartott vita nyilvános;

| b) | az ilyen jogalkotási aktusokkal kapcsolatos szavazás, valamint a Tanácsnak e szavazáshoz vezető utolsó tanácskozásai és a szavazatok indokolása nyilvános; |
| --- | --- |

b)

az ilyen jogalkotási aktusokkal kapcsolatos szavazás, valamint a Tanácsnak e szavazáshoz vezető utolsó tanácskozásai és a szavazatok indokolása nyilvános;

| c) | az ilyen jogalkotási aktusokra vonatkozó valamennyi egyéb Tanácsban zajló tanácskozás nyilvános, kivéve, ha eseti alapon a Tanács vagy a Coreper másképpen nem határoz az adott tanácskozás tekintetében. |
| --- | --- |

c)

az ilyen jogalkotási aktusokra vonatkozó valamennyi egyéb Tanácsban zajló tanácskozás nyilvános, kivéve, ha eseti alapon a Tanács vagy a Coreper másképpen nem határoz az adott tanácskozás tekintetében.

(2)   A Tanácsnak az együttdöntési eljárással összhangban elfogadottaktól eltérő fontos új jogalkotási javaslatokról szóló első tanácskozása nyilvános. Az elnökség meghatározza, mely jogalkotási javaslatok fontosak, a Tanács vagy a Coreper pedig adott esetben dönthet másképpen. Az elnökség eseti alapon dönthet úgy, hogy egy adott jogalkotási aktusra vonatkozóan a Tanácsban egymást követően zajló tanácskozások nyilvánosak, kivéve, ha a Tanács vagy a Coreper másképpen határoz.

(3)   A Tanács vagy a Coreper által minősített többséggel eljárva hozott határozatok alapján a Tanács nyilvános vitákat tarthat az Európai Unió és polgárai érdekeit befolyásoló fontos kérdésekről.

Az elnökségnek, a Tanács valamely tagjának vagy a Bizottságnak a feladata, hogy az ilyen vitákra témákat vagy speciális tárgyköröket javasoljon, figyelembe véve a kérdés fontosságát és a polgárok érdekeit a kérdés szempontjából.

(4)   A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és a Külkapcsolatok Tanácsa nyilvános irányadó vitát tart a Tanács 18 hónapos programjáról. A prioritásokról az egyéb tanácsi konfigurációk keretében tartott irányadó viták szintén nyilvánosak. A Bizottság beszámolója ötéves programjáról, éves munkaprogramjáról és éves politikai stratégiájáról, valamint a Tanácsban az azt követően tartott vita nyilvános.

(5)   A 3. cikk szerinti ideiglenes napirend megküldésétől kezdődően:

| a) | a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (1) és (2) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános tanácskozás« jelölést kapják; |
| --- | --- |

a)

a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (1) és (2) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános tanácskozás« jelölést kapják;

| b) | a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (3) és (4) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános vita« jelölést kapják. |
| --- | --- |

b)

a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (3) és (4) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános vita« jelölést kapják.

Az e cikkel összhangban nyilvánossá tett tanácskozások és nyilvános viták audiovizuális eszközök segítségével – különösen egy, a tanácskozás hallgatására szolgáló teremben –, és az Európai Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén, internetes videoközvetítésen (video-streaming) keresztül kerülnek közvetítésre. A Tanács weboldalán legalább egy hónapig rendelkezésre áll egy felvétel. A szavazás eredményét vizuális eszközök útján tüntetik fel.

A Főtitkárság lehetőség szerint előre tájékoztatja a nyilvánosságot az audiovizuális közvetítések napjáról és hozzávetőleges időpontjáról, és megtesz minden gyakorlati intézkedést e cikk megfelelő végrehajtásának biztosítására.

9. cikk

A szavazások nyilvánossága, a szavazatok indokolása és a jegyzőkönyvek

(1)   Azon eseteken túlmenően, amikor a Tanács tanácskozásai a 8. cikk (1) bekezdése szerint nyilvánosak, amennyiben a Tanács a 7. cikk értelmében jogalkotói minőségében jár el, úgy nyilvánosságra kell hozni a szavazások eredményét és a szavazatoknak a Tanács tagjai által adott indokolását, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatokat, valamint e jegyzőkönyvnek a jogalkotási aktusok elfogadásával kapcsolatos pontjait.

Ugyanezen szabály alkalmazandó a következőkre:

| a) | a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az EK-Szerződés 251. vagy 252. cikke szerinti közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjai; |
| --- | --- |

a)

a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az EK-Szerződés 251. vagy 252. cikke szerinti közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjai;

| b) | a szavazások eredménye és a szavazatoknak a Tanács tagjai vagy az EK-Szerződés 251. cikke által létrehozott egyeztető bizottságban részt vevő képviselői által adott indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az egyeztető bizottság ülésével kapcsolatos pontjai; |
| --- | --- |

b)

a szavazások eredménye és a szavazatoknak a Tanács tagjai vagy az EK-Szerződés 251. cikke által létrehozott egyeztető bizottságban részt vevő képviselői által adott indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az egyeztető bizottság ülésével kapcsolatos pontjai;

| c) | a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyv azon pontjai, amelyek valamely egyezménynek az EU-Szerződés VI. címe alapján a Tanács által történő létrehozásával kapcsolatosak. |
| --- | --- |

c)

a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyv azon pontjai, amelyek valamely egyezménynek az EU-Szerződés VI. címe alapján a Tanács által történő létrehozásával kapcsolatosak.

(2)   A szavazások eredményét nyilvánosságra kell hozni továbbá:

| a) | amennyiben a Tanács az EU-Szerződés V. címe szerint jár el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a Tanács az EU-Szerződés V. címe szerint jár el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján;

| b) | amennyiben a Tanács az EU-Szerződés VI. címe értelmében közös álláspontot fogad el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a Tanács az EU-Szerződés VI. címe értelmében közös álláspontot fogad el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján;

| c) | egyéb esetekben a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott határozat alapján. |
| --- | --- |

c)

egyéb esetekben a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott határozat alapján.

Amennyiben a Tanács szavazásának eredményét az első albekezdés a), b) és c) pontjának megfelelően nyilvánosságra hozzák, úgy a Tanács érintett tagjainak kérelmére nyilvánosságra kell hozni a szavazáskor adott indokolást is, figyelembe véve ezen eljárási szabályzatot, a jogbiztonságot és a Tanács érdekeit.

A Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatokat és e jegyzőkönyvnek az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett jogi aktusok elfogadásával kapcsolatos pontjait a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott határozat alapján hozzák nyilvánosságra.

(3)   Nem hozható nyilvánosságra a szavazások eredménye olyan tanácskozások esetében, amelyek próbaszavazáshoz vagy előkészítő jellegű jogi aktusok elfogadásához vezetnek, kivéve azokat az eseteket, amikor a Tanácsban folytatott tanácskozások a 8. cikkel összhangban nyilvánosak.

10. cikk

A nyilvánosságnak a Tanács dokumentumaihoz való hozzáférése

A nyilvánosságnak a Tanács dokumentumaihoz való hozzáférésére vonatkozó különös rendelkezéseket a II. melléklet tartalmazza.

11. cikk

A szavazásra vonatkozó rendelkezések és a határozatképesség

(1)   A Tanács elnökének kezdeményezésére szavaz.

Az elnöknek ezenkívül szavazási eljárást kell kezdenie a Tanács valamely tagjának vagy a Bizottságnak a kezdeményezésére, feltéve hogy a Tanács tagjainak többsége így határoz.

(2)   A Tanács tagjai a tagállamoknak az EK-Szerződés 203. cikke és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az Euratom-Szerződés) 116. cikke szerint megállapított sorrendjében szavaznak azon taggal kezdve, aki az említett sorrend szerint az elnökséget betöltő tag után következik.

(3)   Szavazás esetén a Tanács bármely tagja legfeljebb még egy másik tag képviseletében is eljárhat (6).

(4)   A Tanácsban akkor kerülhet sor szavazásra, ha a Tanácsban a szerződések értelmében szavazásra jogosult tagok többsége jelen van. Amikor szavazásra kerül sor, az elnök a Főtitkárság segítségével ellenőrzi a határozatképesség meglétét.

(5)   Amennyiben egy határozatot a Tanácsnak minősített többséggel eljárva kell elfogadnia, és amennyiben a Tanács egy tagja azt kéri, igazolni kell, hogy a minősített többséget alkotó tagállamok a III. melléklet 1. cikkében foglalt lakossági számadatok szerint számolva kiteszik az Európai Unió összlakosságának legalább 62 %-át.

12. cikk

Rendes írásbeli és egyszerűsített írásbeli eljárás

(1)   A Tanács sürgős ügyre vonatkozó jogi aktusai írásbeli szavazással is elfogadhatók, amennyiben a Tanács vagy a Coreper egyhangúlag ilyen eljárás alkalmazásáról határoz. Az elnök kivételes körülmények között szintén javasolhatja ezen eljárás alkalmazását; ilyen esetekben az írásbeli szavazás akkor alkalmazható, ha a Tanács valamennyi tagja beleegyezik az eljárás alkalmazásába.

Az írásbeli eljárás alkalmazásához a Bizottság beleegyezése szükséges, amennyiben az írásbeli szavazás olyan tárgyra vonatkozik, amelyet a Bizottság terjesztett a Tanács elé.

A Főtitkárság havonta összeállítja az írásbeli eljárással elfogadott jogi aktusok jegyzékét.

(2)   Az elnökség kezdeményezésére a Tanács egyszerűsített írásbeli eljárást, úgynevezett »silence procedure«-t is alkalmazhat:

| a) | írásbeli kérdésre vagy adott esetben a Tanácshoz az Európai Parlament képviselője által intézett szóbeli kérdésre adott válasz szövegének elfogadása céljából, miután a Coreper megvizsgálta a választervezetet (7); |
| --- | --- |

a)

írásbeli kérdésre vagy adott esetben a Tanácshoz az Európai Parlament képviselője által intézett szóbeli kérdésre adott válasz szövegének elfogadása céljából, miután a Coreper megvizsgálta a választervezetet (7);

| b) | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak és a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezése céljából, miután a Coreper megvizsgálta a határozattervezetet; |
| --- | --- |

b)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak és a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezése céljából, miután a Coreper megvizsgálta a határozattervezetet;

| c) | más intézményekkel vagy szervezetekkel folytatandó konzultációról szóló határozat céljából, amennyiben a szerződések ilyen konzultációt kívánnak meg; |
| --- | --- |

c)

más intézményekkel vagy szervezetekkel folytatandó konzultációról szóló határozat céljából, amennyiben a szerződések ilyen konzultációt kívánnak meg;

| d) | a közös kül- és biztonságpolitikának a »COREU«-hálózaton keresztüli végrehajtása érdekében (»COREU egyszerűsített írásbeli eljárás«) (8). |
| --- | --- |

d)

a közös kül- és biztonságpolitikának a »COREU«-hálózaton keresztüli végrehajtása érdekében (»COREU egyszerűsített írásbeli eljárás«) (8).

Ezen esetben a vonatkozó szöveget azon határidő leteltével kell elfogadottnak tekinteni, amelyet az ügy sürgősségére való tekintettel az elnökség megállapít, kivéve ha a Tanács valamely tagja ez ellen kifogást emel.

(3)   Az írásbeli eljárás lezárultát a Főtitkárság állapítja meg.

13. cikk

Jegyzőkönyv

(1)   Minden ülésről jegyzőkönyv készül, majd azt, jóváhagyását követően, a főtitkár/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője (a továbbiakban: a főtitkár) vagy a főtitkárhelyettes írja alá. Aláírási jogukat átruházhatják a főtitkárság főigazgatóira.

A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

| — | a Tanácsnak benyújtott dokumentumok, |
| --- | --- |

—

a Tanácsnak benyújtott dokumentumok,

| — | a Tanács által meghozott határozatok vagy kialakított következtetések, |
| --- | --- |

—

a Tanács által meghozott határozatok vagy kialakított következtetések,

| — | a Tanács nyilatkozatai és azon nyilatkozatok, amelyek jegyzőkönyvbe vételét a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság kérte. |
| --- | --- |

—

a Tanács nyilatkozatai és azon nyilatkozatok, amelyek jegyzőkönyvbe vételét a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság kérte.

(2)   A jegyzőkönyv tervezetét a Főtitkárság állítja össze 15 napon belül, majd jóváhagyásra benyújtja a Tanácsnak vagy a Corepernek.

(3)   Az ilyen jóváhagyást megelőzően a Tanács bármely tagja vagy a Bizottság kérheti, hogy a jegyzőkönyvben valamely napirendi pontot részletesebben ismertessenek. Ilyen kérelmeket a Corepernél lehet előterjeszteni.

14. cikk

Tanácskozások és határozatok a hatályos nyelvhasználati szabályokban előírt nyelveken megszövegezett dokumentumok és tervezetek alapján

(1)   Amennyiben a Tanács sürgősségi alapon egyhangúlag másképp nem határoz, a Tanács kizárólag a nyelvhasználatra vonatkozó hatályos szabályokban meghatározott nyelveken megszövegezett dokumentumok és tervezetek alapján tanácskozik és hoz határozatot.

(2)   A Tanács bármely tagja kifogást emelhet a tanácskozás ellen, amennyiben az esetlegesen javasolt módosítások szövegét az (1) bekezdésben említett nyelvek közül az általa megjelölt nyelven nem készítették el.

15. cikk

Jogi aktusok aláírása

A Tanács által, valamint az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott jogi aktusok szövegét az elfogadásuk időpontjában hivatalban lévő elnök és a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes írja alá. A főtitkár és a főtitkárhelyettes aláírási jogát átruházhatja a Főtitkárság főigazgatóira.

16. cikk (9)

A szavazásban való részvétel lehetőségének hiánya

Ezen eljárási szabályzat alkalmazása során a IV. mellékletben foglaltakkal összhangban kellőképpen figyelembe kell venni azokat az eseteket, amikor a szerződések értelmében a Tanács egy vagy több tagja nem vehet részt a szavazásban.

17. cikk

A jogi aktusok közzététele az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában

(1)   A főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedik a következők közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a Hivatalos Lap):

| a) | az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett jogi aktusok; |
| --- | --- |

a)

az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett jogi aktusok;

| b) | az Euratom-Szerződés 163. cikkének első bekezdésében említett jogi aktusok; |
| --- | --- |

b)

az Euratom-Szerződés 163. cikkének első bekezdésében említett jogi aktusok;

| c) | az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében említett eljárások szerint a Tanács által elfogadott közös álláspontok, indokolásukkal együtt; |
| --- | --- |

c)

az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében említett eljárások szerint a Tanács által elfogadott közös álláspontok, indokolásukkal együtt;

| d) | az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett kerethatározatok és határozatok; |
| --- | --- |

d)

az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett kerethatározatok és határozatok;

| e) | a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően létrehozott egyezmények.
  Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban; |
| --- | --- |

e)

a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően létrehozott egyezmények.

Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;

| f) | a tagállamok között az EK-Szerződés 293. cikke alapján aláírt egyezmények.
  Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok között az EK-Szerződés 293. cikke alapján aláírt egyezmények.

Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;

| g) | a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások.
  Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban; |
| --- | --- |

g)

a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások.

Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;

| h) | az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások, amennyiben a Tanács az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 4. és 9. cikke alapján eltérően nem határoz.
  Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban. |
| --- | --- |

h)

az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások, amennyiben a Tanács az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 4. és 9. cikke alapján eltérően nem határoz.

Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban.

(2)   Amennyiben a Tanács vagy a Coreper másképp nem határoz, úgy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedik a következők közzétételéről a Hivatalos Lapban:

| a) | valamely tagállam által az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam által az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések;

| b) | valamely tagállam által az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések; |
| --- | --- |

b)

valamely tagállam által az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések;

| c) | az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok; |
| --- | --- |

c)

az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok;

| d) | az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő irányelvek, az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésében említettektől eltérő határozatok, továbbá ajánlások és vélemények. |
| --- | --- |

d)

az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő irányelvek, az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésében említettektől eltérő határozatok, továbbá ajánlások és vélemények.

(3)   A Tanács vagy a Coreper eseti alapon egyhangúlag határoz arról, hogy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedjen-e az EU-Szerződés 12. cikkében említett közös stratégiák, együttes fellépések és közös álláspontok közzétételéről a Hivatalos Lapban.

(4)   A Tanács vagy a Coreper eseti alapon és az alap-jogiaktus esetleges közzétételének figyelembevételével határoz arról, hogy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedjen-e a következők közzétételéről a Hivatalos Lapban:

| a) | az EU-Szerződés 12. cikkében említett együttes fellépéseket végrehajtó intézkedések; |
| --- | --- |

a)

az EU-Szerződés 12. cikkében említett együttes fellépéseket végrehajtó intézkedések;

| b) | az EU-Szerződés 23. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében előírtak szerint valamely közös stratégia alapján elfogadott együttes fellépések, közös álláspontok vagy bármilyen más határozat; |
| --- | --- |

b)

az EU-Szerződés 23. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében előírtak szerint valamely közös stratégia alapján elfogadott együttes fellépések, közös álláspontok vagy bármilyen más határozat;

| c) | az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat végrehajtó intézkedések, továbbá a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően kidolgozott egyezményeket végrehajtó intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat végrehajtó intézkedések, továbbá a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően kidolgozott egyezményeket végrehajtó intézkedések;

| d) | a Tanács egyéb jogi aktusai, mint a sui generis határozatok vagy az állásfoglalások. |
| --- | --- |

d)

a Tanács egyéb jogi aktusai, mint a sui generis határozatok vagy az állásfoglalások.

(5)   Amennyiben a Közösségek és egy vagy több állam vagy nemzetközi szervezet közötti megállapodás döntéshozatali jogkörrel rendelkező szervet hoz létre, a Tanács az ilyen megállapodás megkötésekor határoz arról, hogy az adott szerv által meghozandó határozatokat ki kell-e hirdetni a Hivatalos Lapban.

18. cikk

Értesítés a jogi aktusokról

(1)   Az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő irányelvekről és az EK-Szerződés 254. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő határozatokról a főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató értesíti azok címzettjeit.

(2)   A főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató a következő jogi aktusokról értesíti azok címzettjeit, amennyiben azokat nem hirdetik ki a Hivatalos Lapban:

| a) | ajánlások; |
| --- | --- |

a)

ajánlások;

| b) | az EU-Szerződés 12. cikkében említett közös stratégiák, együttes fellépések és közös álláspontok; |
| --- | --- |

b)

az EU-Szerződés 12. cikkében említett közös stratégiák, együttes fellépések és közös álláspontok;

| c) | az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok; |
| --- | --- |

c)

az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok;

| d) | az EU-Szerződés 12. és 34. cikke alapján elfogadott jogi aktusokat végrehajtó intézkedések. |
| --- | --- |

d)

az EU-Szerződés 12. és 34. cikke alapján elfogadott jogi aktusokat végrehajtó intézkedések.

(3)   A főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató hiteles másolatokat küld a tagállamok kormányainak és a Bizottságnak az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő tanácsi irányelvekről, valamint a Tanács határozatairól és ajánlásairól.

19. cikk (11)

A Coreper, a bizottságok és a munkacsoportok

(1)   A Coreper feladata a Tanács munkájának előkészítése és a Tanács által adott megbízatások teljesítése. Minden esetben (12) biztosítja az Unió politikáinak és fellépésének összhangját, továbbá ügyel arra, hogy a következő elveket és szabályokat betartsák:

| a) | a jogszerűség, a szubszidiaritás, az arányosság és a jogi aktusok indokolásának elvei; |
| --- | --- |

a)

a jogszerűség, a szubszidiaritás, az arányosság és a jogi aktusok indokolásának elvei;

| b) | az Unió intézményeinek és szerveinek hatáskörét meghatározó szabályok; |
| --- | --- |

b)

az Unió intézményeinek és szerveinek hatáskörét meghatározó szabályok;

| c) | költségvetési rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

költségvetési rendelkezések;

| d) | az eljárásokra, az átláthatóságra és a szövegezés minőségére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

d)

az eljárásokra, az átláthatóságra és a szövegezés minőségére vonatkozó szabályok.

(2)   A Coreper, amennyiben másképp nem határoz, előzetesen megvizsgálja a Tanács ülésének minden napirendi pontját. A Coreper mindent megtesz annak érdekében, hogy a saját szintjén megállapodást érjen el, amelyet elfogadás céljából a Tanács elé terjeszthet. Biztosítja, hogy az ügyeket megfelelő módon terjesszék a Tanács elé, és adott esetben iránymutatásokat ad, választási lehetőségeket vagy megoldási javaslatokat mutat be. Sürgős esetben a Tanács egyhangúlag úgy határozhat, hogy az adott ügyről előzetes vizsgálat nélkül tanácskozik.

(3)   A Coreper által vagy jóváhagyásával bizottságokat vagy munkacsoportokat lehet létrehozni bizonyos előre meghatározott előkészítő munkálatok vagy tanulmányok elvégzése céljából.

A Főtitkárság gondoskodik az előkészítő szervek jegyzékének naprakésszé tételéről és nyilvánosságra hozataláról. A Tanács előkészítő szerveiként kizárólag az e jegyzékben szereplő bizottságok és munkacsoportok ülésezhetnek.

(4)   A Coreper elnöke a napirendi pontok függvényében a Tanács elnökségét betöltő tagállam állandó képviselője vagy állandó képviselőjének helyettese. Amennyiben a Tanács másképp nem határoz, a szerződésekben előírt különböző bizottságokban is e tagállam küldöttje elnököl. Ugyanez vonatkozik a (3) bekezdésben említett bizottságokra és munkacsoportokra is, amennyiben a Coreper másképp nem határoz.

(5)   A Tanács azon formációi üléseinek előkészítésénél, amelyek félévente egyszer, az adott félév első felében üléseznek, a Corepertől eltérő bizottságoknak és a munkacsoportoknak az előző félév során tartott ülésein azon tagállam küldöttje elnököl, amely a Tanács említett ülésein az elnöki posztot be fogja tölteni.

(6)   Amennyiben valamely üggyel lényegében egy meghatározott féléves időszak során foglalkoznak, úgy az abban az időszakban az elnökséget betöltő tagállam küldöttje a megelőző féléves időszak során is elnökölhet a bizottságok (a Coreper kivételével) és a munkacsoportok ülésein, amikor azok ezen ügyről tárgyalnak. Ezen albekezdés gyakorlati végrehajtása a két érintett elnökség közötti megállapodás tárgya.

Az Európai Közösségek költségvetése adott pénzügyi évre vonatkozó vizsgálatának egyedi esetében a Tanácsnak a költségvetés vizsgálatával kapcsolatos napirendi pontok előkészítésével foglalkozó előkészítő szervei (a Coreper kivételével) ülésein azon tagállam küldöttje elnököl, amelyik az adott pénzügyi évet megelőző év második féléves időszakában az elnökséget be fogja tölteni. Ugyanez vonatkozik, a másik elnökséggel egyetértésben, a Tanács üléseinek vezetésére, amikor a kérdéses költségvetési tételekről tárgyalnak. Az érintett elnökségek konzultálnak a gyakorlati intézkedésekről.

(7)   Az alábbiakban említett rendelkezésekkel összhangban a Coreper a következő eljárási határozatokat fogadhatja el, amennyiben az azokkal kapcsolatos pontokat legalább három munkanappal az ülés előtt felvették ideiglenes napirendjére. Az említett határidőtől való bármilyen eltéréshez a Coreper egyhangú határozata szükséges (13):

| a) | a Tanács ülésének Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartására vonatkozó határozat (az 1. cikk (3) bekezdése); |
| --- | --- |

a)

a Tanács ülésének Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartására vonatkozó határozat (az 1. cikk (3) bekezdése);

| b) | a Tanács valamely dokumentuma másolatának vagy kivonatának bírósági eljárásban történő bemutatására vonatkozó engedély (a 6. cikk (2) bekezdése); |
| --- | --- |

b)

a Tanács valamely dokumentuma másolatának vagy kivonatának bírósági eljárásban történő bemutatására vonatkozó engedély (a 6. cikk (2) bekezdése);

| c) | a Tanácsban zajló nyilvános vita megtartására vagy egy adott, Tanácsban folyó tanácskozás nem nyilvánossá tételére vonatkozó határozat (a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja, valamint (2) és (3) bekezdése); |
| --- | --- |

c)

a Tanácsban zajló nyilvános vita megtartására vagy egy adott, Tanácsban folyó tanácskozás nem nyilvánossá tételére vonatkozó határozat (a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja, valamint (2) és (3) bekezdése);

| d) | a szavazások eredményeinek, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított esetekben történő nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozat; |
| --- | --- |

d)

a szavazások eredményeinek, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított esetekben történő nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozat;

| e) | az írásbeli eljárás alkalmazására vonatkozó határozat (a 12. cikk (1) bekezdése); |
| --- | --- |

e)

az írásbeli eljárás alkalmazására vonatkozó határozat (a 12. cikk (1) bekezdése);

| f) | a Tanács jegyzőkönyvének jóváhagyása vagy módosítása (a 13. cikk (2) és (3) bekezdése); |
| --- | --- |

f)

a Tanács jegyzőkönyvének jóváhagyása vagy módosítása (a 13. cikk (2) és (3) bekezdése);

| g) | határozat valamely szövegnek vagy jogi aktusnak a Hivatalos Lapban való közzétételéről (a 17. cikk (2), (3) és (4) bekezdése); |
| --- | --- |

g)

határozat valamely szövegnek vagy jogi aktusnak a Hivatalos Lapban való közzétételéről (a 17. cikk (2), (3) és (4) bekezdése);

| h) | a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultációra vonatkozó határozat, amennyiben az ilyen konzultációt a Szerződések nem írják elő; |
| --- | --- |

h)

a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultációra vonatkozó határozat, amennyiben az ilyen konzultációt a Szerződések nem írják elő;

| i) | a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultáció határidejének kitűzésére vagy meghosszabbítására vonatkozó határozat; |
| --- | --- |

i)

a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultáció határidejének kitűzésére vagy meghosszabbítására vonatkozó határozat;

| j) | az EK-Szerződés 251. cikkének (7) bekezdésében említett határidők meghosszabbítására vonatkozó határozat; |
| --- | --- |

j)

az EK-Szerződés 251. cikkének (7) bekezdésében említett határidők meghosszabbítására vonatkozó határozat;

| k) | a valamely intézménynek vagy szervnek küldendő levél szövegének jóváhagyása. |
| --- | --- |

k)

a valamely intézménynek vagy szervnek küldendő levél szövegének jóváhagyása.

20. cikk

Az elnökség és a tanácskozások megfelelő lefolyása

(1)   Az elnökség biztosítja ezen eljárási szabályzat alkalmazását és ügyel a viták megfelelő lefolyására. Az elnökség különösen ügyel a kibővített Tanács munkamódszereiről szóló V. melléklet rendelkezéseinek betartására és betartatására.

Ezenkívül a viták megfelelő lefolyása biztosításának érdekében, amennyiben a Tanács másként nem határoz, az ülések során rendelkezésre álló idő legjobb kihasználásához szükséges bármilyen megfelelő intézkedést megtehet, így különösen:

| a) | korlátozhatja egy adott napirendi pont tárgyalására az ülésteremben jelenlévők küldöttségenkénti létszámát, továbbá eldöntheti, hogy engedélyezi-e a tanácskozás hallgatására szolgáló terem megnyitását; |
| --- | --- |

a)

korlátozhatja egy adott napirendi pont tárgyalására az ülésteremben jelenlévők küldöttségenkénti létszámát, továbbá eldöntheti, hogy engedélyezi-e a tanácskozás hallgatására szolgáló terem megnyitását;

| b) | megállapíthatja a tárgyalandó napirendi pontok sorrendjét és meghatározhatja azok megvitatásának időtartamát; |
| --- | --- |

b)

megállapíthatja a tárgyalandó napirendi pontok sorrendjét és meghatározhatja azok megvitatásának időtartamát;

| c) | beoszthatja az egy adott napirendi pont megvitatására szánt időt, így különösen korlátozhatja a résztvevők beszédidejét és meghatározhatja sorrendjüket; |
| --- | --- |

c)

beoszthatja az egy adott napirendi pont megvitatására szánt időt, így különösen korlátozhatja a résztvevők beszédidejét és meghatározhatja sorrendjüket;

| d) | felkérheti a küldöttségeket, hogy a megvitatandó szöveg módosítására vonatkozó javaslataikat egy adott időpont előtt írásban nyújtsák be, adott esetben rövid indokolással; |
| --- | --- |

d)

felkérheti a küldöttségeket, hogy a megvitatandó szöveg módosítására vonatkozó javaslataikat egy adott időpont előtt írásban nyújtsák be, adott esetben rövid indokolással;

| e) | felkérheti azon küldöttségeket, amelyek egy adott pont, szöveg vagy szövegrész kapcsán teljesen megegyező vagy hasonló álláspontot képviselnek, hogy maguk közül válasszanak ki egyet közös álláspontjuknak az ülésen vagy az ülés előtt írásban történő kifejtésére. |
| --- | --- |

e)

felkérheti azon küldöttségeket, amelyek egy adott pont, szöveg vagy szövegrész kapcsán teljesen megegyező vagy hasonló álláspontot képviselnek, hogy maguk közül válasszanak ki egyet közös álláspontjuknak az ülésen vagy az ülés előtt írásban történő kifejtésére.

(2)   A 19. cikk (4)–(6) bekezdésének, valamint hatáskörének és általános politikai felelősségének sérelme nélkül az elnökséget azon tagállam képviselője segíti, amely a legközelebbi elnökséget betölti. Ez utóbbi az elnökség felkérésére és útmutatásai szerint eljárva szükség esetén helyettesíti az elnökséget, és amennyiben szükséges, átvesz tőle bizonyos feladatokat és biztosítja a Tanács munkájának folyamatosságát.

21. cikk (14)
   (15)

A bizottságok és munkacsoportok jelentései

Ezen eljárási szabályzat más rendelkezéseinek sérelme nélkül az elnökség úgy szervezi meg a különböző bizottságok és munkacsoportok üléseit, hogy jelentéseik az azokat megvizsgáló Coreper-ülések előtt rendelkezésre álljanak.

Amennyiben sürgősségi megfontolások másképp nem kívánják, úgy az elnökség a következő Coreper-ülésre halasztja azokat a 7. cikk szerinti jogalkotási tevékenységgel kapcsolatos pontokat, amelyek vonatkozásában a bizottság vagy a munkacsoport munkáját legalább öt munkanappal a Coreper-ülés előtt nem fejezte be.

22. cikk

A szövegezés minősége (16)

Annak érdekében, hogy segítse a Tanácsot az általa elfogadott jogi aktusok szövegezése minőségének biztosításában, az 1998. december 22-i, a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló intézményközi megállapodás (17) alapján a Jogi Szolgálat feladata, hogy a megfelelő szakaszban ellenőrizze a javaslatok és jogi aktusok tervezetei szövegezésének minőségét, továbbá hogy szövegezési javaslatokat tegyen a Tanács és szervei számára.

A jogalkotási folyamat egésze során azoknak, akik a Tanács munkájának keretében szövegeket nyújtanak be, különös figyelmet kell fordítaniuk a szövegezés minőségére.

23. cikk

A főtitkár és a Főtitkárság

(1)   A Tanácsot a főtitkár irányítása alatt álló Főtitkárság segíti; a főtitkárt a Főtitkárság működéséért felelős főtitkárhelyettes segíti. A főtitkárt és a főtitkárhelyettest a Tanács nevezi ki egyhangú határozattal.

(2)   A Főtitkárság szervezetét a Tanács határozza meg (18).

A főtitkár és a főtitkárhelyettes a Tanács felügyelete alatt megtesz minden szükséges intézkedést a Főtitkárság zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében.

(3)   A Főtitkárságot szorosan és folyamatosan be kell vonni a Tanács munkájának szervezésébe, koordinálásába és a munka koherenciájának biztosításába, valamint a Tanács 18 hónapos programjának végrehajtásába. Az elnökség felelőssége és irányítása alatt a Főtitkárság segíti az elnökséget a megoldások keresésében.

Az EU-Szerződés rendelkezéseinek megfelelően a főtitkár segíti a Tanácsot és az elnökséget a közös kül- és biztonságpolitikát érintő ügyekben, többek között a különleges képviselők munkájának koordinálásában.

Szükség esetén a főtitkár felkérheti az elnökséget egy bizottság vagy munkacsoport összehívására, különösen a közös kül- és biztonságpolitikát érintő ügyekkel kapcsolatban vagy egy pontnak valamely bizottság vagy munkacsoport napirendjére történő felvételére.

(4)   A főtitkár vagy a főtitkárhelyettes benyújtja a Tanácsnak a Tanács kiadásaira vonatkozó előirányzat-tervezetet kellő időben annak biztosításához, hogy teljesülhessenek a pénzügyi rendelkezésekben megállapított határidők.

(5)   A főtitkár a főtitkárhelyettes támogatásával teljes mértékben felel a költségvetés »II. szakasz – Tanács« részében szereplő előirányzatok kezeléséért, és minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy azokkal megfelelően gazdálkodjanak. Ő rendelkezik a szóban forgó előirányzatok felhasználásáról az Európai Közösségek költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

24. cikk

Biztonság

A biztonságra vonatkozó szabályokat a Tanács minősített többséggel fogadja el.

25. cikk

Feladatok a megállapodások és egyezmények letéteményeseként

Amennyiben a Tanács főtitkárát jelölik meg az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött megállapodás vagy a Közösség és egy vagy több állam vagy nemzetközi szervezet között megkötött megállapodás, egy, a tagállamok között megkötött egyezmény vagy az EU-Szerződés 34. cikke alapján létrehozott egyezmény letéteményeseként, úgy az említett megállapodásokat vagy egyezményeket megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a Tanács székhelyén kell letétbe helyezni.

Ilyen esetekben a főtitkár látja el a letéteményes feladatát, és biztosítja azt is, hogy az ilyen megállapodások vagy egyezmények hatálybalépésének időpontját a Hivatalos Lapban közzétegyék.

26. cikk

Képviselet az Európai Parlamentben

A Tanácsot az Európai Parlamentben vagy bizottságaiban az elnökség vagy annak hozzájárulásával a következő elnökség vagy a főtitkár képviselheti. E bizottságokban a Tanácsot az elnökség megbízása alapján eljáró főtitkárhelyettes vagy a Főtitkárság magas beosztású tisztviselői is képviselhetik.

A Tanács írásban is közölheti véleményét az Európai Parlamenttel.

27. cikk

A jogi aktusok formájára vonatkozó rendelkezések

A jogi aktusok formájára vonatkozó rendelkezéseket a VI. melléklet tartalmazza.

28. cikk

A Tanácsnak címzett levelek

A Tanácsnak küldött leveleket az elnöknek kell címezni a Tanács székhelyére, a következő címre:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Brüsszel |

Az Európai Unió Tanácsa

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Brüsszel

I. MELLÉKLET

A TANÁCS KÜLÖNBÖZŐ FORMÁCIÓINAK JEGYZÉKE

| 1. | Általános Ügyek és Külkapcsolatok (19) |
| --- | --- |

1.

Általános Ügyek és Külkapcsolatok (19)

| 2. | Gazdasági és Pénzügyek (20) |
| --- | --- |

2.

Gazdasági és Pénzügyek (20)

| 3. | Bel- és Igazságügy (21) |
| --- | --- |

3.

Bel- és Igazságügy (21)

| 4. | Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

4.

Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem

| 5. | Versenyképesség (Belső Piac, Ipar és Kutatás) (22) |
| --- | --- |

5.

Versenyképesség (Belső Piac, Ipar és Kutatás) (22)

| 6. | Közlekedés, Távközlés és Energia |
| --- | --- |

6.

Közlekedés, Távközlés és Energia

| 7. | Mezőgazdaság és Halászat |
| --- | --- |

7.

Mezőgazdaság és Halászat

| 8. | Környezetvédelem |
| --- | --- |

8.

Környezetvédelem

| 9. | Oktatás, Ifjúság és Kultúra (23). |
| --- | --- |

9.

Oktatás, Ifjúság és Kultúra (23).

Minden egyes tagállam maga dönti el, hogy az EK-Szerződés 203. cikkével összhangban miként képviselteti magát a Tanácsban.

Ugyanazon tanácsi formációban több miniszter is részt vehet teljes jogú tagként; a napirendet és a tanácskozások szervezését ehhez kell igazítani (24).

Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa esetében e tanácsi formáció különböző ülésein az egyes kormányokat a saját választásuk szerinti miniszter vagy államtitkár képviseli.

II. MELLÉKLET

A NYILVÁNOSSÁGNAK A TANÁCS DOKUMENTUMAIHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

Bármely természetes vagy jogi személy hozzáférhet a Tanács dokumentumaihoz az 1049/2001/EK rendeletben megállapított alapelvekre, feltételekre és korlátozásokra, valamint az e mellékletben meghatározott különös rendelkezésekre is figyelemmel.

2. cikk

Harmadik fél dokumentumaival kapcsolatos egyeztetés

(1)   Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (5) bekezdése és 9. cikke (3) bekezdése alkalmazásának keretében, és amennyiben a dokumentumnak az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével történő megvizsgálásakor nem egyértelmű, hogy azt nem lehet nyilvánosságra hozni, egyeztetni kell az érintett harmadik féllel, ha:

| a) | a dokumentum az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott minősített dokumentum; |
| --- | --- |

a)

a dokumentum az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott minősített dokumentum;

| b) | a dokumentum valamely tagállamtól származik, és |
| --- | --- |

b)

a dokumentum valamely tagállamtól származik, és

2001. december 3-a előtt nyújtották be a Tanácsnak, vagy

az érintett tagállam kérte, hogy előzetes hozzájárulása nélkül ne hozzák nyilvánosságra.

(2)   Minden egyéb esetben, amennyiben a Tanács harmadik félnek a birtokában lévő dokumentumához történő hozzáféréssel kapcsolatos kérelmet kap, a Főtitkárság az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének alkalmazása keretében egyeztet az érintett harmadik féllel, amennyiben a dokumentumnak az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével történő megvizsgálásakor nem egyértelmű, hogy azt nyilvánosságra lehet-e hozni vagy sem.

(3)   A harmadik féllel írásban (ideértve az e-mailt is) kell egyeztetni, és ésszerű határidőt kell neki adni a válaszadásra, figyelembe véve az 1049/2001/EK rendelet 7. cikkében megállapított határidőt. Az (1) bekezdésben említett esetekben a harmadik felet arra kell kérni, hogy véleményét írásban közölje.

(4)   Amennyiben a dokumentum nem tartozik az (1) bekezdés a) vagy b) pontjának hatálya alá, és a Főtitkárság a harmadik fél elutasító véleménye alapján nincs meggyőződve arról, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) vagy (2) bekezdését kell alkalmazni, úgy az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.

Amennyiben a Tanács úgy dönt, hogy nyilvánosságra hozza a dokumentumot, úgy az érintett harmadik felet azonnal értesíteni kell írásban a Tanács azon szándékáról, hogy egy legalább 10 munkanapos időszakot követően nyilvánosságra hozza a dokumentumot. Egyidejűleg a harmadik fél figyelmét fel kell hívni az EK-Szerződés 243. cikkére.

3. cikk

A többi intézménytől vagy a tagállamoktól kapott egyeztetés iránti kérelem

Egy másik intézmény vagy valamely tagállam a Tanáccsal történő – egy tanácsi dokumentumot érintő – egyeztetésre irányuló kérelmét e-mailen kell megküldeni az access@consilium.europa.eu címre, vagy faxon a (32-2) 281 63 61 számra.

A Főtitkárság – figyelembe véve az érintett intézmény vagy tagállam által meghozandó határozathoz szükséges határidőt – a Tanács nevében haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül véleményt nyilvánít.

4. cikk

A tagállamokból származó dokumentumok

Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerinti tagállami kérelmeket írásban kell benyújtani a Főtitkársághoz.

5. cikk

Kérelmek továbbítása a tagállamok által

Amennyiben egy tagállam kérelmet továbbít a Tanácshoz, úgy azt az 1049/2001/EK rendelet 7. és 8. cikkének, valamint e melléklet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell feldolgozni. A hozzáférés teljes vagy részleges elutasításának esetében a kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy az esetleges megerősítő kérelmet közvetlenül a Tanácsnak kell címezni.

6. cikk

A kérelmek címzése

A dokumentumokhoz történő hozzáférés iránti kérelmeket írásban a Tanács főtitkárához/a főképviselőhöz kell címezni, levélben a rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, e-mailen az access@consilium.europa.eu címre, vagy faxon a (32-2) 281 63 61 számra.

7. cikk

Az alapkérelmek feldolgozása

Az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a Tanács dokumentumaihoz történő hozzáférésre vonatkozó kérelmeket a Főtitkárság dolgozza fel.

8. cikk

A megerősítő kérelmek feldolgozása

Az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a megerősítő kérelmekről a Tanács határoz.

9. cikk

Díjak

A Tanács dokumentumairól készített másolatokkal és azok elküldésével kapcsolatos díjakat a Főtitkárság állapítja meg.

10. cikk

A Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartása

(1)   A Főtitkárság feladata, hogy biztosítsa a nyilvános hozzáférést a tanácsi dokumentumok nyilvántartásához.

(2)   A dokumentumokra történő hivatkozások mellett a nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy a 2000. július 1-jét követően elkészített dokumentumok közül melyeket hozták már nyilvánosságra. A dokumentumok tartalmát – a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25) és az 1049/2001/EK rendelet 16. cikkére is figyelemmel – elérhetővé kell tenni az interneten.

11. cikk

A nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhető dokumentumok

(1)   E cikket a Tanács valamennyi dokumentumára alkalmazni kell, amennyiben azokat nem minősítették titkosnak, és azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az 1049/2001/EK rendelet 6. cikkének megfelelően írásbeli kérelmet lehessen benyújtani.

(2)   E cikk alkalmazásában:

| — | »szétosztás«: egy dokumentum végleges változatának továbbítása a Tanács tagjainak, azok képviselőinek vagy küldötteinek, |
| --- | --- |

—

»szétosztás«: egy dokumentum végleges változatának továbbítása a Tanács tagjainak, azok képviselőinek vagy küldötteinek,

| — | »jogalkotási dokumentum«: olyan dokumentum, amelyet az eljárási szabályzat 7. cikkének értelmében jogalkotási aktus elfogadására irányuló eljárásban készítettek, illetve amely ilyen eljárásban érkezett be. |
| --- | --- |

—

»jogalkotási dokumentum«: olyan dokumentum, amelyet az eljárási szabályzat 7. cikkének értelmében jogalkotási aktus elfogadására irányuló eljárásban készítettek, illetve amely ilyen eljárásban érkezett be.

(3)   A Főtitkárság szétosztásuk után a következő dokumentumokat teszi a nyilvánosság számára hozzáférhetővé:

| a) | azon dokumentumok, amelyeknek a szerzője nem a Tanács és nem valamely tagállam, és amelyeket szerzőjük hozott vagy szerzőjük beleegyezésével hoztak nyilvánosságra; |
| --- | --- |

a)

azon dokumentumok, amelyeknek a szerzője nem a Tanács és nem valamely tagállam, és amelyeket szerzőjük hozott vagy szerzőjük beleegyezésével hoztak nyilvánosságra;

| b) | a Tanács különböző formációi üléseinek ideiglenes napirendje; |
| --- | --- |

b)

a Tanács különböző formációi üléseinek ideiglenes napirendje;

| c) | a Tanács által elfogadott és a Hivatalos Lapban való közzétételre szánt minden szöveg. |
| --- | --- |

c)

a Tanács által elfogadott és a Hivatalos Lapban való közzétételre szánt minden szöveg.

(4)   Amennyiben nyilvánvalóan nem alkalmazandó rájuk az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében megállapított kivételek egyike sem, úgy a Főtitkárság szétosztásuk után a következő dokumentumokat is hozzáférhetővé teheti a nyilvánosság számára:

| a) | a bizottságok és a munkacsoportok ideiglenes napirendje; |
| --- | --- |

a)

a bizottságok és a munkacsoportok ideiglenes napirendje;

| b) | egyéb dokumentumok, mint például tájékoztató feljegyzések, jelentések, időközi jelentések, a Tanácsban vagy annak előkészítő szervei egyikében folytatott tanácskozások állásáról szóló olyan jelentések, amelyek nem tükrözik a küldöttségek egyéni álláspontjait, a Jogi Szolgálat véleményeinek és hozzájárulásainak kivételével. |
| --- | --- |

b)

egyéb dokumentumok, mint például tájékoztató feljegyzések, jelentések, időközi jelentések, a Tanácsban vagy annak előkészítő szervei egyikében folytatott tanácskozások állásáról szóló olyan jelentések, amelyek nem tükrözik a küldöttségek egyéni álláspontjait, a Jogi Szolgálat véleményeinek és hozzájárulásainak kivételével.

(5)   A Főtitkárság szétosztásuk után a következő jogalkotási dokumentumokat teszi hozzáférhetővé a nyilvánosság számára a (3) és (4) bekezdésekben említett dokumentumok mellett:

| a) | az Európai Unió más intézményei vagy szervei által vagy – az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésére is figyelemmel – valamely tagállam által a Tanácsnak címzett, jogalkotási aktusokra vonatkozó kísérő feljegyzések és levelek másolatai; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió más intézményei vagy szervei által vagy – az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésére is figyelemmel – valamely tagállam által a Tanácsnak címzett, jogalkotási aktusokra vonatkozó kísérő feljegyzések és levelek másolatai;

| b) | a Tanács elé terjesztett, a napirendben olyan napirendi pont alá tartozó dokumentumok, amely az eljárási szabályzat 8. cikkével összhangban »nyilvános tanácskozás« vagy »nyilvános vita« szavakkal van megjelölve; |
| --- | --- |

b)

a Tanács elé terjesztett, a napirendben olyan napirendi pont alá tartozó dokumentumok, amely az eljárási szabályzat 8. cikkével összhangban »nyilvános tanácskozás« vagy »nyilvános vita« szavakkal van megjelölve;

| c) | a Coreperhez és/vagy a Tanácshoz jóváhagyásra benyújtott feljegyzések (»I./A« rész alá és »A« rész alá tartozó naprendi pontokra vonatkozó feljegyzések), valamint azon jogalkotási aktusok tervezetei, amelyekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

a Coreperhez és/vagy a Tanácshoz jóváhagyásra benyújtott feljegyzések (»I./A« rész alá és »A« rész alá tartozó naprendi pontokra vonatkozó feljegyzések), valamint azon jogalkotási aktusok tervezetei, amelyekre vonatkoznak;

| d) | a Tanács által az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárás során elfogadott határozatok és az egyeztető bizottság által elfogadott közös szövegtervezetek. |
| --- | --- |

d)

a Tanács által az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárás során elfogadott határozatok és az egyeztető bizottság által elfogadott közös szövegtervezetek.

(6)   Az (5) bekezdés d) pontjában említett határozatok egyikének elfogadását vagy az érintett jogi aktus végleges elfogadását követően a Főtitkárság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi az e jogi aktusra vonatkozó mindazon jogalkotási dokumentumokat, amelyeket az ilyen határozat elfogadása előtt készítettek, és amelyekre nem vonatkozik az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, (2) bekezdésében és (3) bekezdése második albekezdésében meghatározott kivételek egyike sem, mint például a tájékoztató feljegyzéseket, a jelentéseket, az időközi jelentéseket, a Tanácsban vagy annak előkészítő szervei egyikében folytatott tanácskozások állásáról szóló jelentéseket (a tanácskozások eredményei), a Jogi Szolgálat véleményeinek és hozzájárulásainak kivételével.

Valamely tagállam kérelmére e határozat szerint nem teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé az olyan dokumentumokat, amelyekre az első albekezdés vonatkozik, és amelyek e tagállam küldöttségének egyéni álláspontját tükrözik a Tanácsban.

III. MELLÉKLET

A TANÁCSBAN TÖRTÉNŐ SZAVAZÁS SORÁN A SZAVAZATOK SÚLYOZÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYAI

1. cikk

Az EK-Szerződés 205. cikke (4) bekezdésének, az Euratom-Szerződés 118. cikke (4) bekezdésének, valamint az EU-Szerződés 23. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és 34. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához az egyes tagállamoknak a 2006. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó össznépességi adatai a következők:

| Tagállam | Népesség
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Németország | 82 500,8 |
| Franciaország | 62 370,8 |
| Egyesült Királyság | 60 063,2 |
| Olaszország | 58 462,4 |
| Spanyolország | 43 038,0 |
| Lengyelország | 38 173,8 |
| Hollandia | 16 305,5 |
| Görögország | 11 073,0 |
| Portugália | 10 529,3 |
| Belgium | 10 445,9 |
| Cseh Köztársaság | 10 220,6 |
| Magyarország | 10 097,5 |
| Svédország | 9 011,4 |
| Ausztria | 8 206,5 |
| Dánia | 5 411,4 |
| Szlovákia | 5 384,8 |
| Finnország | 5 236,6 |
| Írország | 4 109,2 |
| Litvánia | 3 425,3 |
| Lettország | 2 306,4 |
| Szlovénia | 1 997,6 |
| Észtország | 1 347,0 |
| Ciprus | 749,2 |
| Luxemburg | 455,0 |
| Málta | 402,7 |
| Összesen | 461 324,0 |
| Küszöbérték (62 %) | 286 020,9 |

Tagállam

Népesség

(× 1 000)

Németország

82 500,8

Franciaország

62 370,8

Egyesült Királyság

60 063,2

Olaszország

58 462,4

Spanyolország

43 038,0

Lengyelország

38 173,8

Hollandia

16 305,5

Görögország

11 073,0

Portugália

10 529,3

Belgium

10 445,9

Cseh Köztársaság

10 220,6

Magyarország

10 097,5

Svédország

9 011,4

Ausztria

8 206,5

Dánia

5 411,4

Szlovákia

5 384,8

Finnország

5 236,6

Írország

4 109,2

Litvánia

3 425,3

Lettország

2 306,4

Szlovénia

1 997,6

Észtország

1 347,0

Ciprus

749,2

Luxemburg

455,0

Málta

402,7

Összesen

461 324,0

Küszöbérték (62 %)

286 020,9

2. cikk

(1)   A tagállamok minden év szeptember elsejéig továbbítják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának az össznépességükre vonatkozó, folyó év január elsejei adatokat.

(2)   A Tanács minden évben január elsejei hatállyal az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja az 1. cikkben szereplő számadatokat. Ezt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.

IV. MELLÉKLET

| (1) | Ezen eljárási szabályzat következő rendelkezései alkalmazásában és az olyan határozatok esetében, amelyek meghozatalakor a szerződések értelmében a Tanács vagy a Coreper egy vagy több tagja nem vehet részt a szavazásban, nem lehet figyelembe venni az adott tag vagy tagok szavazatait:






  a) | az 1. cikk (3) bekezdésének második albekezdése (egy ülés Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartása); |
| --- | --- | --- |

(1)

Ezen eljárási szabályzat következő rendelkezései alkalmazásában és az olyan határozatok esetében, amelyek meghozatalakor a szerződések értelmében a Tanács vagy a Coreper egy vagy több tagja nem vehet részt a szavazásban, nem lehet figyelembe venni az adott tag vagy tagok szavazatait:

a)

az 1. cikk (3) bekezdésének második albekezdése (egy ülés Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartása);

| b) | a 3. cikk (7) bekezdése (az ideiglenes napirendben nem szereplő pont felvétele a napirendre); |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (7) bekezdése (az ideiglenes napirendben nem szereplő pont felvétele a napirendre);

| c) | a 3. cikk (8) bekezdése (egy olyan »A« pont »B« pontként való megtartása a napirenden, amelyet máskülönben le kellett volna venni a napirendről); |
| --- | --- |

c)

a 3. cikk (8) bekezdése (egy olyan »A« pont »B« pontként való megtartása a napirenden, amelyet máskülönben le kellett volna venni a napirendről);

| d) | az 5. cikk (2) bekezdése, kizárólag az Európai Központi Bank jelenlétére tekintettel (tanácskozás az Európai Központi Bank jelenléte nélkül); |
| --- | --- |

d)

az 5. cikk (2) bekezdése, kizárólag az Európai Központi Bank jelenlétére tekintettel (tanácskozás az Európai Központi Bank jelenléte nélkül);

| e) | a 9. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja, továbbá második és harmadik albekezdése (az EU-Szerződés VI. címe szerinti közös állásponttal kapcsolatos szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak, valamint a jegyzőkönyv közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala; a szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak és a jegyzőkönyv a (2) bekezdésben említettektől eltérő esetekkel kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala); |
| --- | --- |

e)

a 9. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja, továbbá második és harmadik albekezdése (az EU-Szerződés VI. címe szerinti közös állásponttal kapcsolatos szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak, valamint a jegyzőkönyv közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala; a szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak és a jegyzőkönyv a (2) bekezdésben említettektől eltérő esetekkel kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala);

| f) | a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (szavazási eljárás megkezdése); |
| --- | --- |

f)

a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (szavazási eljárás megkezdése);

| g) | a 12. cikk (1) bekezdése (írásbeli eljárás alkalmazása); |
| --- | --- |

g)

a 12. cikk (1) bekezdése (írásbeli eljárás alkalmazása);

| h) | a 14. cikk (1) bekezdése (kivételes esetekben nem az összes nyelven elkészített dokumentumok és tervezetek alapján történő tanácskozásra és határozathozatalra vonatkozó határozat) (26); |
| --- | --- |

h)

a 14. cikk (1) bekezdése (kivételes esetekben nem az összes nyelven elkészített dokumentumok és tervezetek alapján történő tanácskozásra és határozathozatalra vonatkozó határozat) (26);

| i) | a 17. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja (az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése vagy az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján valamely tagállam által előterjesztett kezdeményezés közzé nem tétele a Hivatalos Lapban); |
| --- | --- |

i)

a 17. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja (az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése vagy az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján valamely tagállam által előterjesztett kezdeményezés közzé nem tétele a Hivatalos Lapban);

| j) | a 17. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének alapján elfogadott közös álláspontok vagy bizonyos irányelvek, határozatok, ajánlások és vélemények közzé nem tétele a Hivatalos Lapban); |
| --- | --- |

j)

a 17. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének alapján elfogadott közös álláspontok vagy bizonyos irányelvek, határozatok, ajánlások és vélemények közzé nem tétele a Hivatalos Lapban);

| k) | a 17. cikk (4) bekezdésének c) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat vagy egyezményeket végrehajtó esetleges intézkedések közzététele a Hivatalos Lapban); |
| --- | --- |

k)

a 17. cikk (4) bekezdésének c) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat vagy egyezményeket végrehajtó esetleges intézkedések közzététele a Hivatalos Lapban);

| l) | a 17. cikk (5) bekezdése (egy nemzetközi megállapodás értelmében létrehozott szerv által meghozott határozatok Hivatalos Lapban való közzététele vagy közzé nem tétele). |
| --- | --- |

l)

a 17. cikk (5) bekezdése (egy nemzetközi megállapodás értelmében létrehozott szerv által meghozott határozatok Hivatalos Lapban való közzététele vagy közzé nem tétele).

| (2) | A Tanács vagy a Coreper tagja nem alkalmazhatja ezen eljárási szabályzat következő rendelkezéseit olyan határozatok esetében, amelyekkel kapcsolatban az adott tag a szerződések értelmében nem vehet részt a szavazásban:






  a) | a 3. cikk (8) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy »A« pont levételét kérje a napirendről); |
| --- | --- | --- |

(2)

A Tanács vagy a Coreper tagja nem alkalmazhatja ezen eljárási szabályzat következő rendelkezéseit olyan határozatok esetében, amelyekkel kapcsolatban az adott tag a szerződések értelmében nem vehet részt a szavazásban:

a)

a 3. cikk (8) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy »A« pont levételét kérje a napirendről);

| b) | a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja szavazási eljárás megkezdését kérje); |
| --- | --- |

b)

a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja szavazási eljárás megkezdését kérje);

| c) | a 11. cikk (3) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy másik tag képviseletében szavazzon); |
| --- | --- |

c)

a 11. cikk (3) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy másik tag képviseletében szavazzon);

| d) | a 14. cikk (2) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács bármely tagja kifogást emeljen a tanácskozás ellen, amennyiben az esetlegesen javasolt módosítások szövegét az általa megjelölt nyelven nem készítették el). |
| --- | --- |

d)

a 14. cikk (2) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács bármely tagja kifogást emeljen a tanácskozás ellen, amennyiben az esetlegesen javasolt módosítások szövegét az általa megjelölt nyelven nem készítették el).

V. MELLÉKLET

A KIBŐVÍTETT TANÁCS MUNKAMÓDSZEREI

Az ülések előkészítése

| 1. | Az elnökség gondoskodik arról, hogy az ügy a munkacsoportoktól vagy bizottságoktól csak akkor kerüljön a Coreper elé, ha e szinten ténylegesen ésszerű kilátás van az előrehaladásra, illetve az álláspontok tisztázására. Hasonlóképpen, az ügy csak akkor küldhető vissza a munkacsoporthoz vagy bizottsághoz, amennyiben ez szükséges, és minden esetben kizárólag egy pontosan meghatározott probléma megoldására irányuló megbízással együtt. |
| --- | --- |

1.

Az elnökség gondoskodik arról, hogy az ügy a munkacsoportoktól vagy bizottságoktól csak akkor kerüljön a Coreper elé, ha e szinten ténylegesen ésszerű kilátás van az előrehaladásra, illetve az álláspontok tisztázására. Hasonlóképpen, az ügy csak akkor küldhető vissza a munkacsoporthoz vagy bizottsághoz, amennyiben ez szükséges, és minden esetben kizárólag egy pontosan meghatározott probléma megoldására irányuló megbízással együtt.

| 2. | Az elnökség megteszi az ülések közötti munka előmozdításához szükséges intézkedéseket. A munkacsoport vagy bizottság egyetértésével például a lehető leghatékonyabb módon megkezdheti az egyedi kérdéseket érintő szükséges konzultációkat annak érdekében, hogy az érintett munkacsoportot vagy bizottságot tájékoztassa az esetleges megoldási lehetőségekről. Írásbeli konzultációkat is folytathat, amelyek során azzal keresi meg a küldöttségeket, hogy azok a munkacsoport vagy bizottság következő ülése előtt írásban reagáljanak egy javaslatra. |
| --- | --- |

2.

Az elnökség megteszi az ülések közötti munka előmozdításához szükséges intézkedéseket. A munkacsoport vagy bizottság egyetértésével például a lehető leghatékonyabb módon megkezdheti az egyedi kérdéseket érintő szükséges konzultációkat annak érdekében, hogy az érintett munkacsoportot vagy bizottságot tájékoztassa az esetleges megoldási lehetőségekről. Írásbeli konzultációkat is folytathat, amelyek során azzal keresi meg a küldöttségeket, hogy azok a munkacsoport vagy bizottság következő ülése előtt írásban reagáljanak egy javaslatra.

| 3. | A küldöttségek adott esetben előzetesen írásban előterjesztik azokat az álláspontokat, amelyeket a következő ülésen előreláthatólag képviselni fognak. Amennyiben ezen álláspontok valamely szöveg módosítására irányuló javaslatokat tartalmaznak, úgy a küldöttségek javaslatot tesznek a pontos szövegre. Lehetőség szerint az azonos álláspontot képviselő küldöttségek közös írásbeli hozzájárulásokat nyújtanak be. |
| --- | --- |

3.

A küldöttségek adott esetben előzetesen írásban előterjesztik azokat az álláspontokat, amelyeket a következő ülésen előreláthatólag képviselni fognak. Amennyiben ezen álláspontok valamely szöveg módosítására irányuló javaslatokat tartalmaznak, úgy a küldöttségek javaslatot tesznek a pontos szövegre. Lehetőség szerint az azonos álláspontot képviselő küldöttségek közös írásbeli hozzájárulásokat nyújtanak be.

| 4. | A Coreper nem foglalkozik újból az ülése előkészítése keretében már véglegesen megtárgyalt ügyekkel. Különösen érvényes ez az »I« napirendi pontokra, a szervezésre és a feldolgozott napirendi pontok sorrendjére vonatkozó információkra, valamint a Tanács jövőbeli üléseinek napirendjére és megszervezésére vonatkozó információkra. Lehetőség szerint az »egyéb ügyek« alá tartozó napirendi pontokat a küldöttségek a Coreper üléseinek előkészítése keretében és nem magában a Coreperben terjesztik elő. |
| --- | --- |

4.

A Coreper nem foglalkozik újból az ülése előkészítése keretében már véglegesen megtárgyalt ügyekkel. Különösen érvényes ez az »I« napirendi pontokra, a szervezésre és a feldolgozott napirendi pontok sorrendjére vonatkozó információkra, valamint a Tanács jövőbeli üléseinek napirendjére és megszervezésére vonatkozó információkra. Lehetőség szerint az »egyéb ügyek« alá tartozó napirendi pontokat a küldöttségek a Coreper üléseinek előkészítése keretében és nem magában a Coreperben terjesztik elő.

| 5. | Az elnökség a Coreper üléseinek előkészítése keretében a lehető leghamarabb továbbítja a küldöttségeknek az ezen ülések teljes körű előkészítéséhez szükséges valamennyi információt, beleértve az egyes napirendi pontok megtárgyalásának végére az elnökség által elérni szándékozott célra vonatkozó információt is. Másrészt pedig az elnökség adott esetben arra ösztönzi a küldöttségeket, hogy azok a Coreper üléseinek előkészítése keretében a többi küldöttséget tájékoztassák az általuk a Coreper ülésén képviselni kívánt álláspontról. Mindezek alapján az elnökség véglegesíti a Coreper napirendjét. A körülményektől függően az elnökség gyakrabban is összehívhatja a Coreper üléseinek előkészítésében részt vevő csoportokat. |
| --- | --- |

5.

Az elnökség a Coreper üléseinek előkészítése keretében a lehető leghamarabb továbbítja a küldöttségeknek az ezen ülések teljes körű előkészítéséhez szükséges valamennyi információt, beleértve az egyes napirendi pontok megtárgyalásának végére az elnökség által elérni szándékozott célra vonatkozó információt is. Másrészt pedig az elnökség adott esetben arra ösztönzi a küldöttségeket, hogy azok a Coreper üléseinek előkészítése keretében a többi küldöttséget tájékoztassák az általuk a Coreper ülésén képviselni kívánt álláspontról. Mindezek alapján az elnökség véglegesíti a Coreper napirendjét. A körülményektől függően az elnökség gyakrabban is összehívhatja a Coreper üléseinek előkészítésében részt vevő csoportokat.

Az ülések lebonyolítása

| 6. | Nem vehetők fel olyan pontok a Tanács napirendjére, amelyek csupán a Bizottság vagy a Tanács valamely tagja beszámolójának ismertetésére szolgálnak, kivéve, amennyiben jelentős új kezdeményezések megtárgyalását tervezik. |
| --- | --- |

6.

Nem vehetők fel olyan pontok a Tanács napirendjére, amelyek csupán a Bizottság vagy a Tanács valamely tagja beszámolójának ismertetésére szolgálnak, kivéve, amennyiben jelentős új kezdeményezések megtárgyalását tervezik.

| 7. | Az elnökség tartózkodik attól, hogy tisztán tájékoztató jellegű pontokat vegyen fel a Coreper napirendjére. A kérdéses információkat (például más fórumok keretében vagy harmadik államokkal, illetve más szervekkel folytatott tanácskozások eredményeiről, eljárási vagy szervezési kérdésekről szóló információk stb.) ehelyett a Coreper üléseinek előkészítése keretében kell a küldöttségeknek – lehetőség szerint írásban – továbbítani, és azokkal a Coreper ülésein már nem kell újra foglalkozni. |
| --- | --- |

7.

Az elnökség tartózkodik attól, hogy tisztán tájékoztató jellegű pontokat vegyen fel a Coreper napirendjére. A kérdéses információkat (például más fórumok keretében vagy harmadik államokkal, illetve más szervekkel folytatott tanácskozások eredményeiről, eljárási vagy szervezési kérdésekről szóló információk stb.) ehelyett a Coreper üléseinek előkészítése keretében kell a küldöttségeknek – lehetőség szerint írásban – továbbítani, és azokkal a Coreper ülésein már nem kell újra foglalkozni.

| 8. | Az ülések kezdetekor az elnökség ismerteti az ülés lefolyását érintő további szükséges információkat és különösen azon időkeretet, amelyet előreláthatólag az egyes napirendi pontok megtárgyalására szán. Mindeközben kerüli a hosszú bevezetőket, és tartózkodik a küldöttségek számára már ismert információk megismétlésétől. |
| --- | --- |

8.

Az ülések kezdetekor az elnökség ismerteti az ülés lefolyását érintő további szükséges információkat és különösen azon időkeretet, amelyet előreláthatólag az egyes napirendi pontok megtárgyalására szán. Mindeközben kerüli a hosszú bevezetőket, és tartózkodik a küldöttségek számára már ismert információk megismétlésétől.

| 9. | A tartalmi kérdések megtárgyalásának kezdetekor az elnökség – a szükséges tárgyalási forma függvényében – ismerteti a küldöttségekkel a kérdéses napirendi ponthoz történő hozzászólásaik maximális időtartamát. Az esetek többségében a hozzászólások időtartama nem haladhatja meg a két percet. |
| --- | --- |

9.

A tartalmi kérdések megtárgyalásának kezdetekor az elnökség – a szükséges tárgyalási forma függvényében – ismerteti a küldöttségekkel a kérdéses napirendi ponthoz történő hozzászólásaik maximális időtartamát. Az esetek többségében a hozzászólások időtartama nem haladhatja meg a két percet.

| 10. | Elvben kerülni kell azt, hogy a jelenlévők mindegyike hozzászóljon az adott tárgyalási ponthoz; e gyakorlat csak kivételes körülmények között és különleges kérdések tekintetében alkalmazható, amely esetekben az elnökség meghatározza a hozzászólások maximális időtartamát. |
| --- | --- |

10.

Elvben kerülni kell azt, hogy a jelenlévők mindegyike hozzászóljon az adott tárgyalási ponthoz; e gyakorlat csak kivételes körülmények között és különleges kérdések tekintetében alkalmazható, amely esetekben az elnökség meghatározza a hozzászólások maximális időtartamát.

| 11. | Az elnökség lehetőség szerint az ügy érdemi tárgyalására helyezi a hangsúlyt, így különösen arra kéri a küldöttségeket, hogy azok kompromisszumon alapuló szövegtervezetekről, illetve egyedi javaslatokról nyilvánítsanak véleményt. |
| --- | --- |

11.

Az elnökség lehetőség szerint az ügy érdemi tárgyalására helyezi a hangsúlyt, így különösen arra kéri a küldöttségeket, hogy azok kompromisszumon alapuló szövegtervezetekről, illetve egyedi javaslatokról nyilvánítsanak véleményt.

| 12. | Az ülések folyamán, illetve azok befejezésekor az elnökség tartózkodik a tárgyalások során elhangzottak hosszan tartó összegzésétől, és ez irányú tevékenységét csupán az elért – tartalmi és/vagy eljárási – eredmények rövid összefoglalására korlátozza. |
| --- | --- |

12.

Az ülések folyamán, illetve azok befejezésekor az elnökség tartózkodik a tárgyalások során elhangzottak hosszan tartó összegzésétől, és ez irányú tevékenységét csupán az elért – tartalmi és/vagy eljárási – eredmények rövid összefoglalására korlátozza.

| 13. | A küldöttségeknek kerülniük kell az előzőleg felszólalók által már említett megjegyzések megismétlését. Hozzászólásaiknak rövidnek, érdeminek és lényegre törőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

13.

A küldöttségeknek kerülniük kell az előzőleg felszólalók által már említett megjegyzések megismétlését. Hozzászólásaiknak rövidnek, érdeminek és lényegre törőnek kell lenniük.

| 14. | Az ugyanazon véleményt képviselő küldöttségeket ösztönözni kell a konzultációra annak érdekében, hogy egy adott kérdésre vonatkozó közös álláspontjukat egyetlen felszólaló útján ismertessék. |
| --- | --- |

14.

Az ugyanazon véleményt képviselő küldöttségeket ösztönözni kell a konzultációra annak érdekében, hogy egy adott kérdésre vonatkozó közös álláspontjukat egyetlen felszólaló útján ismertessék.

| 15. | A szövegek megtárgyalásánál – egy adott javaslat puszta elutasítása helyett – a küldöttségek írásban konkrét szövegezési javaslatokat terjesztenek elő. |
| --- | --- |

15.

A szövegek megtárgyalásánál – egy adott javaslat puszta elutasítása helyett – a küldöttségek írásban konkrét szövegezési javaslatokat terjesztenek elő.

| 16. | Az elnökség ezzel ellentétes rendelkezésének hiányában egy meghatározott javaslattal való egyetértésük esetén a küldöttségek tartózkodnak a felszólalástól; ilyenkor a hozzászólás hiányát elvben beleegyezésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

16.

Az elnökség ezzel ellentétes rendelkezésének hiányában egy meghatározott javaslattal való egyetértésük esetén a küldöttségek tartózkodnak a felszólalástól; ilyenkor a hozzászólás hiányát elvben beleegyezésnek kell tekinteni.

VI. MELLÉKLET

A JOGI AKTUSOK FORMÁJÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

A.   A rendeletek formája

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeleteknek és a Tanács rendeleteinek tartalmazniuk kell:






  a) | a címben a »rendelet« szót, a sorszámot, az elfogadás időpontját és a tárgy megjelölését; |
| --- | --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeleteknek és a Tanács rendeleteinek tartalmazniuk kell:

a)

a címben a »rendelet« szót, a sorszámot, az elfogadás időpontját és a tárgy megjelölését;

| b) | az »Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa«, illetve az »Európai Unió Tanácsa« megjelölést; |
| --- | --- |

b)

az »Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa«, illetve az »Európai Unió Tanácsa« megjelölést;

| c) | a hivatkozásokat azon rendelkezésekre, amelyek alapján a rendeletet elfogadták, és amelyeket a »tekintettel« szóval kell bevezetni; |
| --- | --- |

c)

a hivatkozásokat azon rendelkezésekre, amelyek alapján a rendeletet elfogadták, és amelyeket a »tekintettel« szóval kell bevezetni;

| d) | a hivatkozást a benyújtott javaslatokra, a beszerzett véleményekre és a lefolytatott konzultációkra; |
| --- | --- |

d)

a hivatkozást a benyújtott javaslatokra, a beszerzett véleményekre és a lefolytatott konzultációkra;

| e) | a rendelet indokolását, amelyet a »mivel« szóval kell bevezetni; a preambulumbekezdéseket számozni kell; |
| --- | --- |

e)

a rendelet indokolását, amelyet a »mivel« szóval kell bevezetni; a preambulumbekezdéseket számozni kell;

| f) | az »elfogadták ezt a rendeletet«, illetve »elfogadta ezt a rendeletet« megjelölést, amelyet a rendelet rendelkező része követ. |
| --- | --- |

f)

az »elfogadták ezt a rendeletet«, illetve »elfogadta ezt a rendeletet« megjelölést, amelyet a rendelet rendelkező része követ.

| 2. | A rendeletek cikkekre tagolódnak, amelyeket szükség szerint fejezetekbe és szakaszokba kell csoportosítani. |
| --- | --- |

2.

A rendeletek cikkekre tagolódnak, amelyeket szükség szerint fejezetekbe és szakaszokba kell csoportosítani.

| 3. | A rendeletek utolsó cikkében meg kell határozni a hatálybalépés időpontját, amennyiben ez a kihirdetést követő huszadik napot megelőző vagy azt követő időpont. |
| --- | --- |

3.

A rendeletek utolsó cikkében meg kell határozni a hatálybalépés időpontját, amennyiben ez a kihirdetést követő huszadik napot megelőző vagy azt követő időpont.

| 4. | A rendeletek utolsó cikkét a következők követik:






  a) | i. | az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban« megjelölés,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A rendeletek utolsó cikkét a következők követik:

a)

i.

az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban« megjelölés,

vagy

| ii. | az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően« megjelölés azon esetekben, amikor egy jogi aktus nem alkalmazandó minden tagállamra vagy tagállamban (27); |
| --- | --- |

ii.

az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően« megjelölés azon esetekben, amikor egy jogi aktus nem alkalmazandó minden tagállamra vagy tagállamban (27);

| b) | a »Kelt ...-ban/-ben« megjelölés, amelyet a rendelet elfogadásának időpontja követ,
  és |
| --- | --- |

b)

a »Kelt ...-ban/-ben« megjelölés, amelyet a rendelet elfogadásának időpontja követ,

és

| c) | i. | az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek esetében a következő megjelölés:
  »az Európai Parlament részéről
  az elnök
  a Tanács részéről
  az elnök«
  amelyet az Európai Parlament elnökének neve és a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ; |
| --- | --- | --- |

c)

i.

az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek esetében a következő megjelölés:

»az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök«

amelyet az Európai Parlament elnökének neve és a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ;

| ii. | a Tanács rendelete esetében a következő megjelölés:
  »a Tanács részéről
  az elnök«
  amelyet a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ. |
| --- | --- |

ii.

a Tanács rendelete esetében a következő megjelölés:

»a Tanács részéről

az elnök«

amelyet a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ.

B.   Irányelvek, határozatok, ajánlások és vélemények formája (EK-Szerződés)

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott irányelveknek és határozatoknak, valamint a Tanács irányelveinek és határozatainak a címben tartalmazniuk kell az »irányelv«, illetve »határozat« szót. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott irányelveknek és határozatoknak, valamint a Tanács irányelveinek és határozatainak a címben tartalmazniuk kell az »irányelv«, illetve »határozat« szót.

| 2. | A Tanács által kiadott ajánlásoknak és véleményeknek a címben tartalmazniuk kell az »ajánlás«, illetve »vélemény« szót. |
| --- | --- |

2.

A Tanács által kiadott ajánlásoknak és véleményeknek a címben tartalmazniuk kell az »ajánlás«, illetve »vélemény« szót.

| 3. | A fenti A. szakaszban a rendeletek vonatkozásában megadott rendelkezéseket – az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel – az irányelvekre és határozatokra értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.

A fenti A. szakaszban a rendeletek vonatkozásában megadott rendelkezéseket – az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel – az irányelvekre és határozatokra értelemszerűen alkalmazni kell.

C.   Az EU-Szerződés 12. cikkében említett, az Európai Tanács közös stratégiáinak, az együttes fellépéseknek és a közös álláspontoknak a formájában

Az EU-Szerződés 12. cikke szerinti közös stratégiáknak, együttes fellépéseknek, illetve közös álláspontoknak a címében értelemszerűen fel kell tüntetni a következőket:

| a) | »Az Európai Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös stratégia« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése; |
| --- | --- |

a)

»Az Európai Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös stratégia« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;

| b) | »A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), az »együttes fellépés« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése; |
| --- | --- |

b)

»A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), az »együttes fellépés« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;

| c) | »A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése. |
| --- | --- |

c)

»A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése.

D.   Az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok, kerethatározatok, határozatok és egyezmények formája

Az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése szerinti közös álláspontoknak, kerethatározatoknak, határozatoknak, illetve egyezményeknek a címében értelemszerűen fel kell tüntetni a következőket:

| a) | »A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése; |
| --- | --- |

a)

»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;

| b) | »A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »kerethatározat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése; |
| --- | --- |

b)

»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »kerethatározat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;

| c) | »A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »határozat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése; |
| --- | --- |

c)

»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »határozat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;

| d) | »A Tanács által az EU-Szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott egyezmény« és a tárgy megjelölése. |
| --- | --- |

d)

»A Tanács által az EU-Szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott egyezmény« és a tárgy megjelölése.

2. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba. A határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A Tanács első 18 hónapos programját a 2007 januárjában kezdődő időszakra kell megalkotni.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. TUOMIOJA

---

(1)  A Tanács 2004. március 22-i 2004/338/EK, Euratom határozata (HL L 106., 2004.4.15., 22. o.) az eljárási szabályzat elfogadásáról. A legutóbb a 2006. január 23-i 2006/34/EK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 22., 2006.1.26., 32. o.) módosított eljárási szabályzat.

1

(2)  E bekezdés megegyezik az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 204. cikkével.

2

(3)  E bekezdés megegyezik a szerződésekhez csatolt, az Európai Közösségek és az Europol intézményeinek, egyes szerveinek és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló jegyzőkönyv egyetlen cikkének b) pontjával.

3

(4)  Lásd az alábbi a) nyilatkozatot:

4

| a) | A 2. cikk (4) bekezdéséhez:
  »A 18 hónapos program tartalmaz egy általános bevezető szakaszt, amely a programot az Európai Unió hosszabb távú stratégiai iránymutatásainak összefüggésébe helyezi. Ebben a szakaszban a három elnökség, amelynek a 18 hónapos programtervezet elkészítése a feladata, konzultál az őket követő három elnökséggel, a (4) bekezdés első mondatában említett „megfelelő konzultációk” részeként.
  A 18 hónapos programtervezetnek többek között a Bizottság kezdeményezésére folytatott, az év politikai prioritásairól szóló párbeszédből fakadó főbb pontokat is tekintetbe kell vennie.« |
| --- | --- |

a)

A 2. cikk (4) bekezdéséhez:

»A 18 hónapos program tartalmaz egy általános bevezető szakaszt, amely a programot az Európai Unió hosszabb távú stratégiai iránymutatásainak összefüggésébe helyezi. Ebben a szakaszban a három elnökség, amelynek a 18 hónapos programtervezet elkészítése a feladata, konzultál az őket követő három elnökséggel, a (4) bekezdés első mondatában említett „megfelelő konzultációk” részeként.

A 18 hónapos programtervezetnek többek között a Bizottság kezdeményezésére folytatott, az év politikai prioritásairól szóló párbeszédből fakadó főbb pontokat is tekintetbe kell vennie.«

(5)  Lásd az alábbi b) és c) nyilatkozatot:

5

| b) | a 3. cikk (1) és (2) bekezdéséhez
  »Az elnök törekszik annak biztosítására, hogy elvben a Tanács minden egyes, az EK-Szerződés harmadik része IV. címének és az EU-Szerződés VI. címének végrehajtásával foglalkozó ülésének ideiglenes napirendje, továbbá a napirendi pontokkal kapcsolatos minden dokumentum legalább 21 nappal az ülés kezdete előtt eljusson a Tanács tagjaihoz.« |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (1) és (2) bekezdéséhez

»Az elnök törekszik annak biztosítására, hogy elvben a Tanács minden egyes, az EK-Szerződés harmadik része IV. címének és az EU-Szerződés VI. címének végrehajtásával foglalkozó ülésének ideiglenes napirendje, továbbá a napirendi pontokkal kapcsolatos minden dokumentum legalább 21 nappal az ülés kezdete előtt eljusson a Tanács tagjaihoz.«

| c) | az 1. és 3. cikkhez
  »Az EU-Szerződés 22. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – amely kimondja, hogy gyors döntést igénylő esetekben a Tanács rendkívüli ülése nagyon rövid időn belül összehívható – a Tanács tudatában van annak, hogy a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos ügyeket gyorsan és hatékonyan kell intézni. A 3. cikk rendelkezései nem akadályozzák ennek teljesítését.« |
| --- | --- |

c)

az 1. és 3. cikkhez

»Az EU-Szerződés 22. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – amely kimondja, hogy gyors döntést igénylő esetekben a Tanács rendkívüli ülése nagyon rövid időn belül összehívható – a Tanács tudatában van annak, hogy a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos ügyeket gyorsan és hatékonyan kell intézni. A 3. cikk rendelkezései nem akadályozzák ennek teljesítését.«

(6)  E bekezdés megegyezik az EK-Szerződés 206. cikkével.

6

(7)  Lásd az alábbi d) nyilatkozatot:

7

| d) | a 12. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjához
  »A Tanács bevett gyakorlatával összhangban a megállapított határidő általában három munkanap.« |
| --- | --- |

d)

a 12. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjához

»A Tanács bevett gyakorlatával összhangban a megállapított határidő általában három munkanap.«

(8)  Lásd az alábbi e) nyilatkozatot:

8

| e) | a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjához
  »A Tanács rámutat arra, hogy a COREU-hálózatot a Tanács 1995. június 12-i, a Tanács munkamódszereiről szóló következtetéseinek (7896/95) megfelelően kell használni.« |
| --- | --- |

e)

a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjához

»A Tanács rámutat arra, hogy a COREU-hálózatot a Tanács 1995. június 12-i, a Tanács munkamódszereiről szóló következtetéseinek (7896/95) megfelelően kell használni.«

(9)  Lásd az alábbi f) nyilatkozatot:

9

| f) | a 16. cikkhez és a IV. melléklethez
  »A Tanács megállapodik abban, hogy a 16. cikk és a IV. melléklet rendelkezéseit azon jogi aktusokra kell alkalmazni, amelyek elfogadásakor a Tanács valamelyik tagja a szerződések értelmében nem jogosult szavazni. Az EU-Szerződés 7. cikkének alkalmazására azonban e rendelkezések nem terjednek ki.
  Az EU-Szerződés 43. és 44. cikkének első alkalmazása során a Tanács a más területeken szerzett tapasztalatok fényében megvizsgálja, hogy szükséges-e az eljárási szabályzat 16. cikkének és IV. mellékletének kiigazítása.« |
| --- | --- |

f)

a 16. cikkhez és a IV. melléklethez

»A Tanács megállapodik abban, hogy a 16. cikk és a IV. melléklet rendelkezéseit azon jogi aktusokra kell alkalmazni, amelyek elfogadásakor a Tanács valamelyik tagja a szerződések értelmében nem jogosult szavazni. Az EU-Szerződés 7. cikkének alkalmazására azonban e rendelkezések nem terjednek ki.

Az EU-Szerződés 43. és 44. cikkének első alkalmazása során a Tanács a más területeken szerzett tapasztalatok fényében megvizsgálja, hogy szükséges-e az eljárási szabályzat 16. cikkének és IV. mellékletének kiigazítása.«

(10)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

10

(11)  E rendelkezések nem érintik a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az EK-Szerződés 114. cikkében megállapított szerepét és az erre vonatkozó meglévő tanácsi határozatokat (HL L 358., 1998.12.31., 109. o. és HL L 5., 1999.1.1., 71. o.).

11

(12)  Lásd az alábbi g) nyilatkozatot:

12

| g) | a 19. cikk (1) bekezdéséhez
  »A Coreper biztosítja az (1) bekezdésben felsorolt elvek összhangját és figyelembevételét, különösen azon ügyekben, amelyek lényegi előkészítése más fórumokon van folyamatban.« |
| --- | --- |

g)

a 19. cikk (1) bekezdéséhez

»A Coreper biztosítja az (1) bekezdésben felsorolt elvek összhangját és figyelembevételét, különösen azon ügyekben, amelyek lényegi előkészítése más fórumokon van folyamatban.«

(13)  Lásd az alábbi h) nyilatkozatot:

13

| h) | a 19. cikk (7) bekezdéséhez
  »Amennyiben a Tanács valamely tagja úgy ítéli meg, hogy egy eljárási határozattervezet, amelyet a 19. cikk (7) bekezdése szerint a Corepernek nyújtottak be elfogadásra, tartalmi kérdést vet fel, a határozattervezetet a Tanács elé kell terjeszteni.« |
| --- | --- |

h)

a 19. cikk (7) bekezdéséhez

»Amennyiben a Tanács valamely tagja úgy ítéli meg, hogy egy eljárási határozattervezet, amelyet a 19. cikk (7) bekezdése szerint a Corepernek nyújtottak be elfogadásra, tartalmi kérdést vet fel, a határozattervezetet a Tanács elé kell terjeszteni.«

(14)  E rendelkezések nem érintik a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az EK-Szerződés 114. cikkében megállapított szerepét, és az erre vonatkozó meglévő tanácsi határozatokat (HL L 358., 1998.12.31., 109. o. és HL L 5., 1999.1.1., 71. o.).

14

(15)  Lásd az alábbi i) nyilatkozatot:

15

| i) | a 21. cikkhez
  »A munkacsoportok jelentéseit, továbbá minden más, a Coreper tanácskozásainak alapjául szolgáló dokumentumot olyan időben kell megküldeni a küldöttségeknek, hogy azokat meg tudják vizsgálni.« |
| --- | --- |

i)

a 21. cikkhez

»A munkacsoportok jelentéseit, továbbá minden más, a Coreper tanácskozásainak alapjául szolgáló dokumentumot olyan időben kell megküldeni a küldöttségeknek, hogy azokat meg tudják vizsgálni.«

(16)  Lásd az alábbi j) nyilatkozatot:

16

| j) | a 22. cikkhez
  »A Tanács Jogi Szolgálatának feladata az is, hogy segítséget nyújtson az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése vagy az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése szerinti kezdeményezést tevő tagállamnak, különösen az ilyen kezdeményezések szövegezése minőségének ellenőrzésében, amennyiben az érintett tagállam ilyen segítségnyújtásra felkéri.« |
| --- | --- |

j)

a 22. cikkhez

»A Tanács Jogi Szolgálatának feladata az is, hogy segítséget nyújtson az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése vagy az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése szerinti kezdeményezést tevő tagállamnak, különösen az ilyen kezdeményezések szövegezése minőségének ellenőrzésében, amennyiben az érintett tagállam ilyen segítségnyújtásra felkéri.«

Lásd az alábbi k) nyilatkozatot:

| k) | a 22. cikkhez
  »A Tanács tagjai a jogalkotási szövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalására vonatkozó javaslatokra az ilyen javaslatoknak a Főtitkárság általi szétosztásától számított 30 napon belül megteszik észrevételeiket.
  A Tanács tagjai biztosítják, hogy valamely, jogalkotási szövegek átdolgozására tett javaslatnak az előző jogi aktusból tartalmi módosítás nélkül átvett rendelkezéseit az egységes szerkezetbe foglalásra vonatkozó javaslatok vizsgálatára meghatározott elveknek megfelelően vizsgálják meg.« |
| --- | --- |

k)

a 22. cikkhez

»A Tanács tagjai a jogalkotási szövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalására vonatkozó javaslatokra az ilyen javaslatoknak a Főtitkárság általi szétosztásától számított 30 napon belül megteszik észrevételeiket.

A Tanács tagjai biztosítják, hogy valamely, jogalkotási szövegek átdolgozására tett javaslatnak az előző jogi aktusból tartalmi módosítás nélkül átvett rendelkezéseit az egységes szerkezetbe foglalásra vonatkozó javaslatok vizsgálatára meghatározott elveknek megfelelően vizsgálják meg.«

(17)  HL C 73., 1999.3.17., 1. o.

17

(18)  Az (1) bekezdés és a (2) bekezdés első albekezdése megegyezik az EK-Szerződés 207. cikkének (2) bekezdésével.

18

(19)  Ideértve az európai biztonsági és védelmi politikát és a fejlesztési együttműködést is.

19

(20)  Ideértve a költségvetést is.

20

(21)  Ideértve a polgári védelmet is.

21

(22)  Ideértve az idegenforgalmat is.

22

(23)  Ideértve az audiovizuális ügyeket is.

23

(24)  Lásd az alábbi l) nyilatkozatot:

24

| l) | az I. melléklet második albekezdéséhez
  »Az elnökség a Tanács napirendjét az összefüggő napirendi pontok csoportosításával úgy szervezi meg, hogy elősegítse az illetékes nemzeti képviselők részvételét, különösen amennyiben egy adott tanácsi formációban világosan elkülöníthető témacsoportokkal kell foglalkozni.« |
| --- | --- |

l)

az I. melléklet második albekezdéséhez

»Az elnökség a Tanács napirendjét az összefüggő napirendi pontok csoportosításával úgy szervezi meg, hogy elősegítse az illetékes nemzeti képviselők részvételét, különösen amennyiben egy adott tanácsi formációban világosan elkülöníthető témacsoportokkal kell foglalkozni.«

(25)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

25

(26)  Lásd az alábbi m) nyilatkozatot:

26

| m) | A IV. melléklet (1) bekezdésének h) pontjához
  »A Tanács megerősíti, hogy továbbra is alkalmazni kell azon jelenlegi gyakorlatot, amely szerint a tanácskozásai alapjául szolgáló szövegeket minden nyelven el kell készíteni.« |
| --- | --- |

m)

A IV. melléklet (1) bekezdésének h) pontjához

»A Tanács megerősíti, hogy továbbra is alkalmazni kell azon jelenlegi gyakorlatot, amely szerint a tanácskozásai alapjául szolgáló szövegeket minden nyelven el kell készíteni.«

(27)  Lásd az alábbi n) nyilatkozatot:

27

| n) | A VI. melléklet A. szakasza (4) bekezdése a) pontjának ii. alpontjához
  »A Tanács emlékeztet arra, hogy a szerződésekben előírt olyan esetekben, amikor egy jogi aktus nem alkalmazandó minden tagállamra vagy tagállamban, világosan meg kell adni annak területi hatályát az érintett jogi aktus indokolásában és tartalmi részében.« |
| --- | --- |

n)

A VI. melléklet A. szakasza (4) bekezdése a) pontjának ii. alpontjához

»A Tanács emlékeztet arra, hogy a szerződésekben előírt olyan esetekben, amikor egy jogi aktus nem alkalmazandó minden tagállamra vagy tagállamban, világosan meg kell adni annak területi hatályát az érintett jogi aktus indokolásában és tartalmi részében.«

---