# Az Európai Unió L 270/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 270 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. szeptember 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 270

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. szeptember 29.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1424/2006/EK rendelete (2006. szeptember 25.) az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1425/2006/EK rendelete (2006. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről | 4 |
| | | A Bizottság 1426/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 42 |
| | | A Bizottság 1427/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 44 |
| | | A Bizottság 1428/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 46 |
| | | A Bizottság 1429/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a 958/2006/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről | 48 |
| | | A Bizottság 1430/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 49 |
| | | A Bizottság 1431/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről | 51 |
| | | A Bizottság 1432/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 54 |
| | | A Bizottság 1433/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről | 58 |
| | | A Bizottság 1434/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 60 |
| | | A Bizottság 1435/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről | 63 |
| | | A Bizottság 1436/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a közönséges búza exportjára a 936/2006/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 65 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1424/2006/EK rendelete (2006. szeptember 25.) az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 1425/2006/EK rendelete (2006. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

4

A Bizottság 1426/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

42

A Bizottság 1427/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

44

A Bizottság 1428/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

46

A Bizottság 1429/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a 958/2006/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

48

A Bizottság 1430/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

49

A Bizottság 1431/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

51

A Bizottság 1432/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

54

A Bizottság 1433/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

58

A Bizottság 1434/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

60

A Bizottság 1435/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

63

A Bizottság 1436/2006/EK rendelete (2006. szeptember 28.) a közönséges búza exportjára a 936/2006/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

65

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Értesítés az euro-mediterrán megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, 2006. július 28-i 1/2006 EU–Tunézia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről | 66 |
| | | Bizottság |
| | * | EU–Svájci vegyes Bizottság 1/2006 határozata (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról | 67 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. szeptember 25.) a Ciprusi Köztársaság számára az Európai Parlament és a Tanács 2003/54/EK irányelve egyes rendelkezéseitől való eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 4177. számú dokumentummal történt) | 72 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Értesítés az euro-mediterrán megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, 2006. július 28-i 1/2006 EU–Tunézia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről

66

Bizottság

*

EU–Svájci vegyes Bizottság 1/2006 határozata (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról

67

*

A Bizottság határozata (2006. szeptember 25.) a Ciprusi Köztársaság számára az Európai Parlament és a Tanács 2003/54/EK irányelve egyes rendelkezéseitől való eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 4177. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 4177. számú dokumentummal történt)

72

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/1

---

A TANÁCS 1424/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 25.)

az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: az alaprendelet) (1),

tekintettel az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2001. augusztus 13-i 1676/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács 1676/2001/EK rendeletével végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia Közösségbe történő behozatalára. A PET fóliát exportáló indiai gyártók magas számát figyelembe véve a fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) folyamán az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló termelők köréből mintavételre került sor. Az egyedi vizsgálatnak alávetett vállalatokra vonatkozóan 0 %-tól 65,3 %-ig terjedő egyéni dömpingkülönbözeteket számítottak ki, míg a mintába nem tartozó együttműködő vállalatokra, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésével összhangban, 57,7 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Ezt követően 0 %-tól 62,6 %-ig terjedő dömpingellenes vámok kivetésére került sor, figyelembe véve az Indiából származó ugyanezen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő 2597/1999/EK tanácsi rendelet (3) értelmében akkor alkalmazott kiegyenlítő vámokat is. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 1676/2001/EK rendeletével végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia Közösségbe történő behozatalára. A PET fóliát exportáló indiai gyártók magas számát figyelembe véve a fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) folyamán az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló termelők köréből mintavételre került sor. Az egyedi vizsgálatnak alávetett vállalatokra vonatkozóan 0 %-tól 65,3 %-ig terjedő egyéni dömpingkülönbözeteket számítottak ki, míg a mintába nem tartozó együttműködő vállalatokra, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésével összhangban, 57,7 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Ezt követően 0 %-tól 62,6 %-ig terjedő dömpingellenes vámok kivetésére került sor, figyelembe véve az Indiából származó ugyanezen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő 2597/1999/EK tanácsi rendelet (3) értelmében akkor alkalmazott kiegyenlítő vámokat is.

| (2) | A Tanács 366/2006/EK rendeletével (4) (a továbbiakban: a módosító rendelet) módosította az 1676/2001/EK rendeletben kiszámított dömpingkülönbözet szintjét. Az új dömpingkülönbözet 3,2 %-tól 29,3 %-ig, az új dömpingellenes vámok pedig 0 %-tól 18 %-ig terjednek, szintén az Indiából származó ilyen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő kiegyenlítő vámok figyelembevételével, amelyeket a 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát követően elfogadott 367/2006/EK tanácsi rendelet (5) módosított. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 366/2006/EK rendeletével (4) (a továbbiakban: a módosító rendelet) módosította az 1676/2001/EK rendeletben kiszámított dömpingkülönbözet szintjét. Az új dömpingkülönbözet 3,2 %-tól 29,3 %-ig, az új dömpingellenes vámok pedig 0 %-tól 18 %-ig terjednek, szintén az Indiából származó ilyen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő kiegyenlítő vámok figyelembevételével, amelyeket a 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát követően elfogadott 367/2006/EK tanácsi rendelet (5) módosított.

| (3) | A 367/2006/EK rendelet továbbá az 1. cikke (2) bekezdésében felsorolt vállalatoktól eltérő vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámot 19,1 %-ban szabja meg, mivel ezekre a vállalatokra 12 % exportszubvenciós hányadot számítottak. |
| --- | --- |

(3)

A 367/2006/EK rendelet továbbá az 1. cikke (2) bekezdésében felsorolt vállalatoktól eltérő vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámot 19,1 %-ban szabja meg, mivel ezekre a vállalatokra 12 % exportszubvenciós hányadot számítottak.

| (4) | A 366/2006/EK rendelettel módosított 1676/2001/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése három, az alábbi (7) preambulumbekezdésben részletezett feltételt állapít meg; az ezeknek való megfelelés esetén azok az indiai gyártók, akiket az eredeti vizsgálat után dömpingellenes intézkedések nem érintettek, részesülhetnek az új exportáló gyártóknak járó elbánásban. Az ilyen elbánásban részesülő kérelmezőkre ugyanazt a vámot állapítják meg, mint az eredeti vizsgálat során együttműködő, de a minta részét nem képező vállalatokra. Ezekre a vállalatokra tehát az eredeti vizsgálat mintájában szereplő vállalatokra megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának megfelelő vámot alkalmazzák, figyelmen kívül hagyva minden nulla és csekély mértékű különbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

A 366/2006/EK rendelettel módosított 1676/2001/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése három, az alábbi (7) preambulumbekezdésben részletezett feltételt állapít meg; az ezeknek való megfelelés esetén azok az indiai gyártók, akiket az eredeti vizsgálat után dömpingellenes intézkedések nem érintettek, részesülhetnek az új exportáló gyártóknak járó elbánásban. Az ilyen elbánásban részesülő kérelmezőkre ugyanazt a vámot állapítják meg, mint az eredeti vizsgálat során együttműködő, de a minta részét nem képező vállalatokra. Ezekre a vállalatokra tehát az eredeti vizsgálat mintájában szereplő vállalatokra megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának megfelelő vámot alkalmazzák, figyelmen kívül hagyva minden nulla és csekély mértékű különbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően.

| (5) | Az eredeti vizsgálat során a fent említett dömpingkülönbözet súlyozott átlagát három, a mintában szereplő vállalat dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki, mivel az eredetileg a mintában szereplő négy vállalatból egynek nulla különbözete volt. A dömpingkülönbözetnek az eredeti vizsgálatban így kiszámított súlyozott átlaga, amint az (1) preambulumbekezdésben szerepel, 57,7 %. A módosító rendelet a három fent említett vállalat dömpingkülönbözetét jelentősen csökkenti. Ennélfogva az 1676/2001/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének követelményeit kielégítő vállalatokra alkalmazandó, a módosító rendelet megállapításai nyomán újraszámított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga 15,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Az eredeti vizsgálat során a fent említett dömpingkülönbözet súlyozott átlagát három, a mintában szereplő vállalat dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki, mivel az eredetileg a mintában szereplő négy vállalatból egynek nulla különbözete volt. A dömpingkülönbözetnek az eredeti vizsgálatban így kiszámított súlyozott átlaga, amint az (1) preambulumbekezdésben szerepel, 57,7 %. A módosító rendelet a három fent említett vállalat dömpingkülönbözetét jelentősen csökkenti. Ennélfogva az 1676/2001/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének követelményeit kielégítő vállalatokra alkalmazandó, a módosító rendelet megállapításai nyomán újraszámított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga 15,5 %.

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ TERMELŐK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

| (6) | Az SFR Limited indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint az eredeti vizsgálatban együttműködő, a minta részét nem képező vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártónak járó elbánás). |
| --- | --- |

(6)

Az SFR Limited indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint az eredeti vizsgálatban együttműködő, a minta részét nem képező vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártónak járó elbánás).

| (7) | A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy a kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártónak járó elbánás következő feltételeinek az 1676/2001/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdése szerint:






  — | az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt termékeket az eredeti vizsgálati időszakban (1999. április 1. és 2000. március 31. között) a Közösségbe nem exportálta, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy a kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártónak járó elbánás következő feltételeinek az 1676/2001/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdése szerint:

—

az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt termékeket az eredeti vizsgálati időszakban (1999. április 1. és 2000. március 31. között) a Közösségbe nem exportálta,

| — | nem kapcsolódik az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem, |
| --- | --- |

—

nem kapcsolódik az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem,

valamint

| — | az érintett termékeket a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására. |
| --- | --- |

—

az érintett termékeket a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására.

| (8) | A kérelmezőnek kérdőívet küldtek ki, és bizonyítékot kértek tőle arra nézve, hogy megfelel a fent említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmezőnek kérdőívet küldtek ki, és bizonyítékot kértek tőle arra nézve, hogy megfelel a fent említett feltételeknek.

| (9) | A kérelmező válaszolt a kérdőívre és megfelelőnek ítélt bizonyítékot szolgáltatott ahhoz, hogy új exportáló gyártóként tarthassák számon. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező válaszolt a kérdőívre és megfelelőnek ítélt bizonyítékot szolgáltatott ahhoz, hogy új exportáló gyártóként tarthassák számon.

| (10) | A kérelmezőre alkalmazott dömpingellenes vámnak az eredeti vizsgálat mintájában szereplő felekre megállapított, a módosító rendelettel összhangban módosított dömpingkülönbözet súlyozott átlagán, azaz 15,5 %-on kell alapulnia, amint a fenti (5) preambulumbekezdés említette. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmezőre alkalmazott dömpingellenes vámnak az eredeti vizsgálat mintájában szereplő felekre megállapított, a módosító rendelettel összhangban módosított dömpingkülönbözet súlyozott átlagán, azaz 15,5 %-on kell alapulnia, amint a fenti (5) preambulumbekezdés említette.

| (11) | Mivel az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően egyetlen termékre sem lehet a dömpingből, illetve exporttámogatásból eredő egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámot kivetni, a 367/2006/EK rendelet elfogadásához vezető vizsgálatban megállapított exportszubvenciós hányadot (lásd a 366/2006/EK rendelet (59) preambulumbekezdését) az alkalmazandó dömpingellenes vámból le kell vonni. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozik, az összes többi vállalatra megállapított vámokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Mivel az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően egyetlen termékre sem lehet a dömpingből, illetve exporttámogatásból eredő egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámot kivetni, a 367/2006/EK rendelet elfogadásához vezető vizsgálatban megállapított exportszubvenciós hányadot (lásd a 366/2006/EK rendelet (59) preambulumbekezdését) az alkalmazandó dömpingellenes vámból le kell vonni. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozik, az összes többi vállalatra megállapított vámokat kell alkalmazni.

| (12) | A kérelmezőre alkalmazandó vámot tehát a következő táblázat szerint kell kiszámítani:











  Vállalat | Exporttámogatás mértéke | Teljes támogatás mértéke | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Dömpingellenes vám | Teljes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SRF Limited | 12,0 % | 19,1 % | 15,5 % | 19,1 % | 3,5 % | 22,6 % |

(12)

A kérelmezőre alkalmazandó vámot tehát a következő táblázat szerint kell kiszámítani:

Vállalat

Exporttámogatás mértéke

Teljes támogatás mértéke

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám

Dömpingellenes vám

Teljes vámtétel

SRF Limited

12,0 %

19,1 %

15,5 %

19,1 %

3,5 %

22,6 %

| (13) | A kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat tájékoztatást kapott a vizsgálat eredményeiről, valamint lehetőséget arra, hogy észrevételeiket megtegyék. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat tájékoztatást kapott a vizsgálat eredményeiről, valamint lehetőséget arra, hogy észrevételeiket megtegyék.

| (14) | A kérelmező benyújtotta észrevételeit a vámkülönbözet kiszámítását illetően. Ezeket az észrevételeket a Bizottság a fenti táblázatban figyelembe vette. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező benyújtotta észrevételeit a vámkülönbözet kiszámítását illetően. Ezeket az észrevételeket a Bizottság a fenti táblázatban figyelembe vette.

| (15) | A Bizottság a felek által felhozott valamennyi érvet és beadványt megvizsgálta, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vette, |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a felek által felhozott valamennyi érvet és beadványt megvizsgálta, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vette,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1676/2001/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges dömpingellenes vámok az alábbiaktól származó termékek tekintetében a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar |
| Behind South Extension Part-1 |
| New Delhi 110 003, |
| India |

Ország

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar

Behind South Extension Part-1

New Delhi 110 003,

India

17,3

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60 |
| Noida 201 301, (U.P.) |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60

Noida 201 301, (U.P.)

India

0

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House |
| 50-A, Swami Nityanand Marg |
| Vile Parle (East) |
| Mumbai 400 057 |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House

50-A, Swami Nityanand Marg

Vile Parle (East)

Mumbai 400 057

India

6,8

A028

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001 |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001

India

0

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor |
| 17 Co-operage Road |
| Mumbai 400 039 |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor

17 Co-operage Road

Mumbai 400 039

India

18,0

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1 |
| Noida 201 301 |
| Gautam Budh Nagar |
| Uttar Pradesh |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1

Noida 201 301

Gautam Budh Nagar

Uttar Pradesh

India

0

A032

India

| SRF Limited |
| --- |
| Express Building 9-10 |
| Bahadur Shah Zaraf Marg |
| New Delhi 110 002 |
| India |

SRF Limited

Express Building 9-10

Bahadur Shah Zaraf Marg

New Delhi 110 002

India

3,5

A753

India

Összes többi vállalat

17,3

A999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKKARINEN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o. A legutóbb az 1288/2006/EK rendelettel (HL L 236., 2006.8.31., 1. o.) módosított rendelet. A Koreai Köztársaság tekintetében ez a rendelet 2006. augusztus 24-én hatályát vesztette (HL C 199., 2006.8.24., 8. o.).

2

(3)  HL L 316., 1999.12.10, 1. o.

3

(4)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

4

(5)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o. Az 1288/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

5

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/4

---

A TANÁCS 1425/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 25.)

a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSE

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke alapján 2005. június 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: kezdeményezésről szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), Malajziából és Thaiföldről (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezését. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke alapján 2005. június 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: kezdeményezésről szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), Malajziából és Thaiföldről (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezését.

| (2) | Az eljárást azt követően kezdeményezték, hogy 2005. május 17-én az egyes műanyag zsákok és zacskók 29 közösségi gyártója – a műanyag zsákok és zacskók teljes közösségi termelésének tekintélyes részét (jelen esetben több mint 25 %-át) képviselve – panaszt nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő anyagi kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindítására. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást azt követően kezdeményezték, hogy 2005. május 17-én az egyes műanyag zsákok és zacskók 29 közösségi gyártója – a műanyag zsákok és zacskók teljes közösségi termelésének tekintélyes részét (jelen esetben több mint 25 %-át) képviselve – panaszt nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő anyagi kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindítására.

2.   AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK

| (3) | A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette a panaszos közösségi gyártókat, azok társulását, az egyéb közösségi gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a szállítókat és a felhasználókat, valamint a felhasználói társulásokat, amelyekről tudott, hogy érintettek, továbbá az exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette a panaszos közösségi gyártókat, azok társulását, az egyéb közösségi gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a szállítókat és a felhasználókat, valamint a felhasználói társulásokat, amelyekről tudott, hogy érintettek, továbbá az exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (4) | Tekintettel az ismert KNK-beli, malajziai és thaiföldi exportáló gyártók, az ismert közösségi gyártók és importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár meghatározására mintavételt irányoztak elő a kezdeményezésről szóló értesítésben (a mintavételről részletesebb adatok az alábbiakban olvashatók). |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel az ismert KNK-beli, malajziai és thaiföldi exportáló gyártók, az ismert közösségi gyártók és importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár meghatározására mintavételt irányoztak elő a kezdeményezésről szóló értesítésben (a mintavételről részletesebb adatok az alábbiakban olvashatók).

| (5) | Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló gyártók számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: MET) vagy egyéni elbírálás (a továbbiakban: IT) iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az érintett exportáló gyártóknak és a KNK hatóságainak. 108 vállalat és csoport igényelte a MET-et az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint. A fent említett valamennyi vállalat és csoport IT-t is kérelmezett, amennyiben a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a MET feltételeinek. Három vállalat csak IT-t kérelmezett. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló gyártók számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: MET) vagy egyéni elbírálás (a továbbiakban: IT) iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az érintett exportáló gyártóknak és a KNK hatóságainak. 108 vállalat és csoport igényelte a MET-et az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint. A fent említett valamennyi vállalat és csoport IT-t is kérelmezett, amennyiben a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a MET feltételeinek. Három vállalat csak IT-t kérelmezett.

| (6) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőn belül jelentkezett. Az exportőrök, importőrök és a közösségi gazdasági ágazat mintáiban kiválasztott felektől beérkezett, a kérdőívre adott válaszok mellett két közösségi kiskereskedő is válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőn belül jelentkezett. Az exportőrök, importőrök és a közösségi gazdasági ágazat mintáiban kiválasztott felektől beérkezett, a kérdőívre adott válaszok mellett két közösségi kiskereskedő is válaszolt a kérdőívre.

| (7) | Az érintett felek közül többen írásban is ismertették álláspontjukat. Minden fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt a meghatározott határidőn belül kérte, és jelezte a meghallgatását indokló különös okokat. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett felek közül többen írásban is ismertették álláspontjukat. Minden fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt a meghatározott határidőn belül kérte, és jelezte a meghallgatását indokló különös okokat.

| (8) | A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az okozott kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához, és vizsgálatokat végzett a következő vállalatok létesítményeiben: | Közösségi gyártók







  — | SP Metal, Párizs, Franciaország és kapcsolt vállalatai: SP Metal Biel, Zaragoza, Spanyolország és Jet Sac SA, Auchel, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az okozott kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához, és vizsgálatokat végzett a következő vállalatok létesítményeiben:

Közösségi gyártók

—

SP Metal, Párizs, Franciaország és kapcsolt vállalatai: SP Metal Biel, Zaragoza, Spanyolország és Jet Sac SA, Auchel, Franciaország

| — | Groupe Barbier SA, Ste Sigolène, Franciaország |
| --- | --- |

—

Groupe Barbier SA, Ste Sigolène, Franciaország

| — | Plasticos Romero SA, Murcia, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Plasticos Romero SA, Murcia, Spanyolország

| — | Plasbel SA, Murcia, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Plasbel SA, Murcia, Spanyolország

| — | Alplast SA, Ste Marie-aux-Mines, Franciaország |
| --- | --- |

—

Alplast SA, Ste Marie-aux-Mines, Franciaország

| | Független közösségi importőrök







  — | FIPP GmbH & Co KG és kapcsolt vállalatai: DEISS GmbH & Co KG, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- |

Független közösségi importőrök

—

FIPP GmbH & Co KG és kapcsolt vállalatai: DEISS GmbH & Co KG, Hamburg, Németország

| | Exportáló gyártók és kapcsolt vállalatok az exportáló országokban | Kínai Népköztársaság






  — | Cedo Shanghai Ltd., Shanghai |
| --- | --- | --- | --- |

Exportáló gyártók és kapcsolt vállalatok az exportáló országokban

Kínai Népköztársaság

—

Cedo Shanghai Ltd., Shanghai

| — | Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen |
| --- | --- |

—

Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen

| — | Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou |
| --- | --- |

—

Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou

| — | Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Taicang |
| --- | --- |

—

Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Taicang

| — | Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi |
| --- | --- |

—

Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi

| — | Zhongshan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan |
| --- | --- |

—

Zhongshan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan

| — | Weifang Lefu Plastic Products Co., Ltd., Weifang |
| --- | --- |

—

Weifang Lefu Plastic Products Co., Ltd., Weifang

| — | Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai |
| --- | --- |

—

Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai

| — | Sunway Kordis Shanghai Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

—

Sunway Kordis Shanghai Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai

| — | Nantong Huasheng Plastic Products Co., Ltd., Nantong |
| --- | --- |

—

Nantong Huasheng Plastic Products Co., Ltd., Nantong

| | Malajzia






  — | Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru |
| --- | --- | --- |

Malajzia

—

Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru

| — | Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam |
| --- | --- |

—

Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam

| — | Hond Tat Industries S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Hond Tat Industries S/B, Klang

| — | Plastic V S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Plastic V S/B, Klang

| — | Poly Carrier Industries S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Poly Carrier Industries S/B, Klang

| — | Sido Bangun S/B, Negri Sembilan |
| --- | --- |

—

Sido Bangun S/B, Negri Sembilan

| | Thaiföld






  — | King Pac Industrial Company Limited, Chonburi |
| --- | --- | --- |

Thaiföld

—

King Pac Industrial Company Limited, Chonburi

| — | Multibax Public Co., Ltd., Chonburi |
| --- | --- |

—

Multibax Public Co., Ltd., Chonburi

| — | Naraipak Co., Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Naraipak Co., Ltd., Bangkok

| — | Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok

| — | Thai Plastic Bags Industries Group Co., Ltd., Nakornpathorn |
| --- | --- |

—

Thai Plastic Bags Industries Group Co., Ltd., Nakornpathorn

| | Kapcsolt közösségi importőrök







  — | Cedo Limited UK, Telford, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

Kapcsolt közösségi importőrök

—

Cedo Limited UK, Telford, Egyesült Királyság

| — | Cedo GmbH, Mönchengladbach, Németország |
| --- | --- |

—

Cedo GmbH, Mönchengladbach, Németország

| — | Europackaging plc, Birmingham, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Europackaging plc, Birmingham, Egyesült Királyság

| — | 3S’s Limited, Upton-upon-Severn, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

3S’s Limited, Upton-upon-Severn, Egyesült Királyság

| — | Kordis Limited és Kordis BV, Stratford-upon-Avon, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Kordis Limited és Kordis BV, Stratford-upon-Avon, Egyesült Királyság

3.   A VIZSGÁLATI IDŐSZAK

| (9) | A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárra vonatkozó vizsgálat a 2002. január 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakot (a továbbiakban: az érintett időszak) fedte le. |
| --- | --- |

(9)

A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárra vonatkozó vizsgálat a 2002. január 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakot (a továbbiakban: az érintett időszak) fedte le.

B.   MINTAVÉTEL

1.   MINTAVÉTEL A KNK-BELI, MALAJZIAI ÉS THAIFÖLDI EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK KÖRÉBEN

| (10) | Amint az a fentiekben említésre került, tekintettel a KNK-beli, malajziai és thaiföldi exportáló gyártók nagy számára, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak. |
| --- | --- |

(10)

Amint az a fentiekben említésre került, tekintettel a KNK-beli, malajziai és thaiföldi exportáló gyártók nagy számára, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak.

| (11) | Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és kiválaszthassa a mintát, felkérték az exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak be alapvető adatokat kivitelükről és belföldi értékesítéseikről és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységeiről. A KNK-beli, malajziai és thaiföldi hatóságokkal is konzultáltak. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és kiválaszthassa a mintát, felkérték az exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak be alapvető adatokat kivitelükről és belföldi értékesítéseikről és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységeiről. A KNK-beli, malajziai és thaiföldi hatóságokkal is konzultáltak.

| (12) | A megadott határidőn belül 108 KNK-beli vállalat és csoport, 36 malajziai és 17 thaiföldi vállalat nyújtotta be a kért információkat. Azonban a KNK-ból mindössze 104 vállalat és csoport, Malajziából 31 és Thaiföldről 14 vállalat számolt be a Közösségbe irányuló kivitelről a vizsgálati időszak folyamán. |
| --- | --- |

(12)

A megadott határidőn belül 108 KNK-beli vállalat és csoport, 36 malajziai és 17 thaiföldi vállalat nyújtotta be a kért információkat. Azonban a KNK-ból mindössze 104 vállalat és csoport, Malajziából 31 és Thaiföldről 14 vállalat számolt be a Közösségbe irányuló kivitelről a vizsgálati időszak folyamán.

| (13) | Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a vizsgálati időszak folyamán az említett terméket exportálták a Közösségbe, és amelyek kifejezték a mintavételben való részvételre irányuló szándékukat, együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minták kiválasztásánál. |
| --- | --- |

(13)

Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a vizsgálati időszak folyamán az említett terméket exportálták a Közösségbe, és amelyek kifejezték a mintavételben való részvételre irányuló szándékukat, együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minták kiválasztásánál.

| (14) | Az együttműködő exportáló gyártók a KNK esetében a Közösségbe irányuló összes kivitel körülbelül 95 %-át tették ki, Malajzia esetében 96 %-át, Thaiföld esetében pedig 88 %-át. |
| --- | --- |

(14)

Az együttműködő exportáló gyártók a KNK esetében a Közösségbe irányuló összes kivitel körülbelül 95 %-át tették ki, Malajzia esetében 96 %-át, Thaiföld esetében pedig 88 %-át.

| (15) | A fennmaradó vállalatok kereskedők vagy exportáló gyártók voltak, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak a Közösségbe. Ezért e vállalatok vonatkozásában nem állapítanak meg dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(15)

A fennmaradó vállalatok kereskedők vagy exportáló gyártók voltak, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak a Közösségbe. Ezért e vállalatok vonatkozásában nem állapítanak meg dömpingkülönbözetet.

| (16) | Azokat az exportáló gyártókat, amelyek nem jelentkeztek az előzetesen megadott időszakon belül, nem tekintették a vizsgálatban együttműködő félnek. |
| --- | --- |

(16)

Azokat az exportáló gyártókat, amelyek nem jelentkeztek az előzetesen megadott időszakon belül, nem tekintették a vizsgálatban együttműködő félnek.

| (17) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a minta kiválasztása során az alábbi kritériumokat vették figyelembe: az exportáló gyártó Közösségbe irányuló exportértékesítéseinek nagysága, valamint az exportáló gyártó belföldi értékesítéseinek nagysága. A lentebb ismertetett okoknál fogva úgy ítélték meg, hogy a mintában szerepelnie kell elegendő számú, belföldön értékesítést végző vállalatnak is. Ezért több olyan jelentős exportáló vállalat is a mintába került, amely reprezentatív belföldi értékesítéseket végez. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a minta kiválasztása során az alábbi kritériumokat vették figyelembe: az exportáló gyártó Közösségbe irányuló exportértékesítéseinek nagysága, valamint az exportáló gyártó belföldi értékesítéseinek nagysága. A lentebb ismertetett okoknál fogva úgy ítélték meg, hogy a mintában szerepelnie kell elegendő számú, belföldön értékesítést végző vállalatnak is. Ezért több olyan jelentős exportáló vállalat is a mintába került, amely reprezentatív belföldi értékesítéseket végez.

| (18) | Ennek alapján a Bizottság eredetileg tíz kínai, hat malajziai és hat thaiföldi exportáló gyártót választott ki mintavételhez. A kiválasztott vállalatok az érintett termék Közösségbe irányuló kivitelének 52 %-át teszik ki a KNK-ban, 62 %-át Malajziában és 71 %-át Thaiföldön. |
| --- | --- |

(18)

Ennek alapján a Bizottság eredetileg tíz kínai, hat malajziai és hat thaiföldi exportáló gyártót választott ki mintavételhez. A kiválasztott vállalatok az érintett termék Közösségbe irányuló kivitelének 52 %-át teszik ki a KNK-ban, 62 %-át Malajziában és 71 %-át Thaiföldön.

| (19) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók és az érintett országok hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a mintaválasztással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók és az érintett országok hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a mintaválasztással kapcsolatban.

| (20) | Számos kínai exportőr állította azt, hogy a mintavételnek ki kellett volna rájuk terjednie a vállalataikkal kapcsolatos bizonyos körülmények miatt, mint például: terméktípusok, üzleti modellek, költségszerkezet, illetve társulás hongkongi vagy az EU-ban székhellyel rendelkező csoportokkal. Azonban – tekintetbe véve az információk mennyiségét és a mintaválasztáshoz rendelkezésre álló időt – nem lett volna célszerű, ha a valamennyi fenti tényezőt tükröző minta előállítására törekedtek volna, és ezt az alaprendelet sem írja elő. Sőt, az alaprendelet lehetővé teszi, hogy a vizsgálatot azon legnagyobb reprezentatív exportmennyiségre szűkítsék, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. |
| --- | --- |

(20)

Számos kínai exportőr állította azt, hogy a mintavételnek ki kellett volna rájuk terjednie a vállalataikkal kapcsolatos bizonyos körülmények miatt, mint például: terméktípusok, üzleti modellek, költségszerkezet, illetve társulás hongkongi vagy az EU-ban székhellyel rendelkező csoportokkal. Azonban – tekintetbe véve az információk mennyiségét és a mintaválasztáshoz rendelkezésre álló időt – nem lett volna célszerű, ha a valamennyi fenti tényezőt tükröző minta előállítására törekedtek volna, és ezt az alaprendelet sem írja elő. Sőt, az alaprendelet lehetővé teszi, hogy a vizsgálatot azon legnagyobb reprezentatív exportmennyiségre szűkítsék, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

| (21) | Az egyik kínai exportőr azt állította, hogy a Bizottságnak a WTO dömpingellenes megállapodása értelmében azokat az exportőröket kellett volna kiválasztania, akik a legnagyobb, Közösségbe irányuló exportértékesítéssel rendelkeznek, függetlenül a belföldi értékesítések nagyságától. A dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése többek között előírja, hogy az exportőrök mintájának „a kérdéses országokból érkező export legnagyobb, még elfogadhatóan vizsgálható százalékán” kell alapulnia. A dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdésének ezt az értelmezését el kell utasítani. Először is a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdése megfogalmazása nem utal arra, hogy a mintában szerepelnie kell a reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportőröknek. Másodszor, az exportáló gyártók mintájának kiválasztásakor az a cél, hogy összegyűjtsék a lehető legtöbb reprezentatív adatot, amelynek alapján a dömpingkülönbözet kiszámítható. E tekintetben lényeges, hogy az érintett terméket belföldön értékesítő vállalatok szerepeljenek a mintában annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése értelmében meg lehessen határozni a rendes értéket, az eladási, általános és adminisztratív (SGA) költségeket, valamint a nyereséget. A MET feltételeinek megfelelő vállalatok esetében problematikus lenne a rendes érték megállapítása az említett eladási, általános és adminisztratív költségekre, illetve a nyereségre vonatkozó elegendő információ hiányában. A kivitel legnagyobb, még ésszerűen vizsgálható mennyiségébe ezért bele kell tartoznia legalább néhány olyan vállalatnak, amely a VI során belföldi értékesítést végzett. Ennek következményeként a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése és az alaprendelet 17. cikke értelmében csak azokat a jelentős exportáló vállalatokat választották ki, amelyek a belföldi értékesítésekben is jelentős mértékben vettek részt. |
| --- | --- |

(21)

Az egyik kínai exportőr azt állította, hogy a Bizottságnak a WTO dömpingellenes megállapodása értelmében azokat az exportőröket kellett volna kiválasztania, akik a legnagyobb, Közösségbe irányuló exportértékesítéssel rendelkeznek, függetlenül a belföldi értékesítések nagyságától. A dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése többek között előírja, hogy az exportőrök mintájának „a kérdéses országokból érkező export legnagyobb, még elfogadhatóan vizsgálható százalékán” kell alapulnia. A dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdésének ezt az értelmezését el kell utasítani. Először is a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdése megfogalmazása nem utal arra, hogy a mintában szerepelnie kell a reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportőröknek. Másodszor, az exportáló gyártók mintájának kiválasztásakor az a cél, hogy összegyűjtsék a lehető legtöbb reprezentatív adatot, amelynek alapján a dömpingkülönbözet kiszámítható. E tekintetben lényeges, hogy az érintett terméket belföldön értékesítő vállalatok szerepeljenek a mintában annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése értelmében meg lehessen határozni a rendes értéket, az eladási, általános és adminisztratív (SGA) költségeket, valamint a nyereséget. A MET feltételeinek megfelelő vállalatok esetében problematikus lenne a rendes érték megállapítása az említett eladási, általános és adminisztratív költségekre, illetve a nyereségre vonatkozó elegendő információ hiányában. A kivitel legnagyobb, még ésszerűen vizsgálható mennyiségébe ezért bele kell tartoznia legalább néhány olyan vállalatnak, amely a VI során belföldi értékesítést végzett. Ennek következményeként a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése és az alaprendelet 17. cikke értelmében csak azokat a jelentős exportáló vállalatokat választották ki, amelyek a belföldi értékesítésekben is jelentős mértékben vettek részt.

| (22) | A vizsgálat során megállapították, hogy a Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd. tévesen jelentette be az érintett termék a Közösségbe irányuló nagy mennyiségű kivitelét, mert az említett vállalatok nem előállítói a terméknek, hanem más exportáló gyártók számára annak feldolgozói. Mivel az említett, saját előállítású termék tényleges értékesítése kis mennyiségben történik, a vállalatot kihagyták a kínai mintából. Azonban – mivel a vállalatot nemrég ellenőrizték – egyéni vizsgálatban fog részesülni. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat során megállapították, hogy a Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd. tévesen jelentette be az érintett termék a Közösségbe irányuló nagy mennyiségű kivitelét, mert az említett vállalatok nem előállítói a terméknek, hanem más exportáló gyártók számára annak feldolgozói. Mivel az említett, saját előállítású termék tényleges értékesítése kis mennyiségben történik, a vállalatot kihagyták a kínai mintából. Azonban – mivel a vállalatot nemrég ellenőrizték – egyéni vizsgálatban fog részesülni.

| (23) | A malajziai műanyaggyártók társulása (Malaysian Plastic Manufacturers Association) rámutatott, hogy az egyik vállalat, amelyet nem választottak a mintába, elmulasztott jelentést tenni egy kapcsolt vállalat műanyag zsákjainak és zacskóinak belföldi értékesítéséről, és szerepelnie kellett volna a mintában. Mivel az információ e jelentéstételi mulasztásról időben érkezett, a Bizottság beleegyezett abba, hogy az említett vállalat egy korábban kiválasztott, azonban kisebb nagyságú exportértékesítéssel rendelkező vállalat helyett szerepeljen a mintában. |
| --- | --- |

(23)

A malajziai műanyaggyártók társulása (Malaysian Plastic Manufacturers Association) rámutatott, hogy az egyik vállalat, amelyet nem választottak a mintába, elmulasztott jelentést tenni egy kapcsolt vállalat műanyag zsákjainak és zacskóinak belföldi értékesítéséről, és szerepelnie kellett volna a mintában. Mivel az információ e jelentéstételi mulasztásról időben érkezett, a Bizottság beleegyezett abba, hogy az említett vállalat egy korábban kiválasztott, azonban kisebb nagyságú exportértékesítéssel rendelkező vállalat helyett szerepeljen a mintában.

| (24) | A 22 eredetileg kiválasztott vállalat kérdőíveket kapott, amelyeket a megadott határidőn belül visszaküldtek, kivéve egy thaiföldi vállalatot, amelyet kiválasztottak mintavételre, azonban később beszüntette az együttműködést. |
| --- | --- |

(24)

A 22 eredetileg kiválasztott vállalat kérdőíveket kapott, amelyeket a megadott határidőn belül visszaküldtek, kivéve egy thaiföldi vállalatot, amelyet kiválasztottak mintavételre, azonban később beszüntette az együttműködést.

| (25) | Az érintett országok és felek nagy számára, valamint az időkorlátokra tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy – szem előtt tartva az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazását – nem lehet az exportáló gyártók egyedi vizsgálatát lefolytatni, mert az túlzott terhet jelentene és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ennek megfelelően a Bizottság valamennyi együttműködő exportáló gyártót arról tájékoztatta, hogy a kérelmek ellenére nem szándékozik egyéni vizsgálatot lefolytatni. Ilyen kérelem azonban a kezdeményezésről szóló értesítésben előírt 40 napos határidőn belül nem is érkezett. |
| --- | --- |

(25)

Az érintett országok és felek nagy számára, valamint az időkorlátokra tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy – szem előtt tartva az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazását – nem lehet az exportáló gyártók egyedi vizsgálatát lefolytatni, mert az túlzott terhet jelentene és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ennek megfelelően a Bizottság valamennyi együttműködő exportáló gyártót arról tájékoztatta, hogy a kérelmek ellenére nem szándékozik egyéni vizsgálatot lefolytatni. Ilyen kérelem azonban a kezdeményezésről szóló értesítésben előírt 40 napos határidőn belül nem is érkezett.

| (26) | Megjegyzendő, hogy az egyik ki nem választott, de a vizsgálatban együttműködő kínai vállalat kérvényezte, hogy nevét Jiangmen Xiefeng Plastic Co., Ltd-ről Jiangmen Toptype Plastic Products Co., Ltd-re változtassa. Bizonyítékot nyújtottak be arra nézve, hogy a névváltoztatás ugyanarra a jogi személyre vonatkozik, és a vállalat helyzetét, szerkezetét vagy tulajdonosát illetően nem történt változás. A vállalat nevét ezért új nevére módosították e rendelet mellékletében. |
| --- | --- |

(26)

Megjegyzendő, hogy az egyik ki nem választott, de a vizsgálatban együttműködő kínai vállalat kérvényezte, hogy nevét Jiangmen Xiefeng Plastic Co., Ltd-ről Jiangmen Toptype Plastic Products Co., Ltd-re változtassa. Bizonyítékot nyújtottak be arra nézve, hogy a névváltoztatás ugyanarra a jogi személyre vonatkozik, és a vállalat helyzetét, szerkezetét vagy tulajdonosát illetően nem történt változás. A vállalat nevét ezért új nevére módosították e rendelet mellékletében.

2.   MINTAVÉTEL A KÖZÖSSÉGI GYÁRTÓK KÖRÉBEN

| (27) | Tekintettel a közösségi gyártók nagy számára, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak. Ebből a célból a Bizottság felkérte a közösségi gyártókat, hogy szolgáltassanak információt a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel a közösségi gyártók nagy számára, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak. Ebből a célból a Bizottság felkérte a közösségi gyártókat, hogy szolgáltassanak információt a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében.

| (28) | 34 közösségi gyártó jelentkezett és nyújtotta be a kezdeményezésről szóló értesítésben előírt információkat. Összesen öt (három francia és két spanyol) vállalatot választottak ki a mintavételhez, mivel a Közösségben ezek képviselték azon legnagyobb reprezentatív mennyiségű termelést (megközelítőleg 18 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultáltak a közösségi gyártók társulásával, és az nem emelt kifogást. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a megadott határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszát. Emellett a többi panaszos gyártó, valamint a vizsgálatot támogató gyártók – amelyek Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában, illetve Spanyolországban tevékenykednek – időben rendelkezésre bocsátották a kár kivizsgálásához szükséges általános adatokat. |
| --- | --- |

(28)

34 közösségi gyártó jelentkezett és nyújtotta be a kezdeményezésről szóló értesítésben előírt információkat. Összesen öt (három francia és két spanyol) vállalatot választottak ki a mintavételhez, mivel a Közösségben ezek képviselték azon legnagyobb reprezentatív mennyiségű termelést (megközelítőleg 18 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultáltak a közösségi gyártók társulásával, és az nem emelt kifogást. Valamennyi kiválasztott közösségi gyártó együttműködést tanúsított, és a megadott határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszát. Emellett a többi panaszos gyártó, valamint a vizsgálatot támogató gyártók – amelyek Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában, illetve Spanyolországban tevékenykednek – időben rendelkezésre bocsátották a kár kivizsgálásához szükséges általános adatokat.

3.   MINTAVÉTEL AZ IMPORTŐRÖK KÖRÉBEN

| (29) | Tekintettel az importőrök nagy számára a Közösségben, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak. Ebből a célból a Bizottság felkérte az importőröket, hogy szolgáltassanak információt az érintett termék behozatala és eladása tekintetében. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel az importőrök nagy számára a Közösségben, a kezdeményezésről szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt javasoltak. Ebből a célból a Bizottság felkérte az importőröket, hogy szolgáltassanak információt az érintett termék behozatala és eladása tekintetében.

| (30) | A kapott információ alapján a Közösség öt importőrt választott ki három tagállamban: kettőt Franciaországban, egyet Németországban és kettőt az Egyesült Királyságban. Az importőrök két ismert társulásával konzultáltak. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök azon legnagyobb reprezentatív eladási mennyiségét (mintegy 9 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt. Két importőr végül együttműködést tanúsított, és elküldte a kérdőívekre adott válaszait. |
| --- | --- |

(30)

A kapott információ alapján a Közösség öt importőrt választott ki három tagállamban: kettőt Franciaországban, egyet Németországban és kettőt az Egyesült Királyságban. Az importőrök két ismert társulásával konzultáltak. Ezek az importőrök képviselték a Közösségben az ismert importőrök azon legnagyobb reprezentatív eladási mennyiségét (mintegy 9 %), amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt. Két importőr végül együttműködést tanúsított, és elküldte a kérdőívekre adott válaszait.

4.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (31) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vám kivetését szándékozták javasolni a KNK-ból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára, és amelyek alapján a Malajziából származó behozatalra vonatkozó eljárást meg kívánták szüntetni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak számukra, amelyen belül a végleges intézkedések elrendelése alapjául szolgáló lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően ismertethetik álláspontjukat. |
| --- | --- |

(31)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vám kivetését szándékozták javasolni a KNK-ból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára, és amelyek alapján a Malajziából származó behozatalra vonatkozó eljárást meg kívánták szüntetni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak számukra, amelyen belül a végleges intézkedések elrendelése alapjául szolgáló lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően ismertethetik álláspontjukat.

| (32) | Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésre, és indokolt esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(32)

Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésre, és indokolt esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.

C.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   ÁLTALÁNOS HELYZET

| (33) | A polietilénből készült műanyag zsákokat és zacskókat általában kiskereskedelmi elárusítóhelyeken teszik hozzáférhetővé a fogyasztók számára, akik leginkább a vásárolt termékek szállítására, élelmiszer csomagolására vagy háztartási hulladék tárolására használják azokat. |
| --- | --- |

(33)

A polietilénből készült műanyag zsákokat és zacskókat általában kiskereskedelmi elárusítóhelyeken teszik hozzáférhetővé a fogyasztók számára, akik leginkább a vásárolt termékek szállítására, élelmiszer csomagolására vagy háztartási hulladék tárolására használják azokat.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (34) | Az érintett termék a KNK-ból, Malajziából és Thaiföldről származó, tömegében legalább 20 % polietilént tartalmazó, legfeljebb 100 mikrométer vastagságú műanyag zsák és zacskó (a továbbiakban: műanyag zacskók). Az érintett terméket az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá sorolják. |
| --- | --- |

(34)

Az érintett termék a KNK-ból, Malajziából és Thaiföldről származó, tömegében legalább 20 % polietilént tartalmazó, legfeljebb 100 mikrométer vastagságú műanyag zsák és zacskó (a továbbiakban: műanyag zacskók). Az érintett terméket az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá sorolják.

| (35) | A műanyag zacskókat polietilén polimerekből állítják elő hosszú csőformában történő extrúzióval, levegő befecskendezése által, amely műveletet feldarabolás, szükség esetén hegesztés, nyomtatás, fogók és/vagy lezárórendszerek hozzáadása követ. A zacskók többféle sűrűségű polietilénből készülhetnek, amely más gyantákkal vagy adalékanyagokkal keverhető. Az anyagösszetétel hatással van a zacskó olyan tulajdonságaira, mint erősség, tartósság vagy lebonthatóság, amelyekre a különböző alkalmazások során lehet szükség. |
| --- | --- |

(35)

A műanyag zacskókat polietilén polimerekből állítják elő hosszú csőformában történő extrúzióval, levegő befecskendezése által, amely műveletet feldarabolás, szükség esetén hegesztés, nyomtatás, fogók és/vagy lezárórendszerek hozzáadása követ. A zacskók többféle sűrűségű polietilénből készülhetnek, amely más gyantákkal vagy adalékanyagokkal keverhető. Az anyagösszetétel hatással van a zacskó olyan tulajdonságaira, mint erősség, tartósság vagy lebonthatóság, amelyekre a különböző alkalmazások során lehet szükség.

| (36) | A vizsgálat során a kínai hatóságok, továbbá több importőr és exportőr azt állította, hogy a vizsgálat túl széles körre terjedt ki, mert olyan tételek szerepeltek benne, mint bevásárlótáskák, szemeteszsákok, fagyasztáshoz, gyümölcs- és zöldségtároláshoz használt zacskók és egyéb termékek, amelyek fizikai jellemzőiket, árukat, értékesítési csatornáikat, végső felhasználásukat és a fogyasztói megítélést tekintve egyaránt különbözőek. Egy exportőr és több importőr azt kérte, hogy a cipzáros zacskók (cipzárral lezárható polietilén zacskók) ne tartozzanak a vizsgálat hatálya alá a nyersanyag, a termelési folyamat, a külalak, felhasználás, terjesztés, fogyasztói megítélés és az ár terén fennálló különbségek miatt. Egy importőr hasonlóan érvelt a pénzeszsákok esetében, amelyeknek állítása szerint egyedi technikai és fizikai jellemzői vannak, és amelyeket csak korlátozott számú vállalat állít elő. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat során a kínai hatóságok, továbbá több importőr és exportőr azt állította, hogy a vizsgálat túl széles körre terjedt ki, mert olyan tételek szerepeltek benne, mint bevásárlótáskák, szemeteszsákok, fagyasztáshoz, gyümölcs- és zöldségtároláshoz használt zacskók és egyéb termékek, amelyek fizikai jellemzőiket, árukat, értékesítési csatornáikat, végső felhasználásukat és a fogyasztói megítélést tekintve egyaránt különbözőek. Egy exportőr és több importőr azt kérte, hogy a cipzáros zacskók (cipzárral lezárható polietilén zacskók) ne tartozzanak a vizsgálat hatálya alá a nyersanyag, a termelési folyamat, a külalak, felhasználás, terjesztés, fogyasztói megítélés és az ár terén fennálló különbségek miatt. Egy importőr hasonlóan érvelt a pénzeszsákok esetében, amelyeknek állítása szerint egyedi technikai és fizikai jellemzői vannak, és amelyeket csak korlátozott számú vállalat állít elő.

| (37) | Az egyik malajziai exportőr azt állította, hogy egyes bevásárlótáskáikra szabadalmaztatott adagolási mechanizmusa miatt a vizsgálat hatálya nem kellene hogy kiterjedjen, mivel ilyen jellemzőkkel rendelkező zacskókat a közösségi gazdasági ágazat állítólag nem állít elő. Azonban ez a szabadalmaztatott tulajdonság, noha funkcionális előnyöket kínál más bevásárlótáskákkal szemben, nem tér el eléggé a kérdéses táskák fizikai jellemzőitől ahhoz, hogy a termékeket külön terméknek tekinthessék. Valójában ezek alapvetően felcserélhetők maradtak más bevásárlótáskákkal, függetlenül attól, van-e azoknak hasonló szabadalmaztatott rendszere. |
| --- | --- |

(37)

Az egyik malajziai exportőr azt állította, hogy egyes bevásárlótáskáikra szabadalmaztatott adagolási mechanizmusa miatt a vizsgálat hatálya nem kellene hogy kiterjedjen, mivel ilyen jellemzőkkel rendelkező zacskókat a közösségi gazdasági ágazat állítólag nem állít elő. Azonban ez a szabadalmaztatott tulajdonság, noha funkcionális előnyöket kínál más bevásárlótáskákkal szemben, nem tér el eléggé a kérdéses táskák fizikai jellemzőitől ahhoz, hogy a termékeket külön terméknek tekinthessék. Valójában ezek alapvetően felcserélhetők maradtak más bevásárlótáskákkal, függetlenül attól, van-e azoknak hasonló szabadalmaztatott rendszere.

| (38) | Habár elismert, hogy a műanyag zacskóknak különböző típusai vannak, amelyeket különféle alkalmazásokhoz készítenek, beleértve a fent említetteket, a vizsgálatból kiderült, hogy a műanyag zacskók valamennyi típusának, köztük a szabadalmaztatott tulajdonsággal rendelkező zacskóknak, ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai: végeredményben polietilén fóliából készült rugalmas tárolók, amelyeket áruk csomagolására és szállítására használnak. A műanyag zacskók felhasználása ugyanaz, habár az áruk, amelyeket szállítanak vagy amelyek csomagolásához felhasználják őket, különböznek (pl. kiskereskedelmi termékek, élelmiszerek, hulladék). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálat olyan termékekre vonatkozzon, amelyek minden tekintetben (például a termelési folyamat, ár, értékesítési csatornák, a felhasználás és a fogyasztói megítélés vonatkozásában) egyformák. Ehelyett a Bizottság következetes gyakorlata szerint azt írja elő, hogy a terméktípusok egy termékként való kezeléséhez elegendő, ha a típusok alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságai megegyeznek. |
| --- | --- |

(38)

Habár elismert, hogy a műanyag zacskóknak különböző típusai vannak, amelyeket különféle alkalmazásokhoz készítenek, beleértve a fent említetteket, a vizsgálatból kiderült, hogy a műanyag zacskók valamennyi típusának, köztük a szabadalmaztatott tulajdonsággal rendelkező zacskóknak, ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai: végeredményben polietilén fóliából készült rugalmas tárolók, amelyeket áruk csomagolására és szállítására használnak. A műanyag zacskók felhasználása ugyanaz, habár az áruk, amelyeket szállítanak vagy amelyek csomagolásához felhasználják őket, különböznek (pl. kiskereskedelmi termékek, élelmiszerek, hulladék). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálat olyan termékekre vonatkozzon, amelyek minden tekintetben (például a termelési folyamat, ár, értékesítési csatornák, a felhasználás és a fogyasztói megítélés vonatkozásában) egyformák. Ehelyett a Bizottság következetes gyakorlata szerint azt írja elő, hogy a terméktípusok egy termékként való kezeléséhez elegendő, ha a típusok alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságai megegyeznek.

| (39) | Ennek megfelelően a KNK-ból, Malajziából vagy Thaiföldről származó, az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá besorolt, különféle típusú műanyag zacskók e vizsgálat értelmében egyetlen terméknek tekintendők. |
| --- | --- |

(39)

Ennek megfelelően a KNK-ból, Malajziából vagy Thaiföldről származó, az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá besorolt, különféle típusú műanyag zacskók e vizsgálat értelmében egyetlen terméknek tekintendők.

3.   HASONLÓ TERMÉK

| (40) | A Bizottság megállapította, hogy a KNK-ban, (az analóg országként is szolgáló) Malajziában és Thaiföldön gyártott, és a megfelelő belföldi piacon eladott, valamint az érintett országokból a Közösségbe exportált, továbbá a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és eladott valamennyi műanyag zacskó ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk is egyezik. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi terméktípus hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság megállapította, hogy a KNK-ban, (az analóg országként is szolgáló) Malajziában és Thaiföldön gyártott, és a megfelelő belföldi piacon eladott, valamint az érintett országokból a Közösségbe exportált, továbbá a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és eladott valamennyi műanyag zacskó ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk is egyezik. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi terméktípus hasonló terméknek minősül.

D.   DÖMPING

1.   ÁLTALÁNOS MÓDSZER

| (41) | Az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták minden malajziai és thaiföldi együttműködő exportáló gyártó esetében, valamint azon együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, akik piacgazdasági elbírálásban részesültek. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik. |
| --- | --- |

(41)

Az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták minden malajziai és thaiföldi együttműködő exportáló gyártó esetében, valamint azon együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, akik piacgazdasági elbírálásban részesültek. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik.

1.1.   Rendes érték

| (42) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden egyes exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden egyes exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át.

| (43) | Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező társaságok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal. A következő követelményeket alkalmazták: a műanyag zacskókhoz felhasznált nyersanyag típusa, a zacskók mérete, színezése, nyomtatása, lezárása, fogói és külalakja. |
| --- | --- |

(43)

Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező társaságok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal. A következő követelményeket alkalmazták: a műanyag zacskókhoz felhasznált nyersanyag típusa, a zacskók mérete, színezése, nyomtatása, lezárása, fogói és külalakja.

| (44) | Egy terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldön független fogyasztók számára eladott terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(44)

Egy terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldön független fogyasztók számára eladott terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének.

| (45) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló országok minden egyes vállalatának a műanyag zacskók minden egyes típusára vonatkozó belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ez úgy történt, hogy a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló országok minden egyes vállalatának a műanyag zacskók minden egyes típusára vonatkozó belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ez úgy történt, hogy a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.

| (46) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat a vizsgálati időszak során e típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(46)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat a vizsgálati időszak során e típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem.

| (47) | Amennyiben a terméktípus nyereséges értékesítési mennyisége az ilyen típusú teljes értékesítési mennyiség 80 %-át vagy annál alacsonyabb értéket tett ki, illetve amennyiben e típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlaga alapján számítottak ki, feltéve hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át. |
| --- | --- |

(47)

Amennyiben a terméktípus nyereséges értékesítési mennyisége az ilyen típusú teljes értékesítési mennyiség 80 %-át vagy annál alacsonyabb értéket tett ki, illetve amennyiben e típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlaga alapján számítottak ki, feltéve hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át.

| (48) | Azokban az esetekben, amikor bármelyik terméktípus nyereséges eladási mennyisége e típus teljes eladási mennyiségének 10 %-ánál kevesebb volt, úgy tekintették, hogy ez a bizonyos típus elégtelen mennyiségekben került értékesítésre ahhoz, hogy a belföldi ár kellő alapot biztosítson a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(48)

Azokban az esetekben, amikor bármelyik terméktípus nyereséges eladási mennyisége e típus teljes eladási mennyiségének 10 %-ánál kevesebb volt, úgy tekintették, hogy ez a bizonyos típus elégtelen mennyiségekben került értékesítésre ahhoz, hogy a belföldi ár kellő alapot biztosítson a rendes érték megállapításához.

| (49) | Amennyiben az exportáló gyártó által értékesített bizonyos termék belföldi árát nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, egy másik módszert kellett alkalmazni. E tekintetben a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben az exportáló gyártó által értékesített bizonyos termék belföldi árát nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, egy másik módszert kellett alkalmazni. E tekintetben a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

| (50) | A rendes értéket az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(50)

A rendes értéket az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki.

| (51) | Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártók által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e. |
| --- | --- |

(51)

Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártók által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e.

1.2.   Exportár

| (52) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztó részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(52)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztó részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (53) | Amikor az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolt importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján határozták meg, amelyen az importált terméket először értékesítik viszonteladás formájában egy független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek és ésszerű haszonkulcs szerint. E tekintetben a kapcsolt importőrök saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták. A haszonkulcsot az együttműködő nem kapcsolt importőröktől kapott információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(53)

Amikor az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolt importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján határozták meg, amelyen az importált terméket először értékesítik viszonteladás formájában egy független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek és ésszerű haszonkulcs szerint. E tekintetben a kapcsolt importőrök saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták. A haszonkulcsot az együttműködő nem kapcsolt importőröktől kapott információk alapján határozták meg.

1.3.   Összehasonlítás

| (54) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték. |
| --- | --- |

(54)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték.

| (55) | A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Valamennyi vizsgált exportáló gyártó számára megítélték az alkalmazható és indokolható engedményeket a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a garanciális költségek és a jutalékok különbségeire. |
| --- | --- |

(55)

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Valamennyi vizsgált exportáló gyártó számára megítélték az alkalmazható és indokolható engedményeket a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a garanciális költségek és a jutalékok különbségeire.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (56) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(56)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (57) | Az alaprendelet 17. cikkével összhangban jelentkező, de a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók tekintetében a dömpingkülönbözet megállapítására a mintában szereplő társaságok dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga alapján került sor, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 17. cikkével összhangban jelentkező, de a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók tekintetében a dömpingkülönbözet megállapítására a mintában szereplő társaságok dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga alapján került sor, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően.

| (58) | A Bizottság következetes gyakorlatává vált, hogy a dömpingkülönbözet meghatározása szempontjából egyetlen szervezetnek tekintse a kapcsolt exportáló gyártókat vagy az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó exportáló gyártókat, és ezért ezek tekintetében egyetlen dömpingkülönbözetet állapítson meg. Ez különösen azért alakult így, mert az egyéni dömpingkülönbözetek kiszámításával a dömpingellenes intézkedések kijátszására ösztönözhetnék a feleket, és így azáltal, hogy lehetővé tennék a kapcsolt exportáló gyártók számára közösségi exportjuknak a legalacsonyabb egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező társaságon keresztül történő bonyolítását, hatástalanná tennék az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság következetes gyakorlatává vált, hogy a dömpingkülönbözet meghatározása szempontjából egyetlen szervezetnek tekintse a kapcsolt exportáló gyártókat vagy az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó exportáló gyártókat, és ezért ezek tekintetében egyetlen dömpingkülönbözetet állapítson meg. Ez különösen azért alakult így, mert az egyéni dömpingkülönbözetek kiszámításával a dömpingellenes intézkedések kijátszására ösztönözhetnék a feleket, és így azáltal, hogy lehetővé tennék a kapcsolt exportáló gyártók számára közösségi exportjuknak a legalacsonyabb egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező társaságon keresztül történő bonyolítását, hatástalanná tennék az intézkedéseket.

| (59) | E gyakorlattal összhangban az ugyanabba a csoportba tartozó kapcsolt exportáló gyártókat egyetlen jogi személyként kezelték, és számukra egyetlen dömpingkülönbözetet állapítottak meg, amelyet az egyes csoportok együttműködő gyártói dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga alapján számítottak ki. |
| --- | --- |

(59)

E gyakorlattal összhangban az ugyanabba a csoportba tartozó kapcsolt exportáló gyártókat egyetlen jogi személyként kezelték, és számukra egyetlen dömpingkülönbözetet állapítottak meg, amelyet az egyes csoportok együttműködő gyártói dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga alapján számítottak ki.

| (60) | A nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival hasonlították össze. |
| --- | --- |

(60)

A nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival hasonlították össze.

| (61) | Mivel az együttműködés szintje Malajziában és Thaiföldön magas (85 % feletti) volt, helyénvalónak tekintették, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az érintett országok nem együttműködő gyártói számára az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb vám szintjén határozzák meg. |
| --- | --- |

(61)

Mivel az együttműködés szintje Malajziában és Thaiföldön magas (85 % feletti) volt, helyénvalónak tekintették, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az érintett országok nem együttműködő gyártói számára az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb vám szintjén határozzák meg.

| (62) | Kína tekintetében meg kell jegyezni, hogy az együttműködés szintje általában magas volt ugyan, három exportáló gyártó azonban hamis és félrevezető információt nyújtott, ezért őket az alaprendelet 18. cikke értelmében nem együttműködőnek minősítették. Mivel ezek a vállalatok szándékosan tartózkodtak az együttműködéstől, a KNK-beli nem együttműködő exportáló gyártók számára a maradvány dömpingkülönbözetet a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Ezért helyénvalónak tekintették, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet a MET-ben vagy IT-ben nem részesülő exportáló gyártók tekintetében a reprezentatív típusokra megállapított legmagasabb különbözet szintjén állapítsák meg. Semmi nem utalt arra, hogy a nem együttműködő gyártók ennél alacsonyabb szintű dömpinget alkalmaztak volna. |
| --- | --- |

(62)

Kína tekintetében meg kell jegyezni, hogy az együttműködés szintje általában magas volt ugyan, három exportáló gyártó azonban hamis és félrevezető információt nyújtott, ezért őket az alaprendelet 18. cikke értelmében nem együttműködőnek minősítették. Mivel ezek a vállalatok szándékosan tartózkodtak az együttműködéstől, a KNK-beli nem együttműködő exportáló gyártók számára a maradvány dömpingkülönbözetet a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Ezért helyénvalónak tekintették, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet a MET-ben vagy IT-ben nem részesülő exportáló gyártók tekintetében a reprezentatív típusokra megállapított legmagasabb különbözet szintjén állapítsák meg. Semmi nem utalt arra, hogy a nem együttműködő gyártók ennél alacsonyabb szintű dömpinget alkalmaztak volna.

2.   MALAJZIA

2.1.   Rendes érték

| (63) | Három vállalat globálisan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező három vállalat számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni. |
| --- | --- |

(63)

Három vállalat globálisan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező három vállalat számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni.

| (64) | A reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező három vállalat esetében a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget, valamint a saját hazai értékesítéseiken alapuló eladási, általános és adminisztratív költségeket használták a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(64)

A reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező három vállalat esetében a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget, valamint a saját hazai értékesítéseiken alapuló eladási, általános és adminisztratív költségeket használták a rendes érték meghatározásához.

| (65) | A reprezentatív hazai értékesítéssel nem rendelkező három vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a hazai értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(65)

A reprezentatív hazai értékesítéssel nem rendelkező három vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a hazai értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg.

| (66) | Mivel csak egyetlen malajziai exportőr hasonló termékének belföldi értékesítései voltak általánosan nyereségesek, a termékek ugyanazon általános kategóriájának a hazai értékesítésben elért átlagos nyereségszintjét, 5,5 %-ot használták a rendes érték meghatározásához a hazai értékesítést nem végző három vállalat esetében, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(66)

Mivel csak egyetlen malajziai exportőr hasonló termékének belföldi értékesítései voltak általánosan nyereségesek, a termékek ugyanazon általános kategóriájának a hazai értékesítésben elért átlagos nyereségszintjét, 5,5 %-ot használták a rendes érték meghatározásához a hazai értékesítést nem végző három vállalat esetében, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban.

2.2.   Exportár

| (67) | A hat exportáló gyártó Közösségbe irányuló kivitelüket vagy közvetlenül, független vásárlók számára, vagy Közösségen belüli, illetve indonéziai kapcsolt kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették. Ha az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolt importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően a fenti (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(67)

A hat exportáló gyártó Közösségbe irányuló kivitelüket vagy közvetlenül, független vásárlók számára, vagy Közösségen belüli, illetve indonéziai kapcsolt kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették. Ha az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolt importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően a fenti (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint határozták meg.

2.3.   Összehasonlítás

| (68) | A rendes értéket és az exportárakat – a fenti (54) és (55) preambulumbekezdésben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(68)

A rendes értéket és az exportárakat – a fenti (54) és (55) preambulumbekezdésben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.

| (69) | Az Indonézián keresztül történő értékesítések esetében a jutalékokra vonatkozó 3,3 %-os kiigazításra volt szükség az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. A jutalék összegét az indonéziai vállalat eladási, általános és adminisztratív költségei, valamint 3 %-os haszonkulcs alapján határozták meg. Mivel az indonéz vállalat nyereségére hatással voltak a kapcsolt vállalatok között történő értékesítések, a 3 %-os haszonkulcsot egy független kereskedő nyeresége alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(69)

Az Indonézián keresztül történő értékesítések esetében a jutalékokra vonatkozó 3,3 %-os kiigazításra volt szükség az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. A jutalék összegét az indonéziai vállalat eladási, általános és adminisztratív költségei, valamint 3 %-os haszonkulcs alapján határozták meg. Mivel az indonéz vállalat nyereségére hatással voltak a kapcsolt vállalatok között történő értékesítések, a 3 %-os haszonkulcsot egy független kereskedő nyeresége alapján határozták meg.

| (70) | Egy másik exportőr azt állította, hogy közösségi értékesítési áraikat ki kell igazítani, hogy figyelembe vegyék a legutóbbi (a VI utáni) szerződésüket a végső felhasználóval, amely áremelést tesz lehetővé; az áremelés célja állítólagosan az exportőrt a VI során a nyersanyag árában bekövetkezett változás hatására ért veszteségek kompenzálása. Mivel a VI során nem került sor az ár kiigazítására, és semmi sem bizonyítja az új szerződés és a költségek múltbeli alakulása közötti kapcsolatot, ez nem valósítható meg. |
| --- | --- |

(70)

Egy másik exportőr azt állította, hogy közösségi értékesítési áraikat ki kell igazítani, hogy figyelembe vegyék a legutóbbi (a VI utáni) szerződésüket a végső felhasználóval, amely áremelést tesz lehetővé; az áremelés célja állítólagosan az exportőrt a VI során a nyersanyag árában bekövetkezett változás hatására ért veszteségek kompenzálása. Mivel a VI során nem került sor az ár kiigazítására, és semmi sem bizonyítja az új szerződés és a költségek múltbeli alakulása közötti kapcsolatot, ez nem valósítható meg.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (71) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:












  — | Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru |
| --- | --- | --- |

(71)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

—

Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru

0 %

| — | Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam |
| --- | --- |

—

Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam

0 %

| — | Hond Tat Industries S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Hond Tat Industries S/B, Klang

4,0 %

| — | Plastic V S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Plastic V S/B, Klang

0 %

| — | Poly Carrier Industries S/B, Klang |
| --- | --- |

—

Poly Carrier Industries S/B, Klang

0 %

| — | Sido Bangun S/B, Negri Sembilan |
| --- | --- |

—

Sido Bangun S/B, Negri Sembilan

9,1 %

| — | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók |
| --- | --- |

—

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

7,3 %

| — | Összes többi vállalat |
| --- | --- |

—

Összes többi vállalat

9,1 %

| (72) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a malajziai országos szintű dömping az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott legkisebb, 2 %-os szint fölötti-e. E célból helyénvalónak ítélték, hogy a minta – amely magában foglalta az olyan vállalatokat, amelyeknél nincs dömping – eredményeit elkülönítsék a mintában nem szereplő vállalatok dömpingszintjének felbecslése érdekében. A mintában a dömping összege a mintában szereplő kivitel CIF-értékének százalékában kifejezve 2 % alatt volt. Ezért a Malajziára meghatározott általános dömpingkülönbözet a legkisebb szint alatt maradt. E körülmények között az eljárást a Malajziából származó érintett termék behozatala tekintetében vámok kivetése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a malajziai országos szintű dömping az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott legkisebb, 2 %-os szint fölötti-e. E célból helyénvalónak ítélték, hogy a minta – amely magában foglalta az olyan vállalatokat, amelyeknél nincs dömping – eredményeit elkülönítsék a mintában nem szereplő vállalatok dömpingszintjének felbecslése érdekében. A mintában a dömping összege a mintában szereplő kivitel CIF-értékének százalékában kifejezve 2 % alatt volt. Ezért a Malajziára meghatározott általános dömpingkülönbözet a legkisebb szint alatt maradt. E körülmények között az eljárást a Malajziából származó érintett termék behozatala tekintetében vámok kivetése nélkül meg kell szüntetni.

| (73) | A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése nem írja elő az országos legkisebb dömpingkülönbözet meghatározását. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése nem írja elő az országos legkisebb dömpingkülönbözet meghatározását.

| (74) | A Bizottság elutasította ezt az értelmezést. Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése világosan előírja, hogy az eljárást meg kell szüntetni, ha a dömpingkülönbözet 2 %-nál kevesebb. Mivel az eljárás egy országra irányul, ez kimondottan országos különbözetre vonatkozik. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság elutasította ezt az értelmezést. Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése világosan előírja, hogy az eljárást meg kell szüntetni, ha a dömpingkülönbözet 2 %-nál kevesebb. Mivel az eljárás egy országra irányul, ez kimondottan országos különbözetre vonatkozik.

| (75) | A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a nulla és csekély értékű különbözetet figyelmen kívül kell hagyni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra kivetendő dömpingellenes vám kiszámításakor. Ez a cikk azonban csupán a legmagasabb vámot határozza meg, amelyet a vámok kivetése esetén az említett exportáló gyártókra ki lehet vetni. Mivel azok a malajziai exportáló gyártók, akiknél bebizonyosodott a dömping, a Malajziából származó összes kivitel csupán kis részét jelentik, helyénvalónak ítélték, hogy a fenti (72) preambulumbekezdésben említettek szerint az országos számítást az egész minta eredményeinek becslésére alapozzák. |
| --- | --- |

(75)

A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a nulla és csekély értékű különbözetet figyelmen kívül kell hagyni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra kivetendő dömpingellenes vám kiszámításakor. Ez a cikk azonban csupán a legmagasabb vámot határozza meg, amelyet a vámok kivetése esetén az említett exportáló gyártókra ki lehet vetni. Mivel azok a malajziai exportáló gyártók, akiknél bebizonyosodott a dömping, a Malajziából származó összes kivitel csupán kis részét jelentik, helyénvalónak ítélték, hogy a fenti (72) preambulumbekezdésben említettek szerint az országos számítást az egész minta eredményeinek becslésére alapozzák.

3.   THAIFÖLD

3.1.   Rendes érték

| (76) | Három vállalat globálisan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező vállalatok számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni. |
| --- | --- |

(76)

Három vállalat globálisan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező vállalatok számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni.

| (77) | E három vállalat esetében saját belföldi értékesítéseik eladási, általános és adminisztratív költségeit használták. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező két vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a belföldi értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(77)

E három vállalat esetében saját belföldi értékesítéseik eladási, általános és adminisztratív költségeit használták. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező két vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a belföldi értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg.

| (78) | A reprezentatív hazai értékesítést végző két vállalat számára a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget használták fel. A reprezentatív hazai értékesítést végző harmadik vállalat esetében saját nyereségük nem volt alkalmazható, mivel értékesítésük kevesebb mint 10 %-a történt a rendes kereskedelmi forgalom során. |
| --- | --- |

(78)

A reprezentatív hazai értékesítést végző két vállalat számára a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget használták fel. A reprezentatív hazai értékesítést végző harmadik vállalat esetében saját nyereségük nem volt alkalmazható, mivel értékesítésük kevesebb mint 10 %-a történt a rendes kereskedelmi forgalom során.

| (79) | Mivel egyetlen thaiföldi exportőr sem rendelkezett általánosan nyereséges hazai értékesítéssel, a két, belföldi értékesítést nem végző vállalatra, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban kevesebb mint 10 % hazai értékesítést végző vállalatra vonatkozó rendes érték meghatározásához ésszerű haszonkulcsot használtak egy thaiföldi vállalatnak a termék ugyanazon általános kategóriájában történt belföldi értékesítéseinek nyeresége alapján, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(79)

Mivel egyetlen thaiföldi exportőr sem rendelkezett általánosan nyereséges hazai értékesítéssel, a két, belföldi értékesítést nem végző vállalatra, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban kevesebb mint 10 % hazai értékesítést végző vállalatra vonatkozó rendes érték meghatározásához ésszerű haszonkulcsot használtak egy thaiföldi vállalatnak a termék ugyanazon általános kategóriájában történt belföldi értékesítéseinek nyeresége alapján, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban.

3.2.   Exportár

| (80) | Az öt együttműködő exportáló gyártó kivitele közvetlenül a független közösségi vásárlókhoz irányult. Az exportárak ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(80)

Az öt együttműködő exportáló gyártó kivitele közvetlenül a független közösségi vásárlókhoz irányult. Az exportárak ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.3.   Összehasonlítás

| (81) | A rendes értéket és az exportárakat – a fentiekben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(81)

A rendes értéket és az exportárakat – a fentiekben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (82) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:












  — | King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi and Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok |
| --- | --- | --- |

(82)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

—

King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi and Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok

14,3 %

| — | Multibax Public Co., Ltd., Chonburi |
| --- | --- |

—

Multibax Public Co., Ltd., Chonburi

5,1 %

| — | Naraipak Co., Ltd. and Narai Packaging (Thailand) Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Naraipak Co., Ltd. and Narai Packaging (Thailand) Ltd., Bangkok

10,4 %

| — | Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok

6,8 %

| — | Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakhonpathom |
| --- | --- |

—

Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakhonpathom

5,8 %

| — | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók |
| --- | --- |

—

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

7,9 %

| — | Összes többi vállalat |
| --- | --- |

—

Összes többi vállalat

14,3 %

4.   KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

4.1.   Piacgazdasági elbírálás (MET) és egyéni elbírálás (IT)

| (83) | A KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának (1)–(6) albekezdésével összhangban határozzák meg azon exportáló gyártókra nézve, akik a vizsgálat szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek eleget tesznek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:






  1. | az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakították ki, jelentős állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(83)

A KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának (1)–(6) albekezdésével összhangban határozzák meg azon exportáló gyártókra nézve, akik a vizsgálat szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek eleget tesznek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:

1.

az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakították ki, jelentős állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően függetlenül ellenőrizték és alkalmazták minden célra; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően függetlenül ellenőrizték és alkalmazták minden célra;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot; valamint |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot; valamint

| 5. | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (84) | Valamennyi, a mintavételhez tekintetbe vett kínai gyártó kérelmezte a piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és a megadott határidőn belül benyújtotta az exportáló gyártóknak szóló, MET iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt. Három vállalat csak IT-t kérelmezett, és az előírtaknak megfelelően a MET iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt részben kitöltve nyújtotta be. A tíz vizsgált vállalat tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a MET-re vonatkozó kérelmében benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az érintett vállalatok létesítményeiben. |
| --- | --- |

(84)

Valamennyi, a mintavételhez tekintetbe vett kínai gyártó kérelmezte a piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és a megadott határidőn belül benyújtotta az exportáló gyártóknak szóló, MET iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt. Három vállalat csak IT-t kérelmezett, és az előírtaknak megfelelően a MET iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt részben kitöltve nyújtotta be. A tíz vizsgált vállalat tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a MET-re vonatkozó kérelmében benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az érintett vállalatok létesítményeiben.

| (85) | A megállapítások szerint a vizsgált tíz kínai exportáló gyártó közül hét bebizonyította, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott öt feltételt, és meg kell ítélni neki a MET-et, egy exportáló gyártó azonban nem részesülhet MET-ben. |
| --- | --- |

(85)

A megállapítások szerint a vizsgált tíz kínai exportáló gyártó közül hét bebizonyította, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott öt feltételt, és meg kell ítélni neki a MET-et, egy exportáló gyártó azonban nem részesülhet MET-ben.

| (86) | A fennmaradó két kínai exportáló gyártó és egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó esetében azonban megállapították, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében hamis és félrevezető információkat szolgáltattak. |
| --- | --- |

(86)

A fennmaradó két kínai exportáló gyártó és egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó esetében azonban megállapították, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében hamis és félrevezető információkat szolgáltattak.

| (87) | Két exportáló gyártó a MET-re vonatkozó kérelemben és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában nem jelezte, hogy egymással kapcsolatban áll, egyikük pedig hamis bizonyítékot nyújtott be, hogy részben leplezze a fennálló kapcsolatot. |
| --- | --- |

(87)

Két exportáló gyártó a MET-re vonatkozó kérelemben és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában nem jelezte, hogy egymással kapcsolatban áll, egyikük pedig hamis bizonyítékot nyújtott be, hogy részben leplezze a fennálló kapcsolatot.

| (88) | Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság következetes gyakorlata szerint megvizsgálja, vajon a kapcsolt vállalatok egy csoportja egészként teljesíti-e a MET feltételeit. Ez azért szükséges, mert így elkerülhető, hogy intézkedések bevezetése esetén a vállalatok egy csoportja a csoport egyik kapcsolt vállalatán keresztül bonyolítsa értékesítéseit egyéni vámtétellel és MET-elbírálással. Ezért olyan esetekben, amikor egy leányvállalat vagy bármely más kapcsolt vállalat az érintett termék gyártója vagy értékesítője, minden kapcsolt vállalat vonatkozásában jelezni kell a köztük fennálló kapcsolatot annak biztosítása érdekében, hogy a kapcsolt vállalatok az intézkedések bevezetése esetén egyforma dömpingkülönbözetben részesüljenek. Emellett az érintett termék gyártásában részt vevő minden kapcsolt vállalatnak válaszolnia kell a MET-igénylő formanyomtatványra annak érdekében, hogy megvizsgálható legyen: ezek a vállalatok megfelelnek-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek. A kérdőívre válaszolnia kell valamennyi kapcsolt gyártónak is. |
| --- | --- |

(88)

Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság következetes gyakorlata szerint megvizsgálja, vajon a kapcsolt vállalatok egy csoportja egészként teljesíti-e a MET feltételeit. Ez azért szükséges, mert így elkerülhető, hogy intézkedések bevezetése esetén a vállalatok egy csoportja a csoport egyik kapcsolt vállalatán keresztül bonyolítsa értékesítéseit egyéni vámtétellel és MET-elbírálással. Ezért olyan esetekben, amikor egy leányvállalat vagy bármely más kapcsolt vállalat az érintett termék gyártója vagy értékesítője, minden kapcsolt vállalat vonatkozásában jelezni kell a köztük fennálló kapcsolatot annak biztosítása érdekében, hogy a kapcsolt vállalatok az intézkedések bevezetése esetén egyforma dömpingkülönbözetben részesüljenek. Emellett az érintett termék gyártásában részt vevő minden kapcsolt vállalatnak válaszolnia kell a MET-igénylő formanyomtatványra annak érdekében, hogy megvizsgálható legyen: ezek a vállalatok megfelelnek-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek. A kérdőívre válaszolnia kell valamennyi kapcsolt gyártónak is.

| (89) | Jelen esetben, habár egyenként mindkét vállalat eleget tett a MET-igénylő űrlap benyújtására vonatkozó kötelezettségének, a kapcsolt vállalatok megpróbálták leplezni a közöttük fennálló kapcsolatot. Mivel a kapcsolatot nem hozták nyilvánosságra, a két kapcsolt vállalat egyikét nem vizsgálták meg a mintában szereplő másik vállalattal együtt, ahogy az rendesen történt volna. A Bizottság rendelkezésére bocsátott információ így nem tette lehetővé, hogy a csoport valamennyi kapcsolt vállalatát megfelelően megvizsgálják. Ennek eredményeképp nem lehetett megállapítani, hogy vajon az egész csoport megfelel-e a MET feltételeinek. |
| --- | --- |

(89)

Jelen esetben, habár egyenként mindkét vállalat eleget tett a MET-igénylő űrlap benyújtására vonatkozó kötelezettségének, a kapcsolt vállalatok megpróbálták leplezni a közöttük fennálló kapcsolatot. Mivel a kapcsolatot nem hozták nyilvánosságra, a két kapcsolt vállalat egyikét nem vizsgálták meg a mintában szereplő másik vállalattal együtt, ahogy az rendesen történt volna. A Bizottság rendelkezésére bocsátott információ így nem tette lehetővé, hogy a csoport valamennyi kapcsolt vállalatát megfelelően megvizsgálják. Ennek eredményeképp nem lehetett megállapítani, hogy vajon az egész csoport megfelel-e a MET feltételeinek.

| (90) | Így mind a vizsgált exportáló gyártót, mind kapcsolt vállalatát, amely az érintett termék előállításában és értékesítésében is részt vett, együtt nem működő exportáló gyártónak minősítették. |
| --- | --- |

(90)

Így mind a vizsgált exportáló gyártót, mind kapcsolt vállalatát, amely az érintett termék előállításában és értékesítésében is részt vett, együtt nem működő exportáló gyártónak minősítették.

| (91) | A fennmaradó másik vállalat esetében bebizonyosodott, hogy az exportértékesítések vonatkozásában szándékosan hamis információt közölt a kérdőívre adott válaszában, és a lenti (112) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghamisította az exportszámlákat. Megállapították, hogy mivel a vállalatot együtt nem működő exportőrré nyilvánították, a MET iránti kérelem érvényét vesztette, mivel ilyen körülmények között nem lehetett kiszámítani a vállalat egyéni dömpingkülönbözetét. |
| --- | --- |

(91)

A fennmaradó másik vállalat esetében bebizonyosodott, hogy az exportértékesítések vonatkozásában szándékosan hamis információt közölt a kérdőívre adott válaszában, és a lenti (112) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghamisította az exportszámlákat. Megállapították, hogy mivel a vállalatot együtt nem működő exportőrré nyilvánították, a MET iránti kérelem érvényét vesztette, mivel ilyen körülmények között nem lehetett kiszámítani a vállalat egyéni dömpingkülönbözetét.

| (92) | Az exportáló gyártók és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. |
| --- | --- |

(92)

Az exportáló gyártók és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen.

| (93) | A (85) preambulumbekezdésben említett kínai exportáló gyártó nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti a fenti 1., 2. és 3. feltételt, ezért MET iránti kérelmét elutasították. E vállalat és kapcsolt vállalatai vizsgálata során kiderült, hogy a csoport két egységből áll: egy kínai vállalatból és egy hongkongi anyavállalat kínai leányvállalatából. A vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a leányvállalat vezetését nem befolyásolja a kínai állam. Ráadásul a kínai gyártó vállalat működési engedélye előírja, hogy a termékek egy meghatározott minimális százalékát exportálni kell. A vállalat azt állította, hogy a helyi hatóságoktól engedélyt tud szerezni a belföldi értékesítésre, azaz korlátlan működési engedélyhez juthat. Állításait azonban nem támasztotta alá, működési engedélyéből sem kérte a nyilvánvaló korlátozás törlését, és alapszabályát – amelyben az exportra vonatkozó követelmény szintén szerepelt – sem változtatta meg. Ennek következtében megállapítható, hogy a vállalat nem bocsátott rendelkezésre elegendő bizonyítékot arra, hogy a piaci jelzéseknek megfelelően, szabadon és rugalmasan értékesíthet, és többek között belföldi értékesítést is végezhet. Ez a korlátozás jelentős mértékű állami beavatkozás, azaz olyan működési szabályzat eredménye, amely a vállalat tevékenységének hatókörét az exportpiacra korlátozza. |
| --- | --- |

(93)

A (85) preambulumbekezdésben említett kínai exportáló gyártó nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti a fenti 1., 2. és 3. feltételt, ezért MET iránti kérelmét elutasították. E vállalat és kapcsolt vállalatai vizsgálata során kiderült, hogy a csoport két egységből áll: egy kínai vállalatból és egy hongkongi anyavállalat kínai leányvállalatából. A vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a leányvállalat vezetését nem befolyásolja a kínai állam. Ráadásul a kínai gyártó vállalat működési engedélye előírja, hogy a termékek egy meghatározott minimális százalékát exportálni kell. A vállalat azt állította, hogy a helyi hatóságoktól engedélyt tud szerezni a belföldi értékesítésre, azaz korlátlan működési engedélyhez juthat. Állításait azonban nem támasztotta alá, működési engedélyéből sem kérte a nyilvánvaló korlátozás törlését, és alapszabályát – amelyben az exportra vonatkozó követelmény szintén szerepelt – sem változtatta meg. Ennek következtében megállapítható, hogy a vállalat nem bocsátott rendelkezésre elegendő bizonyítékot arra, hogy a piaci jelzéseknek megfelelően, szabadon és rugalmasan értékesíthet, és többek között belföldi értékesítést is végezhet. Ez a korlátozás jelentős mértékű állami beavatkozás, azaz olyan működési szabályzat eredménye, amely a vállalat tevékenységének hatókörét az exportpiacra korlátozza.

| (94) | A fentiek azt jelentik, hogy a vállalat egyéni elbírálás (IT) iránti kérelmét szintén elutasították, mivel a vállalat nem teljesítette az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt, vagyis azt, hogy az exportárak és az exportra szánt mennyiségek szabadon meghatározhatók. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek azt jelentik, hogy a vállalat egyéni elbírálás (IT) iránti kérelmét szintén elutasították, mivel a vállalat nem teljesítette az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt, vagyis azt, hogy az exportárak és az exportra szánt mennyiségek szabadon meghatározhatók.

| (95) | A 2. feltétel tekintetében, mivel a hongkongi anyavállalat leányvállalata készpénzalapon működik, feltételezik, hogy könyvvitele nem felel meg a nemzetközi számviteli standardok szerinti eredményszemlélet elvének. Ezenkívül, mivel e leányvállalat tevékenységeit nem választották szét a másik gyártó vállalatéitól, kétségbe vonható mindkét jogalany számláinak hitelessége, különösen a költségek vonatkozásában. Ezért nem teljesül a MET második feltétele. |
| --- | --- |

(95)

A 2. feltétel tekintetében, mivel a hongkongi anyavállalat leányvállalata készpénzalapon működik, feltételezik, hogy könyvvitele nem felel meg a nemzetközi számviteli standardok szerinti eredményszemlélet elvének. Ezenkívül, mivel e leányvállalat tevékenységeit nem választották szét a másik gyártó vállalatéitól, kétségbe vonható mindkét jogalany számláinak hitelessége, különösen a költségek vonatkozásában. Ezért nem teljesül a MET második feltétele.

| (96) | A vállalat nem mutatta be világosan, hogyan szerezték a leányvállalat földhasználati és gyárépítési jogát, illetve ki van-e téve értékcsökkenésnek. Ezért a MET harmadik kritériuma sem tekinthető teljesültnek, mivel a vállalat nem bizonyította, hogy nincsenek a korábbi nem piacgazdasági rendszerből megmaradt torzulások a földhasználati jogok és a gyárépületek felvásárlása tekintetében. |
| --- | --- |

(96)

A vállalat nem mutatta be világosan, hogyan szerezték a leányvállalat földhasználati és gyárépítési jogát, illetve ki van-e téve értékcsökkenésnek. Ezért a MET harmadik kritériuma sem tekinthető teljesültnek, mivel a vállalat nem bizonyította, hogy nincsenek a korábbi nem piacgazdasági rendszerből megmaradt torzulások a földhasználati jogok és a gyárépületek felvásárlása tekintetében.

| (97) | Egy másik kínai exportáló gyártó működési engedélye és alapszabálya olyan rendelkezést tartalmazott, amely előírja, hogy a vállalat termelésének 100 %-át exportálni kell. Így a vállalatnak a VI során exportkötelezettsége volt, és a Bizottság először azt a következtetést vonta le, hogy a vállalat nem hozhatott szabadon, a piaci jelzéseknek megfelelően üzleti döntéseket, ezért a MET első feltétele nem teljesült. A vállalat azonban bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy ezeket a korlátozásokat 2006 márciusában eltörölték. A vállalat arra vonatkozó döntését, hogy a hazai piacon nem végez értékesítést a VI-t megelőző, illetve a VI alatti időszakban, olyan bizonyíték szolgáltatásával támasztotta alá, amely arra vonatkozott, hogy döntését kizárólag a vállalat helyzete és üzleti kilátásai befolyásolták, ezért – a működési engedélyben szereplő exportértékesítési kötelezettség ellenére – valójában állami beavatkozástól mentes volt. Mivel a vállalat működési engedélye már nem tartalmazza az exportértékesítési követelményt, és a vállalat alátámasztotta állítását, mely szerint a korlátozás már megszüntetése előtt hatályát vesztette, a vállalat eleget tesz a MET első feltételének. |
| --- | --- |

(97)

Egy másik kínai exportáló gyártó működési engedélye és alapszabálya olyan rendelkezést tartalmazott, amely előírja, hogy a vállalat termelésének 100 %-át exportálni kell. Így a vállalatnak a VI során exportkötelezettsége volt, és a Bizottság először azt a következtetést vonta le, hogy a vállalat nem hozhatott szabadon, a piaci jelzéseknek megfelelően üzleti döntéseket, ezért a MET első feltétele nem teljesült. A vállalat azonban bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy ezeket a korlátozásokat 2006 márciusában eltörölték. A vállalat arra vonatkozó döntését, hogy a hazai piacon nem végez értékesítést a VI-t megelőző, illetve a VI alatti időszakban, olyan bizonyíték szolgáltatásával támasztotta alá, amely arra vonatkozott, hogy döntését kizárólag a vállalat helyzete és üzleti kilátásai befolyásolták, ezért – a működési engedélyben szereplő exportértékesítési kötelezettség ellenére – valójában állami beavatkozástól mentes volt. Mivel a vállalat működési engedélye már nem tartalmazza az exportértékesítési követelményt, és a vállalat alátámasztotta állítását, mely szerint a korlátozás már megszüntetése előtt hatályát vesztette, a vállalat eleget tesz a MET első feltételének.

| (98) | A kínai kormány és számos exportőr azt állította, hogy a Bizottság csak a mintában szereplő vállalatok piacgazdasági elbírálásáról döntött, így nem foglalkozott a mintában nem szereplő körülbelül száz vállalat MET iránti kérelmével. Állításuk szerint a Bizottság köteles a MET iránti benyújtott kérelmeket egyénileg elbírálni, függetlenül attól, hogy az exportőr szerepel-e a mintában. |
| --- | --- |

(98)

A kínai kormány és számos exportőr azt állította, hogy a Bizottság csak a mintában szereplő vállalatok piacgazdasági elbírálásáról döntött, így nem foglalkozott a mintában nem szereplő körülbelül száz vállalat MET iránti kérelmével. Állításuk szerint a Bizottság köteles a MET iránti benyújtott kérelmeket egyénileg elbírálni, függetlenül attól, hogy az exportőr szerepel-e a mintában.

| (99) | Először is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság ebben az eljárásban példátlanul nagy számú, vagyis száznál több együttműködő exportőrrel találkozott. Ilyen körülmények között a Bizottságnak gondoskodnia kellett arról, hogy a vizsgálat a rendelkezésre álló források alapján, törvényes határidőn belül, a MET iránti kérelmek elbírálásához alkalmazott előírások követésével mehessen végbe. |
| --- | --- |

(99)

Először is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság ebben az eljárásban példátlanul nagy számú, vagyis száznál több együttműködő exportőrrel találkozott. Ilyen körülmények között a Bizottságnak gondoskodnia kellett arról, hogy a vizsgálat a rendelkezésre álló források alapján, törvényes határidőn belül, a MET iránti kérelmek elbírálásához alkalmazott előírások követésével mehessen végbe.

| (100) | A Bizottság úgy véli, hogy a mintavételre vonatkozó meglévő rendelkezés (az alaprendelet 17. cikke) teljes mértékben átfogja a MET-et igénylő vállalatok helyzetét. Az exportőrök a mintavételi gyakorlat jellegénél fogva valójában nem részesülhetnek egyéni értékelésben sem a piacgazdaságú országokban, sem az átmeneti gazdaságú országokban, hanem a mintavétel alapján megállapított következtetéseket kiterjesztik rájuk. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság úgy véli, hogy a mintavételre vonatkozó meglévő rendelkezés (az alaprendelet 17. cikke) teljes mértékben átfogja a MET-et igénylő vállalatok helyzetét. Az exportőrök a mintavételi gyakorlat jellegénél fogva valójában nem részesülhetnek egyéni értékelésben sem a piacgazdaságú országokban, sem az átmeneti gazdaságú országokban, hanem a mintavétel alapján megállapított következtetéseket kiterjesztik rájuk.

| (101) | Az alaprendelet 17. cikke általános módszert határoz meg az olyan helyzetek kezeléséhez, amelyeknél az egyéni vizsgálat (azaz a reprezentatív minta alkalmazása) már nem lehetséges a nagyszámú érdekelt vállalat miatt. Semmi sem indokolja, hogy ezt a módszert ne lehessen alkalmazni abban az esetben, ha a nagyszámú érintett vállalat között számos vállalat jelzi MET iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 17. cikke általános módszert határoz meg az olyan helyzetek kezeléséhez, amelyeknél az egyéni vizsgálat (azaz a reprezentatív minta alkalmazása) már nem lehetséges a nagyszámú érdekelt vállalat miatt. Semmi sem indokolja, hogy ezt a módszert ne lehessen alkalmazni abban az esetben, ha a nagyszámú érintett vállalat között számos vállalat jelzi MET iránti kérelmét.

| (102) | Valójában az, hogy a mintában szereplő vállalat kért és kapott-e MET-et vagy IT-t, technikai kérdés, és kizárólag a dömpingkülönbözet meghatározásához alkalmazott módszer vonatkozásában releváns. Mindez csak a dömping kiszámításához használt adatokat, azaz a vállalat saját vagy az analóg ország felhasznált adatait érinti. Mint minden más mintavételi esetben, itt is megállapítják a mintában szereplő összes vállalat súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy a MET/IT értékelésének eredményeként milyen eljárást alkalmaztak az egyes vállalatok esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához. Ezért a MET/IT nem akadályozza a rendes mintavételi eljárások alkalmazását. |
| --- | --- |

(102)

Valójában az, hogy a mintában szereplő vállalat kért és kapott-e MET-et vagy IT-t, technikai kérdés, és kizárólag a dömpingkülönbözet meghatározásához alkalmazott módszer vonatkozásában releváns. Mindez csak a dömping kiszámításához használt adatokat, azaz a vállalat saját vagy az analóg ország felhasznált adatait érinti. Mint minden más mintavételi esetben, itt is megállapítják a mintában szereplő összes vállalat súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy a MET/IT értékelésének eredményeként milyen eljárást alkalmaztak az egyes vállalatok esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához. Ezért a MET/IT nem akadályozza a rendes mintavételi eljárások alkalmazását.

| (103) | A mintavétel fő oka, hogy az adminisztratív szükségszerűségeket kiegyensúlyozza, és lehetővé tegye valamely eset elbírálását egyéni elemzéssel, megfelelő időben, a megadott határidőn belül, a lehető legteljesebb mértékben. A MET iránti kérelmek száma ebben az esetben annyira nagy volt, hogy az esetek egyéni megvizsgálása – ami más esetekben időnként előfordul – adminisztratív szempontból megvalósíthatatlan volt. Ezért ésszerűnek ítélték, hogy a mintában szereplő vállalatok alapján megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát a mintában nem szereplő vállalatokra is alkalmazzák, a (17) preambulumbekezdésben meghatározott feltételek alapján, függetlenül attól, hogy a vállalat számára megítélték-e a MET-e vagy az IT-t. |
| --- | --- |

(103)

A mintavétel fő oka, hogy az adminisztratív szükségszerűségeket kiegyensúlyozza, és lehetővé tegye valamely eset elbírálását egyéni elemzéssel, megfelelő időben, a megadott határidőn belül, a lehető legteljesebb mértékben. A MET iránti kérelmek száma ebben az esetben annyira nagy volt, hogy az esetek egyéni megvizsgálása – ami más esetekben időnként előfordul – adminisztratív szempontból megvalósíthatatlan volt. Ezért ésszerűnek ítélték, hogy a mintában szereplő vállalatok alapján megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát a mintában nem szereplő vállalatokra is alkalmazzák, a (17) preambulumbekezdésben meghatározott feltételek alapján, függetlenül attól, hogy a vállalat számára megítélték-e a MET-e vagy az IT-t.

| (104) | A közösségi gazdasági ágazat a MET megadását öt, a fentiekben ismertetett vállalat esetében vitatta. |
| --- | --- |

(104)

A közösségi gazdasági ágazat a MET megadását öt, a fentiekben ismertetett vállalat esetében vitatta.

| (105) | A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az egyik, MET-ben részesült vállalat köztudottan állami vállalat, és mivel az említett vállalat a közelmúltig az egyik jelentős állami tulajdonú kereskedelmi csoportba tartozott, valószínű, hogy helyzete még mindig kedvező a kínai állam szempontjából, amely befolyása alatt tarthatja. A közösségi gazdasági ágazat arra is rámutatott, hogy a korábbi állami tulajdonú vállalat és a jelenlegi vállalat közötti eszközátruházás során fennáll az átviteli hatások lehetősége. A Bizottság ellenőrizte az említett vállalat tulajdonosi és ellenőrzési szerkezetét, és azt a következtetést vonta le, hogy 2002 óta a vállalatot magánbefektetők irányítják, állami befolyástól mentesen. A Bizottság megvizsgálta az állami tulajdonú vállalattól történt eszközátruházást, és megbizonyosodott arról, hogy a folyamat piacgazdasági feltételek mellett zajlott. Nem került elő olyan bizonyíték, amely kétségbe vonná ezeket a következtetéseket. A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy mivel a vállalat exporttámogatásban részesült, nem lehet megadni számára a MET-et. A támogatás összege és jellege azonban nem indokolja a MET megtagadását. |
| --- | --- |

(105)

A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az egyik, MET-ben részesült vállalat köztudottan állami vállalat, és mivel az említett vállalat a közelmúltig az egyik jelentős állami tulajdonú kereskedelmi csoportba tartozott, valószínű, hogy helyzete még mindig kedvező a kínai állam szempontjából, amely befolyása alatt tarthatja. A közösségi gazdasági ágazat arra is rámutatott, hogy a korábbi állami tulajdonú vállalat és a jelenlegi vállalat közötti eszközátruházás során fennáll az átviteli hatások lehetősége. A Bizottság ellenőrizte az említett vállalat tulajdonosi és ellenőrzési szerkezetét, és azt a következtetést vonta le, hogy 2002 óta a vállalatot magánbefektetők irányítják, állami befolyástól mentesen. A Bizottság megvizsgálta az állami tulajdonú vállalattól történt eszközátruházást, és megbizonyosodott arról, hogy a folyamat piacgazdasági feltételek mellett zajlott. Nem került elő olyan bizonyíték, amely kétségbe vonná ezeket a következtetéseket. A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy mivel a vállalat exporttámogatásban részesült, nem lehet megadni számára a MET-et. A támogatás összege és jellege azonban nem indokolja a MET megtagadását.

| (106) | Egy másik, MET-ben részesülő vállalat esetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy kivitelét nagyrészt a fentiekben említett vállalattal kötött beszedési megállapodásokon keresztül állítják elő, ezért számára szintén meg kell tagadni a MET megadását. Mivel azonban megállapították, hogy a vállalat teljesíti a MET feltételeit, semmi nem indokolja azt a véleményt, mely szerint az elsőként említett vállalat a két vállalat közötti beszedési megállapodások miatt nem felel meg a feltételeknek. |
| --- | --- |

(106)

Egy másik, MET-ben részesülő vállalat esetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy kivitelét nagyrészt a fentiekben említett vállalattal kötött beszedési megállapodásokon keresztül állítják elő, ezért számára szintén meg kell tagadni a MET megadását. Mivel azonban megállapították, hogy a vállalat teljesíti a MET feltételeit, semmi nem indokolja azt a véleményt, mely szerint az elsőként említett vállalat a két vállalat közötti beszedési megállapodások miatt nem felel meg a feltételeknek.

| (107) | A MET-ben részesülő harmadik vállalat esetében a közösségi gazdasági ágazat úgy vélte: az a tény, hogy a vállalat még nem ért el nyereséget, azt jelenti, hogy nem piacgazdasági feltételek mellett működik. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy ez a kezdeti időszakban nem szokatlan, és összeegyeztethető a piacgazdasági feltételekkel. A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy mivel a vállalat működési engedélye a VI alatt egy minimális kivitelre vonatkozó követelményt tartalmazott, nem egyeztethető össze a MET első feltételével. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez nem tekinthető tényleges korlátozásnak a VI alatt. Először is azért, mert a korlátozást a 2005-ös működési engedélyben feloldották, másodszor pedig azért, mert az exportértékesítések százaléka mindig jelentős mértékben a régi működési engedélyben előírt szint fölött volt, ami azt jelzi, hogy a korlátozás már akkor sem volt érvényben. Végezetül a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy egy könyvvizsgálónak a nyersanyagok e harmadik vállalat által végzett értékelésére tett észrevétele azt jelenti, hogy a vállalat számlái nem megbízhatók. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a könyvvizsgáló megjegyzése és az, hogy a vállalat intézkedéseket tett a kiigazításra, azt erősíti meg, hogy a vállalat számláit független ellenőrzésnek vetik alá, és adataik megbízhatók. |
| --- | --- |

(107)

A MET-ben részesülő harmadik vállalat esetében a közösségi gazdasági ágazat úgy vélte: az a tény, hogy a vállalat még nem ért el nyereséget, azt jelenti, hogy nem piacgazdasági feltételek mellett működik. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy ez a kezdeti időszakban nem szokatlan, és összeegyeztethető a piacgazdasági feltételekkel. A közösségi gazdasági ágazat azt is állította, hogy mivel a vállalat működési engedélye a VI alatt egy minimális kivitelre vonatkozó követelményt tartalmazott, nem egyeztethető össze a MET első feltételével. A Bizottság azonban úgy véli, hogy ez nem tekinthető tényleges korlátozásnak a VI alatt. Először is azért, mert a korlátozást a 2005-ös működési engedélyben feloldották, másodszor pedig azért, mert az exportértékesítések százaléka mindig jelentős mértékben a régi működési engedélyben előírt szint fölött volt, ami azt jelzi, hogy a korlátozás már akkor sem volt érvényben. Végezetül a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy egy könyvvizsgálónak a nyersanyagok e harmadik vállalat által végzett értékelésére tett észrevétele azt jelenti, hogy a vállalat számlái nem megbízhatók. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a könyvvizsgáló megjegyzése és az, hogy a vállalat intézkedéseket tett a kiigazításra, azt erősíti meg, hogy a vállalat számláit független ellenőrzésnek vetik alá, és adataik megbízhatók.

| (108) | A negyedik, MET-ben részesülő vállalat tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a vállalat foglalkoztatási politikáját állami beavatkozás érte, mivel a helyi igazgatás hagyta jóvá a munkaszerződéseket. Ez a jóváhagyás azonban a szerződés sablonjának szerkezetére vonatkozott, nem pedig specifikus feltételeire. Ezért ezt nem tekintették állami beavatkozásnak. |
| --- | --- |

(108)

A negyedik, MET-ben részesülő vállalat tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a vállalat foglalkoztatási politikáját állami beavatkozás érte, mivel a helyi igazgatás hagyta jóvá a munkaszerződéseket. Ez a jóváhagyás azonban a szerződés sablonjának szerkezetére vonatkozott, nem pedig specifikus feltételeire. Ezért ezt nem tekintették állami beavatkozásnak.

| (109) | Végezetül a közösségi gazdasági ágazat vitatta a MET megadását egy ötödik vállalatnak, amelynek alapszabálya a VI alatt azt a rendelkezést tartalmazta, hogy a termelés egészét exportálni kell. Azonban ez a vállalat a VI-t megelőzően és az alatt is végzett értékesítést a kínai belföldi piacon. 2005-ben a vállalat törölte a korlátozásokat alapszabályából, és e körülményeket figyelembe véve semmi sem indokolja a MET elutasítását. |
| --- | --- |

(109)

Végezetül a közösségi gazdasági ágazat vitatta a MET megadását egy ötödik vállalatnak, amelynek alapszabálya a VI alatt azt a rendelkezést tartalmazta, hogy a termelés egészét exportálni kell. Azonban ez a vállalat a VI-t megelőzően és az alatt is végzett értékesítést a kínai belföldi piacon. 2005-ben a vállalat törölte a korlátozásokat alapszabályából, és e körülményeket figyelembe véve semmi sem indokolja a MET elutasítását.

| (110) | A (87)–(90) preambulumbekezdésben említett két kínai exportáló gyártó, amelyeket nem együttműködőnek nyilvánítottak, kifogásolta a Bizottság szolgálatainak következtetéseit, miszerint együtt nem működőnek kell őket tekinteni, és nem részesülhetnek MET-ben. A vállalatok azonban nem szolgáltattak olyan meggyőző magyarázatot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékot, melyet az egyik vállalat területén folytatott ellenőrző látogatás során gyűjtöttek. Ezért megerősítették, hogy a vállalatokat együtt nem működő gyártónak kell minősíteni, és ennek megfelelően nem részesülhetnek MET-ben. |
| --- | --- |

(110)

A (87)–(90) preambulumbekezdésben említett két kínai exportáló gyártó, amelyeket nem együttműködőnek nyilvánítottak, kifogásolta a Bizottság szolgálatainak következtetéseit, miszerint együtt nem működőnek kell őket tekinteni, és nem részesülhetnek MET-ben. A vállalatok azonban nem szolgáltattak olyan meggyőző magyarázatot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékot, melyet az egyik vállalat területén folytatott ellenőrző látogatás során gyűjtöttek. Ezért megerősítették, hogy a vállalatokat együtt nem működő gyártónak kell minősíteni, és ennek megfelelően nem részesülhetnek MET-ben.

| (111) | Konzultáltak a tanácsadó bizottsággal, és a közvetlenül érintett feleket ennek megfelelően tájékoztatták. Az exportőrök és a közösségi gazdasági ágazat legfőbb érveit a fentiekben már ismertették. |
| --- | --- |

(111)

Konzultáltak a tanácsadó bizottsággal, és a közvetlenül érintett feleket ennek megfelelően tájékoztatták. Az exportőrök és a közösségi gazdasági ágazat legfőbb érveit a fentiekben már ismertették.

4.2.   A vizsgálatban együttműködést nem tanúsító vállalatok

| (112) | A Bizottsághoz számos olyan állítás érkezett a (86) preambulumbekezdés második részében ismertetett vállalattal kapcsolatban, amely kétségbe vonta azokat az információkat, amelyeket a Bizottság a helyszíni vizsgálat során, a MET iránti kérelem és a kérdőívre adott válasz alapján szerzett. Ezeket az állításokat ellenőrizték, és megállapították, hogy a helyszíni ellenőrzés során az exportszámlákat valóban úgy manipulálták, hogy azok jóval magasabb exportárat mutassanak. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottsághoz számos olyan állítás érkezett a (86) preambulumbekezdés második részében ismertetett vállalattal kapcsolatban, amely kétségbe vonta azokat az információkat, amelyeket a Bizottság a helyszíni vizsgálat során, a MET iránti kérelem és a kérdőívre adott válasz alapján szerzett. Ezeket az állításokat ellenőrizték, és megállapították, hogy a helyszíni ellenőrzés során az exportszámlákat valóban úgy manipulálták, hogy azok jóval magasabb exportárat mutassanak.

| (113) | A bizonyítékot bemutatták a vállalatnak, amely vitatta, hogy ez elegendő ahhoz, hogy a vállalatot az alaprendelet 18. cikke szerinti vizsgálatban együttműködést nem tanúsító vállalatnak minősítsék. A vállalat azonban nem tudott magyarázattal szolgálni e dokumentumok közötti különbségre, ezért megerősítést nyert, hogy az eljárásban együtt nem működőnek kell tekinteni. Emellett az együtt nem működés jellegét – azaz hamis információ közlése és dokumentumok meghamisítása –, valamint e tény megállapításának időpontját (a vizsgálat vége) tekintve, az e vállalat által benyújtott összes információt figyelmen kívül kellett hagyni, mivel nem lehetett kizárni, hogy az általa benyújtott más információkat és dokumentumokat is érintette ez a magatartás. |
| --- | --- |

(113)

A bizonyítékot bemutatták a vállalatnak, amely vitatta, hogy ez elegendő ahhoz, hogy a vállalatot az alaprendelet 18. cikke szerinti vizsgálatban együttműködést nem tanúsító vállalatnak minősítsék. A vállalat azonban nem tudott magyarázattal szolgálni e dokumentumok közötti különbségre, ezért megerősítést nyert, hogy az eljárásban együtt nem működőnek kell tekinteni. Emellett az együtt nem működés jellegét – azaz hamis információ közlése és dokumentumok meghamisítása –, valamint e tény megállapításának időpontját (a vizsgálat vége) tekintve, az e vállalat által benyújtott összes információt figyelmen kívül kellett hagyni, mivel nem lehetett kizárni, hogy az általa benyújtott más információkat és dokumentumokat is érintette ez a magatartás.

4.3.   Rendes érték

4.3.1.   A rendes érték meghatározása a MET-ben részesülő exportáló gyártók esetében

| (114) | A MET-ben részesülő hét vállalatból három globálisan reprezentatív belföldi értékesítést végez. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező fennmaradó négy vállalat számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni. |
| --- | --- |

(114)

A MET-ben részesülő hét vállalatból három globálisan reprezentatív belföldi értékesítést végez. Mivel azonban nem állt rendelkezésre ennek megfelelő belföldi és exportált típus, a rendes értéket e vállalatok számára a fentiekben ismertetett módszer alapján kellett meghatározni. A reprezentatív belföldi értékesítéssel nem rendelkező fennmaradó négy vállalat számára a rendes értéket szintén a fentiekben ismertetett módszer szerint kellett meghatározni.

| (115) | A reprezentatív hazai értékesítéssel rendelkező három vállalat esetében a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget, valamint a saját hazai értékesítéseiken alapuló eladási, általános és adminisztratív költségeket használták. |
| --- | --- |

(115)

A reprezentatív hazai értékesítéssel rendelkező három vállalat esetében a rendes kereskedelmi forgalomban elért nyereséget, valamint a saját hazai értékesítéseiken alapuló eladási, általános és adminisztratív költségeket használták.

| (116) | A MET-ben részesült, reprezentatív hazai értékesítéssel nem rendelkező fennmaradó négy vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(116)

A MET-ben részesült, reprezentatív hazai értékesítéssel nem rendelkező fennmaradó négy vállalat számára az eladási, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó összeget a reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező három vállalat átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg.

| (117) | Mivel csak egyetlen, MET-ben részesülő kínai exportáló gyártó hasonló termékének belföldi értékesítései voltak általánosan nyereségesek, e vállalat nyeresége alapján a termék ugyanazon általános kategóriájának belföldi értékesítéseire vonatkozó ésszerű nyereségszintet használták a belföldi értékesítést nem végző négy vállalat rendes értékének kiszámításához, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(117)

Mivel csak egyetlen, MET-ben részesülő kínai exportáló gyártó hasonló termékének belföldi értékesítései voltak általánosan nyereségesek, e vállalat nyeresége alapján a termék ugyanazon általános kategóriájának belföldi értékesítéseire vonatkozó ésszerű nyereségszintet használták a belföldi értékesítést nem végző négy vállalat rendes értékének kiszámításához, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban.

4.3.2.   A rendes érték meghatározása piacgazdasági elbírálásban nem részesülő exportáló gyártók esetében

a)   Analóg ország

| (118) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az átalakulóban lévő gazdaságokban az olyan exportáló gyártók számára, amelyek számára nem adták meg a MET-et, a rendes értéket egy analóg országban tapasztalható ár vagy megállapított érték alapulvételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(118)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az átalakulóban lévő gazdaságokban az olyan exportáló gyártók számára, amelyek számára nem adták meg a MET-et, a rendes értéket egy analóg országban tapasztalható ár vagy megállapított érték alapulvételével kell meghatározni.

| (119) | A kezdeményezésről szóló értesítésben a rendes érték megállapítása céljából a KNK tekintetében az Egyesült Államokat javasolták megfelelő analóg országnak. A Bizottság valamennyi érdekelt felet felkérte észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(119)

A kezdeményezésről szóló értesítésben a rendes érték megállapítása céljából a KNK tekintetében az Egyesült Államokat javasolták megfelelő analóg országnak. A Bizottság valamennyi érdekelt felet felkérte észrevételei megtételére.

| (120) | A különféle érdekelt felek benyújtották észrevételeiket, Malajziát, Thaiföldöt, Indonéziát vagy Indiát javasolva analóg országként. A malajziai és thaiföldi gyártókra vonatkozó információk már hozzáférhetők voltak a vizsgálatban történő együttműködésükön keresztül. Emellett más vállalatokkal is kapcsolatfelvételre került sor az Egyesült Államokban, Indonéziában és Indiában abból a célból, hogy meghatározzák, ezek az országok felhasználhatók-e analóg országként. Csak egy egyesült államokbeli vállalat és két indiai vállalat jelezte együttműködési szándékát, de egyiküktől sem érkezett a kérdőívekre adott válasz. |
| --- | --- |

(120)

A különféle érdekelt felek benyújtották észrevételeiket, Malajziát, Thaiföldöt, Indonéziát vagy Indiát javasolva analóg országként. A malajziai és thaiföldi gyártókra vonatkozó információk már hozzáférhetők voltak a vizsgálatban történő együttműködésükön keresztül. Emellett más vállalatokkal is kapcsolatfelvételre került sor az Egyesült Államokban, Indonéziában és Indiában abból a célból, hogy meghatározzák, ezek az országok felhasználhatók-e analóg országként. Csak egy egyesült államokbeli vállalat és két indiai vállalat jelezte együttműködési szándékát, de egyiküktől sem érkezett a kérdőívekre adott válasz.

| (121) | Mivel más lehetséges analóg országok vállalatai nem mutattak együttműködést, megvizsgálták Malajzia alkalmasságát. Megállapították, hogy Malajzia reprezentatív hazai piaccal rendelkezik, ahol az érintett termék típusainak széles skáláját állítják elő és értékesítik, és a szállítók nagy száma biztosítja a kellő mértékű versenyt. A vizsgálat során kiderült, hogy három együttműködő, a mintában szereplő malajziai exportáló gyártó jelentős hazai eladásokat hajtott végre a rendes kereskedelmi forgalomban. |
| --- | --- |

(121)

Mivel más lehetséges analóg országok vállalatai nem mutattak együttműködést, megvizsgálták Malajzia alkalmasságát. Megállapították, hogy Malajzia reprezentatív hazai piaccal rendelkezik, ahol az érintett termék típusainak széles skáláját állítják elő és értékesítik, és a szállítók nagy száma biztosítja a kellő mértékű versenyt. A vizsgálat során kiderült, hogy három együttműködő, a mintában szereplő malajziai exportáló gyártó jelentős hazai eladásokat hajtott végre a rendes kereskedelmi forgalomban.

| (122) | A Bizottság tájékoztatási célú dokumentumának nyilvánosságra hozatalát követően, amely Malajziát javasolta analóg országként, a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a Bizottságnak az Egyesült Államokat kellene analóg országként használnia, mivel a malajziai belföldi piac kicsi, és a hatályos importvámok az Egyesült Államok importvámjaival összehasonlítva magasak. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság tájékoztatási célú dokumentumának nyilvánosságra hozatalát követően, amely Malajziát javasolta analóg országként, a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a Bizottságnak az Egyesült Államokat kellene analóg országként használnia, mivel a malajziai belföldi piac kicsi, és a hatályos importvámok az Egyesült Államok importvámjaival összehasonlítva magasak.

| (123) | Ezt az érvelést elutasították, mert az érintett termék belföldi értékesítése Malajziában jelentős mértékű. Ezenkívül megállapították, hogy miközben Malajziában az importvámok magasak (30 %), az ASEAN-országokból származó – jelentős mennyiségű – behozatal kedvezményes vámtételben részesül (5 %), ami megfelel az egyesült államokbeli vámtételeknek. Megjegyzendő az is, hogy a Bizottság minden erőfeszítésének dacára az érintett termék egyetlen egyesült államokbeli gyártója sem tanúsított együttműködést. |
| --- | --- |

(123)

Ezt az érvelést elutasították, mert az érintett termék belföldi értékesítése Malajziában jelentős mértékű. Ezenkívül megállapították, hogy miközben Malajziában az importvámok magasak (30 %), az ASEAN-országokból származó – jelentős mennyiségű – behozatal kedvezményes vámtételben részesül (5 %), ami megfelel az egyesült államokbeli vámtételeknek. Megjegyzendő az is, hogy a Bizottság minden erőfeszítésének dacára az érintett termék egyetlen egyesült államokbeli gyártója sem tanúsított együttműködést.

| (124) | Az egyesült államokbeli, indiai és indonéziai vállalatok együttműködésének hiánya miatt, valamint azért, mert Malajziában nem volt kimutatható a dömping, a KNK számára Malajzia analóg országként való felhasználása mellett döntöttek. |
| --- | --- |

(124)

Az egyesült államokbeli, indiai és indonéziai vállalatok együttműködésének hiánya miatt, valamint azért, mert Malajziában nem volt kimutatható a dömping, a KNK számára Malajzia analóg országként való felhasználása mellett döntöttek.

b)   Rendes érték

| (125) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a MET-ben nem részesülő együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó rendes értéket a fentiekben kifejtett módszer szerint, az analóg országbeli gyártótól kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz Malajzia hazai piacán olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Szükség esetén ezeket az árakat kiigazították, hogy biztosítsák az érintett kínai gyártó által a Közösségbe exportált terméktípusokkal való tisztességes összehasonlítását. |
| --- | --- |

(125)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a MET-ben nem részesülő együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó rendes értéket a fentiekben kifejtett módszer szerint, az analóg országbeli gyártótól kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz Malajzia hazai piacán olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Szükség esetén ezeket az árakat kiigazították, hogy biztosítsák az érintett kínai gyártó által a Közösségbe exportált terméktípusokkal való tisztességes összehasonlítását.

| (126) | Ennek eredményeként a rendes értéket a reprezentatív belföldi értékesítést végző együttműködő malajziai gyártóknak a rendes kereskedelmi forgalomban a független vásárlók számára végzett értékesítések hazai eladási árainak súlyozott átlagaként határozták meg. |
| --- | --- |

(126)

Ennek eredményeként a rendes értéket a reprezentatív belföldi értékesítést végző együttműködő malajziai gyártóknak a rendes kereskedelmi forgalomban a független vásárlók számára végzett értékesítések hazai eladási árainak súlyozott átlagaként határozták meg.

4.4.   Exportár

| (127) | A kínai exportáló gyártók Közösségbe irányuló exportjukat vagy közvetlenül, független vásárlók számára, vagy hongkongi vagy Közösségen belüli kapcsolt kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették. Az exportárakat a fentebb kifejtett általános módszer szerint határozták meg. A hongkongi kapcsolt értékesítési vállalatokon keresztül végzett értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának értelmében a jutalékokra vonatkozó kiigazítást alkalmazták abban az esetben, ha az derült ki, hogy az említett kapcsolt értékesítési vállalatok bizományos ügynöki kötelezettségüket teljesítették. A jutalék összegét az értékesítési vállalat eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg, és 3 %-os haszonkulcsot használtak a hongkongi független kereskedőktől kapott információk alapján. |
| --- | --- |

(127)

A kínai exportáló gyártók Közösségbe irányuló exportjukat vagy közvetlenül, független vásárlók számára, vagy hongkongi vagy Közösségen belüli kapcsolt kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették. Az exportárakat a fentebb kifejtett általános módszer szerint határozták meg. A hongkongi kapcsolt értékesítési vállalatokon keresztül végzett értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának értelmében a jutalékokra vonatkozó kiigazítást alkalmazták abban az esetben, ha az derült ki, hogy az említett kapcsolt értékesítési vállalatok bizományos ügynöki kötelezettségüket teljesítették. A jutalék összegét az értékesítési vállalat eladási, általános és adminisztratív költségei alapján határozták meg, és 3 %-os haszonkulcsot használtak a hongkongi független kereskedőktől kapott információk alapján.

4.5.   Összehasonlítás

| (128) | A rendes értéket és az exportárakat – a fentiekben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(128)

A rendes értéket és az exportárakat – a fentiekben leírtak szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben kiigazításokkal, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében.

| (129) | Az egyik kínai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja szerinti kiigazítást kérelmezett, amely megfelel az exportértékesítés és a belföldi piacon végzett egyes értékesítések kereskedelmi szintjei közötti különbség piaci értékének. A vállalat által igényelt összeget azonban a hazai piac árszintkülönbségeivel nem lehetett alátámasztani, ezért a kiigazítást nem adták meg. |
| --- | --- |

(129)

Az egyik kínai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja szerinti kiigazítást kérelmezett, amely megfelel az exportértékesítés és a belföldi piacon végzett egyes értékesítések kereskedelmi szintjei közötti különbség piaci értékének. A vállalat által igényelt összeget azonban a hazai piac árszintkülönbségeivel nem lehetett alátámasztani, ezért a kiigazítást nem adták meg.

4.6.   Dömpingkülönbözet

| (130) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:












  — | Cedo (Shanghai) Limited and Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co., Ltd., Shanghai |
| --- | --- | --- |

(130)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

—

Cedo (Shanghai) Limited and Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co., Ltd., Shanghai

7,4 %

| — | Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen |
| --- | --- |

—

Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen

14,8 %

| — | Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou |
| --- | --- |

—

Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou

4,8 %

| — | Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai |
| --- | --- |

—

Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai

5,1 %

| — | Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

—

Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai

4,8 %

| — | Suzhou Guoxin Group Co. Ltd, Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd, Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang |
| --- | --- |

—

Suzhou Guoxin Group Co. Ltd, Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd, Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang

7,8 %

| — | Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan |
| --- | --- |

—

Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan

5,7 %

| — | EE-ben nem részesülő, a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók, valamint a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók |
| --- | --- |

—

EE-ben nem részesülő, a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók, valamint a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

8,4 %

| — | Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd. Wuxi (a mintában nem szerepel) |
| --- | --- |

—

Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd. Wuxi (a mintában nem szerepel)

12,8 %

| — | Összes többi vállalat |
| --- | --- |

—

Összes többi vállalat

28,8 %

| (131) | A mintában szereplő, MET-ben vagy IT-ben nem részesülő együttműködő vállalat számára a teljes minta dömpingkülönbözetének kiszámítása céljából a fentiek szerint dömpingkülönbözetet számítottak ki. Azonban a (227) preambulumbekezdésben leírtak szerint az említett vállalat nem részesült egyéni vámtételben, mert nem kapott MET-et vagy IT-t. |
| --- | --- |

(131)

A mintában szereplő, MET-ben vagy IT-ben nem részesülő együttműködő vállalat számára a teljes minta dömpingkülönbözetének kiszámítása céljából a fentiek szerint dömpingkülönbözetet számítottak ki. Azonban a (227) preambulumbekezdésben leírtak szerint az említett vállalat nem részesült egyéni vámtételben, mert nem kapott MET-et vagy IT-t.

E.   KÁR

1.   KÖZÖSSÉGI TERMELÉS

| (132) | Az érintett terméket a Közösségben gyártók százai állítják elő. A gazdasági ágazat fragmentált, és elsősorban kis- és középvállalkozásokból áll. |
| --- | --- |

(132)

Az érintett terméket a Közösségben gyártók százai állítják elő. A gazdasági ágazat fragmentált, és elsősorban kis- és középvállalkozásokból áll.

| (133) | A VI alatti közösségi termelés kiszámításakor a becsült közösségi fogyasztást – amelyet a (158)–(159) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint becsültek meg – vették alapul. A Közösségbe irányuló, az Eurostat által nyilvántartott behozatalt kivonták a fogyasztás számadatából. Az így kapott termelési számadatot szükség szerint kiigazították a gyártók nemzeti társulásai által rendelkezésre bocsátott információk alapján. Ebből a mennyiségből ezután kivonták a lenti (153) preambulumbekezdésben említett, a közösségi gazdasági ágazathoz nem tartozó vállalatok termelési mennyiségét. A számítás eredménye szerint a teljes közösségi termelés 1 175 000 tonna. |
| --- | --- |

(133)

A VI alatti közösségi termelés kiszámításakor a becsült közösségi fogyasztást – amelyet a (158)–(159) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint becsültek meg – vették alapul. A Közösségbe irányuló, az Eurostat által nyilvántartott behozatalt kivonták a fogyasztás számadatából. Az így kapott termelési számadatot szükség szerint kiigazították a gyártók nemzeti társulásai által rendelkezésre bocsátott információk alapján. Ebből a mennyiségből ezután kivonták a lenti (153) preambulumbekezdésben említett, a közösségi gazdasági ágazathoz nem tartozó vállalatok termelési mennyiségét. A számítás eredménye szerint a teljes közösségi termelés 1 175 000 tonna.

| (134) | Egyes exportáló gyártók, importőrök és kiskereskedők azzal érveltek, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelésének a teljes közösségi termeléshez viszonyított százalékaránya 25 % alatt van, és ezért az eset bizonyításának hiányában az eljárást meg kell szüntetni. Ez kérelem azon az érvelésen alapult, hogy az AMI (3) nevű jelentős üzleti piackutató szolgáltató szerint a hasonló termék előállításához használt extrudált polietilén fólia becsült mennyisége több, mint az érvelés alátámasztására használt becslésben alkalmazott, a közösségi termelésre vonatkozó számadat. |
| --- | --- |

(134)

Egyes exportáló gyártók, importőrök és kiskereskedők azzal érveltek, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelésének a teljes közösségi termeléshez viszonyított százalékaránya 25 % alatt van, és ezért az eset bizonyításának hiányában az eljárást meg kell szüntetni. Ez kérelem azon az érvelésen alapult, hogy az AMI (3) nevű jelentős üzleti piackutató szolgáltató szerint a hasonló termék előállításához használt extrudált polietilén fólia becsült mennyisége több, mint az érvelés alátámasztására használt becslésben alkalmazott, a közösségi termelésre vonatkozó számadat.

| (135) | Az AMI információt nyújt a polietilén fólia gazdasági ágazatáról következő két jelentésében, amelyre egyes felek hivatkoznak:






  — | Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), valamint |
| --- | --- | --- |

(135)

Az AMI információt nyújt a polietilén fólia gazdasági ágazatáról következő két jelentésében, amelyre egyes felek hivatkoznak:

—

Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), valamint

| — | A polietilén fólia ágazata Európában (Polyethylene film industry in Europe), 7. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 17 6). |
| --- | --- |

—

A polietilén fólia ágazata Európában (Polyethylene film industry in Europe), 7. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 17 6).

| (136) | A Bizottság kérésére az AMI engedélyezte a fent említett jelentések részleteinek megjelentetését. Meg kell jegyezni, hogy e jelentések kiadói megjegyzésében az AMI kijelenti: „a kiadó nem vállal jogi felelősséget a tájékoztatásban megjelenő bármilyen hibáért vagy kihagyásért, akár mulasztás, baleset vagy bármi más okozta azt, és az említett cégek és vállalatok helyzetével kapcsolatban sem vállal felelősséget”. Emellett a fenti jelentésekben szereplő információ megjelentetését csak a következő jogi nyilatkozattal engedélyezték: „[Az AMI] nem vállal felelősséget információink téves értelmezéséért a [Bizottsággal kapcsolatban álló] bármely, a gazdasági ágazaton belüli kapcsolattartó személy részéről, sem az Európai Bizottságnak [az AMI] adatain alapuló értelmezéséért.” |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság kérésére az AMI engedélyezte a fent említett jelentések részleteinek megjelentetését. Meg kell jegyezni, hogy e jelentések kiadói megjegyzésében az AMI kijelenti: „a kiadó nem vállal jogi felelősséget a tájékoztatásban megjelenő bármilyen hibáért vagy kihagyásért, akár mulasztás, baleset vagy bármi más okozta azt, és az említett cégek és vállalatok helyzetével kapcsolatban sem vállal felelősséget”. Emellett a fenti jelentésekben szereplő információ megjelentetését csak a következő jogi nyilatkozattal engedélyezték: „[Az AMI] nem vállal felelősséget információink téves értelmezéséért a [Bizottsággal kapcsolatban álló] bármely, a gazdasági ágazaton belüli kapcsolattartó személy részéről, sem az Európai Bizottságnak [az AMI] adatain alapuló értelmezéséért.”

| (137) | Az is megjegyzendő, hogy bár az AMI két említett jelentésében információt nyújt a polietilén fólia gazdasági ágazatáról, nem ad becslést a vizsgált termék piacának nagyságáról a Közösségen belül. Az AMI jelentése a következőképpen becsüli meg (4) az extrudált polietilén fólia végfelhasználói alkalmazását:






  Termékcsoport | A polietilén fólia végfelhasználói alkalmazásának százalékos aránya |
| --- | --- | --- |
| i. | Coex/lamináló fólia |

(137)

Az is megjegyzendő, hogy bár az AMI két említett jelentésében információt nyújt a polietilén fólia gazdasági ágazatáról, nem ad becslést a vizsgált termék piacának nagyságáról a Közösségen belül. Az AMI jelentése a következőképpen becsüli meg (4) az extrudált polietilén fólia végfelhasználói alkalmazását:

Termékcsoport

A polietilén fólia végfelhasználói alkalmazásának százalékos aránya

i.

Coex/lamináló fólia

8,2 %

| ii. | Egyéb fólia |
| --- | --- |

ii.

Egyéb fólia

6,8 %

| iii. | Zsugorfólia |
| --- | --- |

iii.

Zsugorfólia

13,8 %

| iv. | Nyújtható fólia |
| --- | --- |

iv.

Nyújtható fólia

14,4 %

| v. | Mezőgazdaság/építőipar |
| --- | --- |

v.

Mezőgazdaság/építőipar

8,0 %

| vi. | Göngyölegfólia |
| --- | --- |

vi.

Göngyölegfólia

15,3 %

| vii. | Nagy teherbírású zsák |
| --- | --- |

vii.

Nagy teherbírású zsák

7,5 %

| viii. | Szemeteszsák |
| --- | --- |

viii.

Szemeteszsák

5,8 %

| ix. | Bevásárlótáska |
| --- | --- |

ix.

Bevásárlótáska

8,3 %

| x. | Egyéb zacskó/zsák |
| --- | --- |

x.

Egyéb zacskó/zsák

11,9 %

ÖSSZESEN

100 %

| (138) | Az AMI jelentései (5) nem határozzák meg pontosan a termelési számadatok vagy a nyersanyag-felhasználás kiszámításának módszerét. A jelentés becslései szerint a lenti (139) preambulumbekezdésben meghatározott, a fóliaextrúzióhoz használt polietilén-felhasználás Európában 2004-ben 7 699 000 tonna volt. A termelés említésekor az AMI átmenő számadatokra hivatkozik, amelyek – amint azt a vizsgálat is mutatja – rendszerint az extrúzióval feldolgozott polietilén mennyiségét jelentik. A zsákok és zacskók termelése tekintetében ez az átmenő számadat tartalmazza az ipari hulladék (vágási hulladék, kezdő hulladék és egyéb alacsony minőségű extrudált fólia) mennyiségét, amelyet a folyamat során újra felhasználnak. Ezért e hulladék újrafelhasználása kétszeres számolást eredményezne, mert az eredeti nyersanyag bizonyos mennyiségét egynél többször teszik ki az extrúziós folyamatnak. |
| --- | --- |

(138)

Az AMI jelentései (5) nem határozzák meg pontosan a termelési számadatok vagy a nyersanyag-felhasználás kiszámításának módszerét. A jelentés becslései szerint a lenti (139) preambulumbekezdésben meghatározott, a fóliaextrúzióhoz használt polietilén-felhasználás Európában 2004-ben 7 699 000 tonna volt. A termelés említésekor az AMI átmenő számadatokra hivatkozik, amelyek – amint azt a vizsgálat is mutatja – rendszerint az extrúzióval feldolgozott polietilén mennyiségét jelentik. A zsákok és zacskók termelése tekintetében ez az átmenő számadat tartalmazza az ipari hulladék (vágási hulladék, kezdő hulladék és egyéb alacsony minőségű extrudált fólia) mennyiségét, amelyet a folyamat során újra felhasználnak. Ezért e hulladék újrafelhasználása kétszeres számolást eredményezne, mert az eredeti nyersanyag bizonyos mennyiségét egynél többször teszik ki az extrúziós folyamatnak.

| (139) | Az AMI minden termelési számadatot százalékban fejez ki, ez a százalék az európai fóliaextrúzióhoz használt polietilén mennyiségének végfelhasználását jelenti. A jelentés földrajzilag a következő országokra vonatkozik: Franciaország, Németország, Olaszország, az Egyesült Királyság, a Benelux államok (Belgium, Hollandia és Luxemburg), a skandináv államok (Dánia, Finnország, Norvégia és Svédország), Spanyolország, egyéb nyugat-európai országok (Ausztria, Írország, Görögország, Portugália, Svájc) és Közép-Európa (Lengyelország, Magyarország, Románia, Csehország, Szlovákia) (6). A jelentés a tagállamok közül nem tér ki Észtországra, Lettországra, Litvániára, Máltára és Ciprusra, de vonatkozik Svájcra, Norvégiára és Romániára, bár ezen országok nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. |
| --- | --- |

(139)

Az AMI minden termelési számadatot százalékban fejez ki, ez a százalék az európai fóliaextrúzióhoz használt polietilén mennyiségének végfelhasználását jelenti. A jelentés földrajzilag a következő országokra vonatkozik: Franciaország, Németország, Olaszország, az Egyesült Királyság, a Benelux államok (Belgium, Hollandia és Luxemburg), a skandináv államok (Dánia, Finnország, Norvégia és Svédország), Spanyolország, egyéb nyugat-európai országok (Ausztria, Írország, Görögország, Portugália, Svájc) és Közép-Európa (Lengyelország, Magyarország, Románia, Csehország, Szlovákia) (6). A jelentés a tagállamok közül nem tér ki Észtországra, Lettországra, Litvániára, Máltára és Ciprusra, de vonatkozik Svájcra, Norvégiára és Romániára, bár ezen országok nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá.

| (140) | Mivel az AMI számadatai olyan földrajzi régióra vonatkoznak, amely különbözik a Közösség területétől, először is meg kell határozni a Közösségben az extrúzióra használt polietilén fogyasztását. E tekintetben két közösségi polietiléngyanta-beszállító azt az információt bocsátotta rendelkezésre, hogy a fóliaextúzióra felhasznált polietilén gyanta mennyisége 6 100 000 és 6 500 000 tonna közöttire volt tehető a Közösségben 2004-ben. A lentebb említett mennyiségeket ezért ezt a fogyasztási skálát használva számították ki. |
| --- | --- |

(140)

Mivel az AMI számadatai olyan földrajzi régióra vonatkoznak, amely különbözik a Közösség területétől, először is meg kell határozni a Közösségben az extrúzióra használt polietilén fogyasztását. E tekintetben két közösségi polietiléngyanta-beszállító azt az információt bocsátotta rendelkezésre, hogy a fóliaextúzióra felhasznált polietilén gyanta mennyisége 6 100 000 és 6 500 000 tonna közöttire volt tehető a Közösségben 2004-ben. A lentebb említett mennyiségeket ezért ezt a fogyasztási skálát használva számították ki.

| (141) | A (134) preambulumbekezdésben említett felek azt állították, hogy a fentiekben a (137) preambulumbekezdésben felsorolt vi., viii., ix. és x. kategóriáknak részben vagy egészben szerepelniük kell a vizsgált termékben. |
| --- | --- |

(141)

A (134) preambulumbekezdésben említett felek azt állították, hogy a fentiekben a (137) preambulumbekezdésben felsorolt vi., viii., ix. és x. kategóriáknak részben vagy egészben szerepelniük kell a vizsgált termékben.

| (142) | Egyértelműnek tűnik, hogy a „bevásárlótáska” kategóriája fizikai jellemzői alapján a vizsgált termékhez tartozik, a végfelhasználások 8,3 %-át (azaz 506 300 és 539 500 tonna között) képviselve. Az is valószínű azonban, hogy a szemeteszsákok egy része, amely a végfelhasználások összesen 5,8 %-át teszi ki (azaz 353 800 és 377 000 tonna között), nem tartozik a definícióba, mert ehhez a zsáktípushoz tartozhat olyan zsák is, amelynek vastagsága meghaladja a 100 mikront, ezért e kategória egy részét ki kell zárni a fogalommeghatározásból. |
| --- | --- |

(142)

Egyértelműnek tűnik, hogy a „bevásárlótáska” kategóriája fizikai jellemzői alapján a vizsgált termékhez tartozik, a végfelhasználások 8,3 %-át (azaz 506 300 és 539 500 tonna között) képviselve. Az is valószínű azonban, hogy a szemeteszsákok egy része, amely a végfelhasználások összesen 5,8 %-át teszi ki (azaz 353 800 és 377 000 tonna között), nem tartozik a definícióba, mert ehhez a zsáktípushoz tartozhat olyan zsák is, amelynek vastagsága meghaladja a 100 mikront, ezért e kategória egy részét ki kell zárni a fogalommeghatározásból.

| (143) | Egyes felek azt állították, hogy a „göngyölegfólia” elnevezésű kategória mintegy 65 %-a (amely az összes végfelhasználások 15,3 %-át (7) képviseli), a vizsgált termék fogalommeghatározásába tartozik. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az AMI a kategóriát a következőképpen említi: felhasználásai közé tartozik a „mosodai fólia, higiéniai fólia, kötözőfólia és univerzális felületvédő fólia”. Megjegyzendő, hogy az említett végfelhasználások megnevezése „fólia”, ezért ezek nem tartoznak a zsákok és zacskók kategóriájába. Ráadásul a vizsgálat folyamán öt közösségi gyártó két országban található hét termelési üzemében végzett helyszíni ellenőrzések azt mutatták, hogy a külsőleg extrudált göngyölegfóliát nem használták a hasonló termék előállításánál. Emellett a három érintett ország 21 exportáló gyártója telephelyén végzett ellenőrző látogatások nem támasztották alá azt az állítást, hogy a külsőleg extrudált göngyölegfóliát felhasználják az érintett termék előállításához. A fentiek alapján el kellett utasítani azt az érvelést, hogy a göngyölegfólia kategóriájának nagy részét bele kellene foglalni a közösségi hasonló termék termelésébe. |
| --- | --- |

(143)

Egyes felek azt állították, hogy a „göngyölegfólia” elnevezésű kategória mintegy 65 %-a (amely az összes végfelhasználások 15,3 %-át (7) képviseli), a vizsgált termék fogalommeghatározásába tartozik. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az AMI a kategóriát a következőképpen említi: felhasználásai közé tartozik a „mosodai fólia, higiéniai fólia, kötözőfólia és univerzális felületvédő fólia”. Megjegyzendő, hogy az említett végfelhasználások megnevezése „fólia”, ezért ezek nem tartoznak a zsákok és zacskók kategóriájába. Ráadásul a vizsgálat folyamán öt közösségi gyártó két országban található hét termelési üzemében végzett helyszíni ellenőrzések azt mutatták, hogy a külsőleg extrudált göngyölegfóliát nem használták a hasonló termék előállításánál. Emellett a három érintett ország 21 exportáló gyártója telephelyén végzett ellenőrző látogatások nem támasztották alá azt az állítást, hogy a külsőleg extrudált göngyölegfóliát felhasználják az érintett termék előállításához. A fentiek alapján el kellett utasítani azt az érvelést, hogy a göngyölegfólia kategóriájának nagy részét bele kellene foglalni a közösségi hasonló termék termelésébe.

| (144) | Egyes felek azt is állították, hogy a jelentésben „egyéb zsákok/zacskók” megnevezést kapott végfelhasználásokat – amelyek az összes végfelhasználás 11,9 %-át (8) teszik ki – fel kellene tüntetni a közösségi termelési számadatokban. Megjegyzendő, hogy az említett felek nem támasztották alá mennyiségi adatokkal állításukat. Ez a kategória az AMI az európai polietiléniparra vonatkozó útmutatójában az országspecifikus termelési számadatok részben „egyéb fóliaként” szerepel, és itt nem zsákkánt vagy zacskóként kerül meghatározásra. Nem világos ugyan, mely termékek szerepelnek az AMI-nál az „egyéb zsákok és zacskók” kategóriájában, de legalább azokat a termékeket ki kell hagyni a becslésből, amelyek nem tartoznak a termékleírásba. E tekintetben az egyik fél azt állítja, hogy az „egyéb zsákok és zacskók” elnevezésű kategóriába tartozik az élelmiszer csomagolására használt fólia (az úgynevezett FFS – form, fill and seal: formázó, töltő, záró – fólia), amely a csomagolóanyagok azon típusába tartozik, amelynél a zacskót integrált folyamat során formázzák, töltik meg tartalmával és zárják le. Az erre szolgáló (FFS) berendezés teljesen automatizált. Ezt a terméket nem zsákként vagy zacskóként árusítják, és a termék nem is tartozik a 3923 21 00, 3923 29 10 és 3923 29 90 KN-kód alá besorolt termékek közé. Mivel az érdekelt feleknek az arra vonatkozó becslései, hogy a vizsgált termékhez milyen százalékban tartozik e csoport, 15 % és 100 % között mozogtak, és e becsléseket nem támasztották alá, nem lehetett pontosan felmérni, milyen arányban kellene ennek a csoportnak megjelennie a vizsgált termékben. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy nem volt bizonyítékkal alátámasztott információ e kérdésben, helyénvalónak tartották, hogy a számítás céljából e termékkategória 50 %-át vegyék tekintetbe. Így a termelési számadat eredménye e csoportban 363 000 és 387 000 tonna közé tehető. |
| --- | --- |

(144)

Egyes felek azt is állították, hogy a jelentésben „egyéb zsákok/zacskók” megnevezést kapott végfelhasználásokat – amelyek az összes végfelhasználás 11,9 %-át (8) teszik ki – fel kellene tüntetni a közösségi termelési számadatokban. Megjegyzendő, hogy az említett felek nem támasztották alá mennyiségi adatokkal állításukat. Ez a kategória az AMI az európai polietiléniparra vonatkozó útmutatójában az országspecifikus termelési számadatok részben „egyéb fóliaként” szerepel, és itt nem zsákkánt vagy zacskóként kerül meghatározásra. Nem világos ugyan, mely termékek szerepelnek az AMI-nál az „egyéb zsákok és zacskók” kategóriájában, de legalább azokat a termékeket ki kell hagyni a becslésből, amelyek nem tartoznak a termékleírásba. E tekintetben az egyik fél azt állítja, hogy az „egyéb zsákok és zacskók” elnevezésű kategóriába tartozik az élelmiszer csomagolására használt fólia (az úgynevezett FFS – form, fill and seal: formázó, töltő, záró – fólia), amely a csomagolóanyagok azon típusába tartozik, amelynél a zacskót integrált folyamat során formázzák, töltik meg tartalmával és zárják le. Az erre szolgáló (FFS) berendezés teljesen automatizált. Ezt a terméket nem zsákként vagy zacskóként árusítják, és a termék nem is tartozik a 3923 21 00, 3923 29 10 és 3923 29 90 KN-kód alá besorolt termékek közé. Mivel az érdekelt feleknek az arra vonatkozó becslései, hogy a vizsgált termékhez milyen százalékban tartozik e csoport, 15 % és 100 % között mozogtak, és e becsléseket nem támasztották alá, nem lehetett pontosan felmérni, milyen arányban kellene ennek a csoportnak megjelennie a vizsgált termékben. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy nem volt bizonyítékkal alátámasztott információ e kérdésben, helyénvalónak tartották, hogy a számítás céljából e termékkategória 50 %-át vegyék tekintetbe. Így a termelési számadat eredménye e csoportban 363 000 és 387 000 tonna közé tehető.

| (145) | Bizonyos felek azt állították, hogy a hasonló termék előállításához mintegy 1 millió tonna újrahasznosított anyagot használnak fel. Az AMI szerint megközelítőleg 1 millió tonna (9) újrahasznosított anyagot használnának fel a polietilén extrúziójához. Az AMI nem jelöli pontosan, hogy ez a használat melyik termékkategóriát érinti. Ráadásul a helyszíni ellenőrzések megmutatták, hogy a piacon korlátozott a kínálat a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyag tekintetében, míg a termelési folyamatban keletkezett ipari hulladékot eredményesen újrahasznosítják. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ipari hulladékot a termelési számadatok már tartalmazzák akkor, amikor azt nyersanyagként használják fel, ezért, ha ezt a mennyiséget a termelési adatok közé sorolnák, az kétszeres beszámításhoz vezetne. A vizsgálat megmutatta, hogy a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyagot általában szemeteszsákok előállítására használják. Egyes felek azt állították, hogy a hasonló termék e kategóriájának mintegy 25 %-a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyag. Az érdekelt felektől kapott információ alapján mindez e zacskók termelésének 20 %-át teheti ki. Mivel ezt a mennyiséget az AMI-nak az e termékre vonatkozó végfelhasználási becslése még nem tartalmazza, ezt a mennyiséget hozzá kell adni a termelésre vonatkozó becsléshez. Ezért az ennek megfelelő 20 %-os kiigazításra volt szükség a szemeteszsákok mennyiségét illetően, amelynek eredményeként az érintett termék további termelésének számadata 88 000 és 94 000 tonna közötti értéket mutatott. |
| --- | --- |

(145)

Bizonyos felek azt állították, hogy a hasonló termék előállításához mintegy 1 millió tonna újrahasznosított anyagot használnak fel. Az AMI szerint megközelítőleg 1 millió tonna (9) újrahasznosított anyagot használnának fel a polietilén extrúziójához. Az AMI nem jelöli pontosan, hogy ez a használat melyik termékkategóriát érinti. Ráadásul a helyszíni ellenőrzések megmutatták, hogy a piacon korlátozott a kínálat a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyag tekintetében, míg a termelési folyamatban keletkezett ipari hulladékot eredményesen újrahasznosítják. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ipari hulladékot a termelési számadatok már tartalmazzák akkor, amikor azt nyersanyagként használják fel, ezért, ha ezt a mennyiséget a termelési adatok közé sorolnák, az kétszeres beszámításhoz vezetne. A vizsgálat megmutatta, hogy a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyagot általában szemeteszsákok előállítására használják. Egyes felek azt állították, hogy a hasonló termék e kategóriájának mintegy 25 %-a fogyasztóktól származó újrahasznosított anyag. Az érdekelt felektől kapott információ alapján mindez e zacskók termelésének 20 %-át teheti ki. Mivel ezt a mennyiséget az AMI-nak az e termékre vonatkozó végfelhasználási becslése még nem tartalmazza, ezt a mennyiséget hozzá kell adni a termelésre vonatkozó becsléshez. Ezért az ennek megfelelő 20 %-os kiigazításra volt szükség a szemeteszsákok mennyiségét illetően, amelynek eredményeként az érintett termék további termelésének számadata 88 000 és 94 000 tonna közötti értéket mutatott.

| (146) | A vizsgált termék eredményül kapott, a (135)–(145) preambulumbekezdésben bemutatott szempontok alapján kiszámított összes termelési mennyisége 1 311 000 és 1 398 000 tonna között mozog. Ez a becslés azonban magában foglalja az összes szemeteszsákot is, ezért emlékeztetni kell arra, hogy egyes szemeteszsákok vastagsága meghaladhatja a 100 mikront, ezért ezek nem tartoznak a termék fogalommeghatározásába. Ezért ez az értékhatár némileg túlbecsüli a termelést. |
| --- | --- |

(146)

A vizsgált termék eredményül kapott, a (135)–(145) preambulumbekezdésben bemutatott szempontok alapján kiszámított összes termelési mennyisége 1 311 000 és 1 398 000 tonna között mozog. Ez a becslés azonban magában foglalja az összes szemeteszsákot is, ezért emlékeztetni kell arra, hogy egyes szemeteszsákok vastagsága meghaladhatja a 100 mikront, ezért ezek nem tartoznak a termék fogalommeghatározásába. Ezért ez az értékhatár némileg túlbecsüli a termelést.

| (147) | A közösségi termelés meghatározásához a fenti számokból ki kell vonni azon – 119 000 tonna termelési mennyiséget képviselő – vállalatok termelését, amelyek nem tartoznak a közösségi gazdasági ágazathoz. Az eredmény szerint a vizsgált termék közösségi termelése 1 193 000 és 1 279 000 tonna között van. Az eljárás kezdeményezésekor végzett 1 240 000 tonnányira becsült közösségi termelést ez a skála magában foglalja, és a vizsgálat jogosultságát bizonyító 25 %-os küszöb feltétele felső határral teljesül. |
| --- | --- |

(147)

A közösségi termelés meghatározásához a fenti számokból ki kell vonni azon – 119 000 tonna termelési mennyiséget képviselő – vállalatok termelését, amelyek nem tartoznak a közösségi gazdasági ágazathoz. Az eredmény szerint a vizsgált termék közösségi termelése 1 193 000 és 1 279 000 tonna között van. Az eljárás kezdeményezésekor végzett 1 240 000 tonnányira becsült közösségi termelést ez a skála magában foglalja, és a vizsgálat jogosultságát bizonyító 25 %-os küszöb feltétele felső határral teljesül.

| (148) | A fenti elemzés világosan megmutatja, hogy a (134) preambulumbekezdésben kifejtett, bizonyos felek által említett információ nem olyan jellegű, amely gyengítené a vizsgált termék közösségi termelésére vonatkozó, a Bizottság által elkészített, a lenti (150) preambulumbekezdésben említett becslést. |
| --- | --- |

(148)

A fenti elemzés világosan megmutatja, hogy a (134) preambulumbekezdésben kifejtett, bizonyos felek által említett információ nem olyan jellegű, amely gyengítené a vizsgált termék közösségi termelésére vonatkozó, a Bizottság által elkészített, a lenti (150) preambulumbekezdésben említett becslést.

| (149) | A fentiek alapján el kellett utasítani e feleknek a vizsgálat támogatásának hiányára vonatkozó érvelését. |
| --- | --- |

(149)

A fentiek alapján el kellett utasítani e feleknek a vizsgálat támogatásának hiányára vonatkozó érvelését.

2.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (150) | A kezdeményezés szakaszában a 29 panaszos közösségi gyártó együttes termelése 331 500 tonnát tett ki, azaz a kezdeményezés szakaszában mért 1 240 000 tonna teljes közösségi termelés 26,7 %-át. Az eljárást ellenző közösségi gyártók együttes termelése kevesebb mint fele az említett mennyiségnek. |
| --- | --- |

(150)

A kezdeményezés szakaszában a 29 panaszos közösségi gyártó együttes termelése 331 500 tonnát tett ki, azaz a kezdeményezés szakaszában mért 1 240 000 tonna teljes közösségi termelés 26,7 %-át. Az eljárást ellenző közösségi gyártók együttes termelése kevesebb mint fele az említett mennyiségnek.

| (151) | Emellett meg kell jegyezni, hogy másik 21, 302 000 tonna össztermelésű vállalat támogatta a panaszt a kezdeti szakaszban. A panaszt így összesen az 1 240 000 tonna közösségi össztermelés több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók támogatták. |
| --- | --- |

(151)

Emellett meg kell jegyezni, hogy másik 21, 302 000 tonna össztermelésű vállalat támogatta a panaszt a kezdeti szakaszban. A panaszt így összesen az 1 240 000 tonna közösségi össztermelés több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók támogatták.

| (152) | A vizsgálat során öt panaszos közösségi gyártó nem tanúsított együttműködést. Ugyanakkor hét másik, az eljárást támogató gyártó együttműködött a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(152)

A vizsgálat során öt panaszos közösségi gyártó nem tanúsított együttműködést. Ugyanakkor hét másik, az eljárást támogató gyártó együttműködött a vizsgálatban.

| (153) | Másik három együttműködő vállalatot kizártak a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, és termelésüket nem vették figyelembe a közösségi gazdasági ágazat termelésénél, mivel az egyik gyártó jelentős mennyiségben importált kapcsolt kínai exportőrétől, a két másik vállalat pedig jelentős mennyiségben importált termelésükkel összefüggésben a Közösségbe az érintett országokból. Egy negyedik vállalatot, amely ellenezte az eljárást és nem működött együtt a vizsgálatban, mint közösségi gyártó, szintén kizártak a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, mert az egyik érintett országban kapcsolt exportáló gyártóval rendelkezett, és közösségi termelésével összefüggésben jelentős mennyiséget importált a Közösségbe az érintett termékből. |
| --- | --- |

(153)

Másik három együttműködő vállalatot kizártak a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, és termelésüket nem vették figyelembe a közösségi gazdasági ágazat termelésénél, mivel az egyik gyártó jelentős mennyiségben importált kapcsolt kínai exportőrétől, a két másik vállalat pedig jelentős mennyiségben importált termelésükkel összefüggésben a Közösségbe az érintett országokból. Egy negyedik vállalatot, amely ellenezte az eljárást és nem működött együtt a vizsgálatban, mint közösségi gyártó, szintén kizártak a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, mert az egyik érintett országban kapcsolt exportáló gyártóval rendelkezett, és közösségi termelésével összefüggésben jelentős mennyiséget importált a Közösségbe az érintett termékből.

| (154) | Egyes felek azt állították, hogy miközben az eljárást ellenző, British Polyethylene Industries plc („BPI”) nevű vállalatot kizárták a közösségi gazdasági ágazat definíciójából, és ezzel az egész közösségi termeléséből, az eljárást támogató vállalat, a Cedo Ltd. szerepelt benne, noha mindkét vállalat helyzete hasonlított abban, hogy termelésük egyaránt zajlott a Közösségben és az érintett országokban. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mindkét vállalat egyforma elbírálásban részesült, és a fenti (153) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt mindkettőt kizárták. |
| --- | --- |

(154)

Egyes felek azt állították, hogy miközben az eljárást ellenző, British Polyethylene Industries plc („BPI”) nevű vállalatot kizárták a közösségi gazdasági ágazat definíciójából, és ezzel az egész közösségi termeléséből, az eljárást támogató vállalat, a Cedo Ltd. szerepelt benne, noha mindkét vállalat helyzete hasonlított abban, hogy termelésük egyaránt zajlott a Közösségben és az érintett országokban. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mindkét vállalat egyforma elbírálásban részesült, és a fenti (153) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt mindkettőt kizárták.

| (155) | Egyes felek azt állították, hogy két, a mintában szereplő közösségi gyártót is ki kellene zárni a közösségi gazdasági ágazat definíciójából, mivel nagy mennyiségben importálták a KNK-ból és Thaiföldről származó érintett terméket. E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy habár bevált gyakorlat, hogy az importáló közösségi gyártókat nem tekintik a közösségi gazdasági ágazatba tartozónak, ha nem érinti őket a dömping, illetve előnyükre válik, mégsem zárják ki őket, ha bebizonyosodik, hogy a közösségi gyártóknak a közösségi piac nyomott árai következtében ideiglenesen és korlátozott mértékben importálniuk kellett. Ebben az esetben az említett két vállalat összes behozatala a VI során össztermelésük 1 %-át, illetve 0,1 %-át tette ki. Tekintettel a kérdéses kis mennyiségekre, a két közösségi gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazat részének tekinthető. Ennek alapján az érvelést elutasították. |
| --- | --- |

(155)

Egyes felek azt állították, hogy két, a mintában szereplő közösségi gyártót is ki kellene zárni a közösségi gazdasági ágazat definíciójából, mivel nagy mennyiségben importálták a KNK-ból és Thaiföldről származó érintett terméket. E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy habár bevált gyakorlat, hogy az importáló közösségi gyártókat nem tekintik a közösségi gazdasági ágazatba tartozónak, ha nem érinti őket a dömping, illetve előnyükre válik, mégsem zárják ki őket, ha bebizonyosodik, hogy a közösségi gyártóknak a közösségi piac nyomott árai következtében ideiglenesen és korlátozott mértékben importálniuk kellett. Ebben az esetben az említett két vállalat összes behozatala a VI során össztermelésük 1 %-át, illetve 0,1 %-át tette ki. Tekintettel a kérdéses kis mennyiségekre, a két közösségi gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazat részének tekinthető. Ennek alapján az érvelést elutasították.

| (156) | Ezért a 24 panaszos közösségi gyártót és a hét másik, a vizsgálatban együttműködő gyártót tekintik a közösségi gazdasági ágazat szereplőinek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Ezek a vállalatok körülbelül 358 000 tonnával a vizsgálat során mért közösségi termelés 31 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(156)

Ezért a 24 panaszos közösségi gyártót és a hét másik, a vizsgálatban együttműködő gyártót tekintik a közösségi gazdasági ágazat szereplőinek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Ezek a vállalatok körülbelül 358 000 tonnával a vizsgálat során mért közösségi termelés 31 %-át teszik ki.

| (157) | Megjegyzendő, hogy másik kilenc vállalat –57 000 tonna termeléssel – kifejezte a vizsgálat támogatását, azonban mégsem sikerült teljes mértékben együttműködnie a vizsgálatban, ezért nem került bele a közösségi gazdasági ágazat meghatározásába. |
| --- | --- |

(157)

Megjegyzendő, hogy másik kilenc vállalat –57 000 tonna termeléssel – kifejezte a vizsgálat támogatását, azonban mégsem sikerült teljes mértékben együttműködnie a vizsgálatban, ezért nem került bele a közösségi gazdasági ágazat meghatározásába.

3.   KÖZÖSSÉGI FOGYASZTÁS

| (158) | A feltételezhető közösségi fogyasztást a panaszos által benyújtott panaszban szereplő adatok alapján állapították meg. A panaszosok számos piacra és adatra vonatkozó piaci információit vették alapul, amelyek két kereskedelmi ügynökség piaci információiból származtak. A Belgium, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és Spanyolország piacára vonatkozó információkat használták a többi tagállam közösségi fogyasztásának becsléséhez. |
| --- | --- |

(158)

A feltételezhető közösségi fogyasztást a panaszos által benyújtott panaszban szereplő adatok alapján állapították meg. A panaszosok számos piacra és adatra vonatkozó piaci információit vették alapul, amelyek két kereskedelmi ügynökség piaci információiból származtak. A Belgium, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és Spanyolország piacára vonatkozó információkat használták a többi tagállam közösségi fogyasztásának becsléséhez.

| (159) | A fenti elemzés alapján a közösségi fogyasztás a vizsgált időszak folyamán az érintett időszak kezdetétől folyamatosan, összesen 6 %-kal nőtt, azaz a 2001-es 1 582 000 tonnáról 1 674 000 tonnára a VI során. A részletes, tonnában kifejezett adatok a következők:










  Fogyasztás | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 tonnában | 1 582 | 1 618 | 1 653 | 1 670 | 1 674 |
| Index | 100 | 102 | 104 | 105 | 106 |
| Forrás: A panasz. |

(159)

A fenti elemzés alapján a közösségi fogyasztás a vizsgált időszak folyamán az érintett időszak kezdetétől folyamatosan, összesen 6 %-kal nőtt, azaz a 2001-es 1 582 000 tonnáról 1 674 000 tonnára a VI során. A részletes, tonnában kifejezett adatok a következők:

Fogyasztás

2001

2002

2003

2004

VI

1 000 tonnában

1 582

1 618

1 653

1 670

1 674

Index

100

102

104

105

106

Forrás: A panasz.

4.   BEHOZATAL AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL

4.1.   Az érintett behozatalok hatásainak összesített értékelése

| (160) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. Ez a cikk előírja, hogy a két vagy több, dömpingellenes vizsgálatoknak egy időben alávetett országból érkező behozatal hatásait csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország kivitelének mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. Ez a cikk előírja, hogy a két vagy több, dömpingellenes vizsgálatoknak egy időben alávetett országból érkező behozatal hatásait csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország kivitelének mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.

| (161) | Mivel a Malajziára megállapított általános dömpingkülönbözet 2 %, azaz a legkisebb százalékláb alatt van, a Malajziából származó behozatalra nem terjedt ki az összesített értékelés. E tekintetben a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatallal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében előírt 2 %-os legkisebb szint fölött volt. Továbbá, mivel a VI során a KNK-ból származó behozatal piaci részesedése 14,4 % volt, a Thaiföldről származó behozatalé pedig 4 %, a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal mennyisége nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(161)

Mivel a Malajziára megállapított általános dömpingkülönbözet 2 %, azaz a legkisebb százalékláb alatt van, a Malajziából származó behozatalra nem terjedt ki az összesített értékelés. E tekintetben a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatallal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében előírt 2 %-os legkisebb szint fölött volt. Továbbá, mivel a VI során a KNK-ból származó behozatal piaci részesedése 14,4 % volt, a Thaiföldről származó behozatalé pedig 4 %, a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal mennyisége nem volt elhanyagolható.

| (162) | A verseny feltételei tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy a KNK-ból és Thaiföldről importált termékek alapvető fizikai jellemzői megegyeztek. Ezenkívül ennek alapján a KNK-ból és Thaiföldről importált műanyag zsákok és zacskók egymással felcserélhetők voltak, és a Közösségben az érintett időszak során egymással összehasonlítható kereskedelmi csatornákon és azonos üzleti feltételek mellett forgalmazták őket. A két országból érkező behozatal árai és mennyiségei hasonlóképpen alakultak, és mindkettőnél jelentős mértékű alákínálás volt megfigyelhető. Emellett emlékeztetni kell arra, hogy az importált terméket egyezőnek találták a Közösségben előállított műanyag zsákokkal és zacskókkal, ezért azokkal egyforma versenyfeltételek mellett versenyez. |
| --- | --- |

(162)

A verseny feltételei tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy a KNK-ból és Thaiföldről importált termékek alapvető fizikai jellemzői megegyeztek. Ezenkívül ennek alapján a KNK-ból és Thaiföldről importált műanyag zsákok és zacskók egymással felcserélhetők voltak, és a Közösségben az érintett időszak során egymással összehasonlítható kereskedelmi csatornákon és azonos üzleti feltételek mellett forgalmazták őket. A két országból érkező behozatal árai és mennyiségei hasonlóképpen alakultak, és mindkettőnél jelentős mértékű alákínálás volt megfigyelhető. Emellett emlékeztetni kell arra, hogy az importált terméket egyezőnek találták a Közösségben előállított műanyag zsákokkal és zacskókkal, ezért azokkal egyforma versenyfeltételek mellett versenyez.

| (163) | A fentiek alapján úgy vélik, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(163)

A fentiek alapján úgy vélik, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni.

5.   AZ ÉRINTETT BEHOZATAL MENNYISÉGE ÉS A PIACI RÉSZESEDÉS

| (164) | A KNK-ból és Thaiföldről származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége az Eurostat jelentései szerint a 2001-es 219 000 tonnáról a VI során 307 000 tonnára nőtt, ami 40 %-os növekedést jelent. Az érintett időszak során a behozatal mennyiségének jelentős növekedése elnyelte az ugyanazon időszakban a közösségi piacon jelentkező növekvő fogyasztás 96 %-át. |
| --- | --- |

(164)

A KNK-ból és Thaiföldről származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége az Eurostat jelentései szerint a 2001-es 219 000 tonnáról a VI során 307 000 tonnára nőtt, ami 40 %-os növekedést jelent. Az érintett időszak során a behozatal mennyiségének jelentős növekedése elnyelte az ugyanazon időszakban a közösségi piacon jelentkező növekvő fogyasztás 96 %-át.

| (165) | Az érintett termék összes behozatalát az ex 3923 21 00 KN-kód alá sorolták (zsák és zacskó etilénpolimerekből). Az ex 3923 29 10 KN-kód alá besorolt (zsák és zacskó polivinil-kloridból), valamint az ex 3923 29 90 (zsák és zacskó egyéb műanyagból) behozatal nem képezte a számítás tárgyát, mivel a rendelkezésre álló információ alapján a zsákok és zacskók termelésében a polietilén súlya meghatározó, ezért jelenleg az érintett terméknek nincs az előbbi KN-kódok alá besorolt behozatala.










  Összesített behozatal | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 tonnában | 219 | 239 | 288 | 299 | 307 |
| Index | 100 | 109 | 132 | 137 | 140 |

(165)

Az érintett termék összes behozatalát az ex 3923 21 00 KN-kód alá sorolták (zsák és zacskó etilénpolimerekből). Az ex 3923 29 10 KN-kód alá besorolt (zsák és zacskó polivinil-kloridból), valamint az ex 3923 29 90 (zsák és zacskó egyéb műanyagból) behozatal nem képezte a számítás tárgyát, mivel a rendelkezésre álló információ alapján a zsákok és zacskók termelésében a polietilén súlya meghatározó, ezért jelenleg az érintett terméknek nincs az előbbi KN-kódok alá besorolt behozatala.

Összesített behozatal

2001

2002

2003

2004

VI

1 000 tonnában

219

239

288

299

307

Index

100

109

132

137

140

| (166) | Az érintett időszakban a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal részesedése a közösségi piacon 33 %-kal, a 2001. évi 13,8 %-ról a VI alatt 18,3 %-ra nőtt.










  Piaci részesedés | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesített | 13,8 % | 14,8 % | 17,4 % | 18,0 % | 18,3 % |
| Index | 100 | 107 | 126 | 130 | 133 |

(166)

Az érintett időszakban a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal részesedése a közösségi piacon 33 %-kal, a 2001. évi 13,8 %-ról a VI alatt 18,3 %-ra nőtt.

Piaci részesedés

2001

2002

2003

2004

VI

Összesített

13,8 %

14,8 %

17,4 %

18,0 %

18,3 %

Index

100

107

126

130

133

6.   AZ ÉRINTETT BEHOZATAL ÁRAI ÉS AZ ÁRLESZORÍTÁS

| (167) | A lentiekben megadott árinformáció az Eurostat adataiból származik, a fent ismertetett módszer alkalmazásával megállapított importmennyiség alapján. Ez az információ rámutatott, hogy 2001 és a VI között a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal CIF átlagára 14 %-kal csökkent. Az árak 2003 során érték el a mélypontot, majd a VI során csekély mértékben emelkedtek. Ekkor sem érték el azonban a 2001-es és 2002-es árszintet, és alacsonyak maradtak.










  Importár euro/kg-ban | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesített | 1,42 | 1,25 | 1,09 | 1,16 | 1,22 |
| Index | 100 | 88 | 77 | 82 | 86 |

(167)

A lentiekben megadott árinformáció az Eurostat adataiból származik, a fent ismertetett módszer alkalmazásával megállapított importmennyiség alapján. Ez az információ rámutatott, hogy 2001 és a VI között a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal CIF átlagára 14 %-kal csökkent. Az árak 2003 során érték el a mélypontot, majd a VI során csekély mértékben emelkedtek. Ekkor sem érték el azonban a 2001-es és 2002-es árszintet, és alacsonyak maradtak.

Importár euro/kg-ban

2001

2002

2003

2004

VI

Összesített

1,42

1,25

1,09

1,16

1,22

Index

100

88

77

82

86

| (168) | Az érintett behozatal alákínálásának meghatározására a Bizottság elemzését a mintavételnek alávetett exportáló gyártók és a mintavételnek alávetett közösségi gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra alapozta. Ez az elemzés terméktípusonként hasonlította össze az exportáló gyártók közösségi határparitáson számított, behozatal utáni költségekkel kiigazított, tényleges CIF árait a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintre kiigazított, független vevőkre vonatkozó releváns súlyozott eladási áraival. |
| --- | --- |

(168)

Az érintett behozatal alákínálásának meghatározására a Bizottság elemzését a mintavételnek alávetett exportáló gyártók és a mintavételnek alávetett közösségi gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra alapozta. Ez az elemzés terméktípusonként hasonlította össze az exportáló gyártók közösségi határparitáson számított, behozatal utáni költségekkel kiigazított, tényleges CIF árait a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintre kiigazított, független vevőkre vonatkozó releváns súlyozott eladási áraival.

| (169) | Az összehasonlítás megmutatta, hogy a VI alatt a kérdőívben meghatározott terméktípusok és súlyozott átlag alapján az érintett országokból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainak az utóbbi százalékában kifejezve 4,1 % és 37,9 % között kínáltak alá. |
| --- | --- |

(169)

Az összehasonlítás megmutatta, hogy a VI alatt a kérdőívben meghatározott terméktípusok és súlyozott átlag alapján az érintett országokból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainak az utóbbi százalékában kifejezve 4,1 % és 37,9 % között kínáltak alá.

7.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

7.1.   Előzetes megjegyzések

| (170) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a dömpingelt behozatalok közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata tartalmazta minden, az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat állapotára hatással lévő releváns gazdasági tényező és mutató értékelését. Ezt az elemzést a mintához kiválasztott vállalatok számára a fentiekben említett módon hajtották végre. Ennek alapján a gazdasági ágazat olyan tényezők segítségével mért teljesítményét, mint az árak, bérek, beruházás, nyereség, a beruházás megtérülése, a készpénzforgalom és a tőkefelhalmozási képesség, a mintában szereplő vállalkozásoktól kapott információk alapján állapították meg. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről teljes kép álljon rendelkezésre, azon mutatók esetében, amelyekről megbízható információk álltak rendelkezésre a közösségi gazdasági ágazat egészét illetően, az alábbiakban ezen információkat is közölték. Az olyan kártényezőket, mint a piaci részesedés, az értékesítési mennyiség, foglalkoztatás, termelési kapacitás, leltár és termelés, így a teljes közösségi gazdasági ágazatra vonatkozóan állapították meg. |
| --- | --- |

(170)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a dömpingelt behozatalok közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata tartalmazta minden, az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat állapotára hatással lévő releváns gazdasági tényező és mutató értékelését. Ezt az elemzést a mintához kiválasztott vállalatok számára a fentiekben említett módon hajtották végre. Ennek alapján a gazdasági ágazat olyan tényezők segítségével mért teljesítményét, mint az árak, bérek, beruházás, nyereség, a beruházás megtérülése, a készpénzforgalom és a tőkefelhalmozási képesség, a mintában szereplő vállalkozásoktól kapott információk alapján állapították meg. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről teljes kép álljon rendelkezésre, azon mutatók esetében, amelyekről megbízható információk álltak rendelkezésre a közösségi gazdasági ágazat egészét illetően, az alábbiakban ezen információkat is közölték. Az olyan kártényezőket, mint a piaci részesedés, az értékesítési mennyiség, foglalkoztatás, termelési kapacitás, leltár és termelés, így a teljes közösségi gazdasági ágazatra vonatkozóan állapították meg.

7.2.   Termelési kapacitás, termelés, kapacitáskihasználás

| (171) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása az érintett időszak során 66 000 tonnával, azaz 17 %-kal nőtt. Ugyanezen időszakban a termelés mindössze 9 %-kal nőtt. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználási aránya 6 %-kal csökkent.










  Termelés 1 000 tonnában | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | 328 | 346 | 353 | 359 | 358 |
| Index | 100 | 105 | 107 | 109 | 109 |
| Termelőkapacitás | 399 | 423 | 444 | 463 | 465 |
| Index | 100 | 106 | 111 | 116 | 117 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 82 | 82 | 80 | 78 | 77 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 94 | 94 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(171)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása az érintett időszak során 66 000 tonnával, azaz 17 %-kal nőtt. Ugyanezen időszakban a termelés mindössze 9 %-kal nőtt. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználási aránya 6 %-kal csökkent.

Termelés 1 000 tonnában

2001

2002

2003

2004

VI

Termelés

328

346

353

359

358

Index

100

105

107

109

109

Termelőkapacitás

399

423

444

463

465

Index

100

106

111

116

117

Kapacitáskihasználás (%)

82

82

80

78

77

Index

100

99

97

94

94

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.3.   Raktárkészlet

| (172) | Hat, a mintában nem szereplő gyártó nem tudott elegendő információt nyújtani raktárkészletéről, mert készletkezelési rendszerük a hasonló termék tekintetében nem tudott elegendő információt rendelkezésre bocsátani. Ennek megfelelően e vállalkozások adatait az érintett időszak árukészleteinek vizsgálatakor ki kellett zárni. Az elemzés a kiválasztott gyártók és 20 ki nem választott gyártó információin alapult.










  Készlet | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 24 110 | 26 446 | 26 757 | 25 016 | 28 994 |
| Index | 100 | 110 | 111 | 104 | 120 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(172)

Hat, a mintában nem szereplő gyártó nem tudott elegendő információt nyújtani raktárkészletéről, mert készletkezelési rendszerük a hasonló termék tekintetében nem tudott elegendő információt rendelkezésre bocsátani. Ennek megfelelően e vállalkozások adatait az érintett időszak árukészleteinek vizsgálatakor ki kellett zárni. Az elemzés a kiválasztott gyártók és 20 ki nem választott gyártó információin alapult.

Készlet

2001

2002

2003

2004

VI

Tonna

24 110

26 446

26 757

25 016

28 994

Index

100

110

111

104

120

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

| (173) | A vizsgálati időszak alatt az elkészült termékek leltárai a közösségi gazdasági ágazat teljes termelési mennyiségének kb. 8 %-át tették ki. A közösségi gazdasági ágazat záró készleteinek szintje 2003-ban először 11 %-kal nőtt, majd 2004-ben 7 százalékponttal csökkent, végül a vizsgálati időszakban 2001-hez képest további 20 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(173)

A vizsgálati időszak alatt az elkészült termékek leltárai a közösségi gazdasági ágazat teljes termelési mennyiségének kb. 8 %-át tették ki. A közösségi gazdasági ágazat záró készleteinek szintje 2003-ban először 11 %-kal nőtt, majd 2004-ben 7 százalékponttal csökkent, végül a vizsgálati időszakban 2001-hez képest további 20 százalékponttal nőtt.

7.4.   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés

| (174) | A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 10 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2004-ben érte el növekedése legmagasabb szintjét, a VI során azonban kis mértékben visszaesett. A teljes részarányos növekedés magasabb volt, mint a teljes fogyasztás 6 %-os növekedése.










  Értékesített mennyiség | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 308 068 | 330 103 | 334 818 | 341 701 | 338 940 |
| Index | 100 | 107 | 109 | 111 | 110 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(174)

A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 10 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2004-ben érte el növekedése legmagasabb szintjét, a VI során azonban kis mértékben visszaesett. A teljes részarányos növekedés magasabb volt, mint a teljes fogyasztás 6 %-os növekedése.

Értékesített mennyiség

2001

2002

2003

2004

VI

Tonna

308 068

330 103

334 818

341 701

338 940

Index

100

107

109

111

110

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

| (175) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal növekedett az érintett időszakban. A 2001 és 2002 közötti 5 %-os első növekedést követően 2004-ig változatlan maradt, a VI alatt pedig kis mértékben csökkent. Ugyanakkor a közösségi fogyasztás 6 %-kal emelkedett az érintett időszak folyamán. A közösségi gazdasági ágazat ezért 2001 és a VI között élvezhette a piac növekedése által kínált előnyöket.










  Piaci részesedés | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 19,5 % | 20,4 % | 20,3 % | 20,5 % | 20,2 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 105 | 104 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(175)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal növekedett az érintett időszakban. A 2001 és 2002 közötti 5 %-os első növekedést követően 2004-ig változatlan maradt, a VI alatt pedig kis mértékben csökkent. Ugyanakkor a közösségi fogyasztás 6 %-kal emelkedett az érintett időszak folyamán. A közösségi gazdasági ágazat ezért 2001 és a VI között élvezhette a piac növekedése által kínált előnyöket.

Piaci részesedés

2001

2002

2003

2004

VI

%

19,5 %

20,4 %

20,3 %

20,5 %

20,2 %

Index

100

105

104

105

104

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.5.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (176) | A foglalkoztatás szintje a közösségi gazdasági ágazatban 1 %-kal csökkent a vizsgált időszak során. Ugyanakkor termelékenysége, amelyet az alkalmazottankénti és évenkénti éves termelés mérésével állapítanak meg, 10 %-al nőtt. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak száma | 3 325 | 3 353 | 3 381 | 3 338 | 3 302 |
| Index | 100 | 101 | 102 | 100 | 99 |
| Termelékenység. Egy alkalmazottra jutó termelés | 99 | 103 | 104 | 108 | 108 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 109 | 109 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(176)

A foglalkoztatás szintje a közösségi gazdasági ágazatban 1 %-kal csökkent a vizsgált időszak során. Ugyanakkor termelékenysége, amelyet az alkalmazottankénti és évenkénti éves termelés mérésével állapítanak meg, 10 %-al nőtt.

2001

2002

2003

2004

VI

Az alkalmazottak száma

3 325

3 353

3 381

3 338

3 302

Index

100

101

102

100

99

Termelékenység. Egy alkalmazottra jutó termelés

99

103

104

108

108

Index

100

104

105

109

109

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

| (177) | Az érintett időszak folyamán 7 %-kal nőtt az alkalmazottankénti éves munkaköltség. A 2001 és 2004 közötti 8 %-os növekedés után az átlagos munkabér 2004 és a VI között 1 %-kal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes bérköltség/alkalmazott euróban | 32 801 | 34 507 | 34 794 | 35 533 | 35 217 |
| Index | 100 | 105 | 106 | 108 | 107 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(177)

Az érintett időszak folyamán 7 %-kal nőtt az alkalmazottankénti éves munkaköltség. A 2001 és 2004 közötti 8 %-os növekedés után az átlagos munkabér 2004 és a VI között 1 %-kal csökkent.

2001

2002

2003

2004

VI

Összes bérköltség/alkalmazott euróban

32 801

34 507

34 794

35 533

35 217

Index

100

105

106

108

107

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.6.   Eladási árak

| (178) | A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatbeli gyártók átlagos nettó eladási árai a 2001-es 1,50 euro/kg-ról 1,47 euro/kg-ra csökkentek. Az árak először 2002-ben csökkentek 4 %-kal, majd 2003-ban újabb 2 %-kal. 2003 és 2004 között 0,7 %-os, csekély mértékű emelkedést mutattak, a VI alatt pedig újabb 3,5 %-kal emelkedtek. Ezt a meglehetősen egyenletes áralakulást a nyersanyagok árának jelentős – 23 %-os – növekedést mutató alakulásával kell összevetni. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eladási árak a közösségi független vásárlóknak euro/kg-ban | 1,50 | 1,44 | 1,41 | 1,42 | 1,47 |
| Index | 100 | 96 | 94 | 95 | 98 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(178)

A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatbeli gyártók átlagos nettó eladási árai a 2001-es 1,50 euro/kg-ról 1,47 euro/kg-ra csökkentek. Az árak először 2002-ben csökkentek 4 %-kal, majd 2003-ban újabb 2 %-kal. 2003 és 2004 között 0,7 %-os, csekély mértékű emelkedést mutattak, a VI alatt pedig újabb 3,5 %-kal emelkedtek. Ezt a meglehetősen egyenletes áralakulást a nyersanyagok árának jelentős – 23 %-os – növekedést mutató alakulásával kell összevetni.

2001

2002

2003

2004

VI

Eladási árak a közösségi független vásárlóknak euro/kg-ban

1,50

1,44

1,41

1,42

1,47

Index

100

96

94

95

98

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.7.   Nyereségesség

| (179) | Az érintett időszak során a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatbeli gyártók független közösségi vásárlók számára történő értékesítései 82 %-kal csökkentek. 2001-ben és 2002-ben a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatnak sikerült fenntartható szintű nyereségességet elérnie. 2002 és a VI között azonban a nyereségesség folyamatos és erős csökkenést mutatott, a VI során 1,1 % volt, miközben a mintában szereplő több vállalat veszteséget könyvelt el. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 6,3 % | 6,9 % | 4,0 % | 2,5 % | 1,1 % |
| Index | 100 | 110 | 63 | 40 | 17 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(179)

Az érintett időszak során a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatbeli gyártók független közösségi vásárlók számára történő értékesítései 82 %-kal csökkentek. 2001-ben és 2002-ben a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazatnak sikerült fenntartható szintű nyereségességet elérnie. 2002 és a VI között azonban a nyereségesség folyamatos és erős csökkenést mutatott, a VI során 1,1 % volt, miközben a mintában szereplő több vállalat veszteséget könyvelt el.

2001

2002

2003

2004

VI

Nyereségesség

6,3 %

6,9 %

4,0 %

2,5 %

1,1 %

Index

100

110

63

40

17

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.8.   Beruházások és a beruházások megtérülése

| (180) | A közösségi gazdasági ágazat éves beruházása a hasonló termék gyártásába 30 %-kal esett vissza a vizsgált időszak során, körülbelül 16 millió euróról kevesebb mint 12 millió euróra. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetések (1 000 euróban) | 16 474 | 20 956 | 11 363 | 16 830 | 11 507 |
| Index | 100 | 127 | 69 | 102 | 70 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(180)

A közösségi gazdasági ágazat éves beruházása a hasonló termék gyártásába 30 %-kal esett vissza a vizsgált időszak során, körülbelül 16 millió euróról kevesebb mint 12 millió euróra.

2001

2002

2003

2004

VI

Befektetések (1 000 euróban)

16 474

20 956

11 363

16 830

11 507

Index

100

127

69

102

70

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

| (181) | A mintában szereplő közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, amely a hasonló termék gyártásához alkalmazott eszközök könyv szerinti nyitó és záró értéke átlagának a százalékában kifejezett adózás előtti eredménye, a csökkenő nyereségesség hatására drámaian visszaesett. Habár 2001 és 2002 között a befektetések megtérülése egyenletes maradt, ezt követően a VI során meredeken, 6 %-kal csökkent, ami 2002 és az IP között összesen 84 %-os csökkenést jelent. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A befektetés megtérülése % | 37 % | 37 % | 20 % | 12 % | 6 % |
| Index | 100 | 100 | 54 | 32 | 16 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(181)

A mintában szereplő közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, amely a hasonló termék gyártásához alkalmazott eszközök könyv szerinti nyitó és záró értéke átlagának a százalékában kifejezett adózás előtti eredménye, a csökkenő nyereségesség hatására drámaian visszaesett. Habár 2001 és 2002 között a befektetések megtérülése egyenletes maradt, ezt követően a VI során meredeken, 6 %-kal csökkent, ami 2002 és az IP között összesen 84 %-os csökkenést jelent.

2001

2002

2003

2004

VI

A befektetés megtérülése %

37 %

37 %

20 %

12 %

6 %

Index

100

100

54

32

16

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.9.   Pénzforgalom

| (182) | A mintában szereplő közösségi gyártók a működési tevékenységekből nettó pénzforgalmi bevételt könyveltek el a vizsgált időszak során. A forgalom százalékában kifejezve azonban a nettó pénzforgalom százalékban kifejezve erőteljes csökkenést mutatott, elsősorban a VI során, összhangban a nyereségesség csökkenésével. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (1 000 euróban) | 14 965 | 23 307 | 17 652 | 17 598 | 4 706 |
| Index | 100 | 156 | 118 | 118 | 31 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai. |

(182)

A mintában szereplő közösségi gyártók a működési tevékenységekből nettó pénzforgalmi bevételt könyveltek el a vizsgált időszak során. A forgalom százalékában kifejezve azonban a nettó pénzforgalom százalékban kifejezve erőteljes csökkenést mutatott, elsősorban a VI során, összhangban a nyereségesség csökkenésével.

2001

2002

2003

2004

VI

Pénzforgalom (1 000 euróban)

14 965

23 307

17 652

17 598

4 706

Index

100

156

118

118

31

Forrás: A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai.

7.10.   Tőkebevonási képesség

| (183) | A közösségi iparág nagy részét kis- és középvállalkozások alkotják. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége bizonyos mértékig csökkent az érintett időszakban, különösen annak második részében, amikor a nyereségesség szélsőségesen alacsony lett. |
| --- | --- |

(183)

A közösségi iparág nagy részét kis- és középvállalkozások alkotják. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége bizonyos mértékig csökkent az érintett időszakban, különösen annak második részében, amikor a nyereségesség szélsőségesen alacsony lett.

7.11.   A korábbi dömpingből vagy támogatásból való felépülés

| (184) | A közösségi gazdasági ágazatnak nem kellett kilábalnia a korábbi káros dömping vagy támogatás hatásaiból. |
| --- | --- |

(184)

A közösségi gazdasági ágazatnak nem kellett kilábalnia a korábbi káros dömping vagy támogatás hatásaiból.

7.12.   A dömpingkülönbözet mértéke

| (185) | A tényleges dömpingkülönbözet közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal mennyisége és árai miatt jelentős mértékű. |
| --- | --- |

(185)

A tényleges dömpingkülönbözet közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal mennyisége és árai miatt jelentős mértékű.

8.   A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (186) | A fenti tényezők vizsgálata kimutatta, hogy 2001 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentősen nőtt. A dömpingelt behozatal mennyisége a vizsgált időszak alatt ugyanis 40 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszak alatt 18,3 %-os piaci részesedést ért el. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt ez a behozatal tette ki az érintett termék Közösségbe történő összes behozatalának 57 %-át. A vizsgálati időszak alatt továbbá a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak az érintett termék behozatala jelentősen (4,1 % és 37,9 % közötti mértékben) alákínált. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat árai visszaestek, és csaknem elérték a nullszaldós szintet. |
| --- | --- |

(186)

A fenti tényezők vizsgálata kimutatta, hogy 2001 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentősen nőtt. A dömpingelt behozatal mennyisége a vizsgált időszak alatt ugyanis 40 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszak alatt 18,3 %-os piaci részesedést ért el. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt ez a behozatal tette ki az érintett termék Közösségbe történő összes behozatalának 57 %-át. A vizsgálati időszak alatt továbbá a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak az érintett termék behozatala jelentősen (4,1 % és 37,9 % közötti mértékben) alákínált. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat árai visszaestek, és csaknem elérték a nullszaldós szintet.

| (187) | Megállapítást nyert, hogy az érintett időszak során a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlott. A közösségi gazdasági ágazat a nyereségesség tekintetében drámai, 5,2 százalékpontnyi visszaesést mutatott, és közel volt ahhoz, hogy a VI folyamán nullszaldós szintet érjen el. Beruházásainak megtérülése ugyanakkor 31 százalékponttal csökkent, pénzforgalma pedig jelentős mértékben, 69 %-kal visszaesett. Ráadásul kapacitáskihasználása 5 %-kal, eladási árai 2 %-kal, a foglalkoztatás 1 %-kal esett vissza, zárókészlete 20 %-kal nőtt, beruházása 30 %-kal csökkent, tőkebevonási képessége pedig folyamatosan romlott. |
| --- | --- |

(187)

Megállapítást nyert, hogy az érintett időszak során a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlott. A közösségi gazdasági ágazat a nyereségesség tekintetében drámai, 5,2 százalékpontnyi visszaesést mutatott, és közel volt ahhoz, hogy a VI folyamán nullszaldós szintet érjen el. Beruházásainak megtérülése ugyanakkor 31 százalékponttal csökkent, pénzforgalma pedig jelentős mértékben, 69 %-kal visszaesett. Ráadásul kapacitáskihasználása 5 %-kal, eladási árai 2 %-kal, a foglalkoztatás 1 %-kal esett vissza, zárókészlete 20 %-kal nőtt, beruházása 30 %-kal csökkent, tőkebevonási képessége pedig folyamatosan romlott.

| (188) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása az érintett időszak során bizonyos mértékben nőtt. Ezt azonban a teljes közösségi termelés összefüggésében kell szemlélni, amely megsínylette a több mint 140 000 tonna termelési kapacitással rendelkező vállalatok bezárását. A közösségi gazdasági ágazat kapacitását azzal növelte, hogy a bezárás előtt álló vállalatoktól megszerezte termelési eszközeiket. |
| --- | --- |

(188)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása az érintett időszak során bizonyos mértékben nőtt. Ezt azonban a teljes közösségi termelés összefüggésében kell szemlélni, amely megsínylette a több mint 140 000 tonna termelési kapacitással rendelkező vállalatok bezárását. A közösségi gazdasági ágazat kapacitását azzal növelte, hogy a bezárás előtt álló vállalatoktól megszerezte termelési eszközeiket.

| (189) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat nehéz gazdasági és pénzügyi helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében vett anyagi kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(189)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat nehéz gazdasági és pénzügyi helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében vett anyagi kárt szenvedett.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   BEVEZETÉS

| (190) | Összhangban az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével, a Bizottság megvizsgálta, hogy a Thaiföldről és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozott-e jelentősnek ítélhető mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezen felül a dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(190)

Összhangban az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével, a Bizottság megvizsgálta, hogy a Thaiföldről és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozott-e jelentősnek ítélhető mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezen felül a dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA

| (191) | 2001 és a VI között a KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal mennyisége 40 %-kal nőtt. Ugyanakkor e behozatal piaci részesedése a 2001-es 13,8 %-ról a VI alatt 18,3 %-ra nőtt. Az ezekből az országokból származó behozatal árai az érintett időszak során folyamatosan csökkentek, és a VI alatt 4,1 és 37,9 % közötti mértékben kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(191)

2001 és a VI között a KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal mennyisége 40 %-kal nőtt. Ugyanakkor e behozatal piaci részesedése a 2001-es 13,8 %-ról a VI alatt 18,3 %-ra nőtt. Az ezekből az országokból származó behozatal árai az érintett időszak során folyamatosan csökkentek, és a VI alatt 4,1 és 37,9 % közötti mértékben kínáltak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak.

| (192) | Az alákínálást az eredményezi, hogy az árazás során nem veszik figyelembe a kereskedelmi lánc összes költségét. |
| --- | --- |

(192)

Az alákínálást az eredményezi, hogy az árazás során nem veszik figyelembe a kereskedelmi lánc összes költségét.

| (193) | Az igen alacsony és dömpingelt árú behozatal mennyiségének az érintett időszak során tapasztalt nagy arányú növekedése és piaci részesedésének ezzel egyidejű gyarapodása egybeesett a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával, amely különösen a nyereségesség, eladási árak, zárókészletek, beruházás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és a beruházás megtérülése terén jelentkezett. |
| --- | --- |

(193)

Az igen alacsony és dömpingelt árú behozatal mennyiségének az érintett időszak során tapasztalt nagy arányú növekedése és piaci részesedésének ezzel egyidejű gyarapodása egybeesett a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával, amely különösen a nyereségesség, eladási árak, zárókészletek, beruházás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és a beruházás megtérülése terén jelentkezett.

| (194) | Ezért levonható az a következtetés, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetének kialakulásában. |
| --- | --- |

(194)

Ezért levonható az a következtetés, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetének kialakulásában.

3.   EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA

3.1.   Más közösségi gyártók teljesítménye

| (195) | Más közösségi gyártók értékesítési mennyisége 2001 és a VI között mennyiség tekintetében 7,1 %-kal csökkent, ugyanakkor piaci részesedés tekintetében 7,8 %-kal esett vissza. Nem találtak arra utaló jeleket, hogy a más közösségi gyártók árai az együttműködő közösségi gazdasági ágazat árainak alacsonyabbak lettek volna, illetve hogy általános helyzetük eltérő lett volna. Ezért megállapították, hogy a más közösségi gyártók által előállított és eladott termékek nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(195)

Más közösségi gyártók értékesítési mennyisége 2001 és a VI között mennyiség tekintetében 7,1 %-kal csökkent, ugyanakkor piaci részesedés tekintetében 7,8 %-kal esett vissza. Nem találtak arra utaló jeleket, hogy a más közösségi gyártók árai az együttműködő közösségi gazdasági ágazat árainak alacsonyabbak lettek volna, illetve hogy általános helyzetük eltérő lett volna. Ezért megállapították, hogy a más közösségi gyártók által előállított és eladott termékek nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

3.2.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (196) | Az Eurostattól származó információ alapján az egyéb harmadik országokból (pl. Malajzia, Törökország, India és Indonézia) származó behozatal mennyisége 22 %-kal nőtt az érintett időszak során, és a VI alatt körülbelül 231 000 tonnát ért el. Ez 13,8 %-os piaci részesedésnek felel meg. Ugyanakkor az említett behozatal árai 11 %-kal csökkentek (a 2001-es 1,66 euro/kg-ról a VI során 1,48 euro/kg-ra). Azonban meg kell jegyezni, hogy a behozatal átlagárai a VI idején magasabb voltak a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal áránál, sőt kismértékben még a közösségi gazdasági ágazatéinál is. Ezért megállapítható, hogy a más harmadik országokból történő behozatal nem járult hozzá a Közösség gazdasági ágazata által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(196)

Az Eurostattól származó információ alapján az egyéb harmadik országokból (pl. Malajzia, Törökország, India és Indonézia) származó behozatal mennyisége 22 %-kal nőtt az érintett időszak során, és a VI alatt körülbelül 231 000 tonnát ért el. Ez 13,8 %-os piaci részesedésnek felel meg. Ugyanakkor az említett behozatal árai 11 %-kal csökkentek (a 2001-es 1,66 euro/kg-ról a VI során 1,48 euro/kg-ra). Azonban meg kell jegyezni, hogy a behozatal átlagárai a VI idején magasabb voltak a KNK-ból és Thaiföldről származó behozatal áránál, sőt kismértékben még a közösségi gazdasági ágazatéinál is. Ezért megállapítható, hogy a más harmadik országokból történő behozatal nem járult hozzá a Közösség gazdasági ágazata által elszenvedett kárhoz.

3.3.   Nyersanyagár

| (197) | Egyes felek azt állították, hogy a polietilén ára Ázsiában mindig is alacsonyabb volt, mint Európában. Azonban a polietilén árának alakulása azt mutatja, hogy az ázsiai nyersanyagárak az érintett időszak során hol magasabbak, hol alacsonyabbak voltak a megfelelő európai áraknál. A KNK helyzetével kapcsolatban az említett felek által bemutatott számadatok alapján az EU-hoz viszonyítva a KNK-ban az átlagos nyersanyagár-különbség 2001 és 2004 között 20,3 %-ról 12,3 %-ra csökkent, és ugyanakkor a végtermék átlagos árkülönbsége 0,7 %-ról 14,8 %-ra emelkedett. Mivel a nyersanyagár alakulásának a végtermék árkülönbségének mérséklését kellett volna eredményeznie, nem pedig az árkülönbség növekedését, a vizsgálat kimutatta, hogy nincs logikus kapcsolat a nyersanyag ára és a Közösségbe exportált végtermék ára között. Sőt, a közösségi gazdasági ágazat helyzete 2001-ben viszonylag kedvező volt, habár az árkülönbség ekkor volt a legmagasabb, 2004-ben és a VI során pedig, amikor az árkülönbség jóval kisebb volt, kárhelyzet állt elő. Ebből arra lehet következtetni, hogy a nyersanyagár különbségei nem járulhattak hozzá számottevően a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához. |
| --- | --- |

(197)

Egyes felek azt állították, hogy a polietilén ára Ázsiában mindig is alacsonyabb volt, mint Európában. Azonban a polietilén árának alakulása azt mutatja, hogy az ázsiai nyersanyagárak az érintett időszak során hol magasabbak, hol alacsonyabbak voltak a megfelelő európai áraknál. A KNK helyzetével kapcsolatban az említett felek által bemutatott számadatok alapján az EU-hoz viszonyítva a KNK-ban az átlagos nyersanyagár-különbség 2001 és 2004 között 20,3 %-ról 12,3 %-ra csökkent, és ugyanakkor a végtermék átlagos árkülönbsége 0,7 %-ról 14,8 %-ra emelkedett. Mivel a nyersanyagár alakulásának a végtermék árkülönbségének mérséklését kellett volna eredményeznie, nem pedig az árkülönbség növekedését, a vizsgálat kimutatta, hogy nincs logikus kapcsolat a nyersanyag ára és a Közösségbe exportált végtermék ára között. Sőt, a közösségi gazdasági ágazat helyzete 2001-ben viszonylag kedvező volt, habár az árkülönbség ekkor volt a legmagasabb, 2004-ben és a VI során pedig, amikor az árkülönbség jóval kisebb volt, kárhelyzet állt elő. Ebből arra lehet következtetni, hogy a nyersanyagár különbségei nem járulhattak hozzá számottevően a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához.

| (198) | Egyes felek azt is állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárát nem a dömpingelt behozatal okozta, hanem az, hogy az érintett időszak során a Közösségben emelkedett a polietilén ára. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a polietilén ára az érintett időszak során átlagosan valóban emelkedett. Azonban a közösségi gazdasági ágazat ennek megfelelő módon nem tudta emelni eladási árait. Az árak rugalmatlanságát az okozta, hogy egyszerre jelent meg a KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal, amely áraival jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és átlagosan még csak nem is fedezte a KNK-beli és thaiföldi gyártás költségeit. Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal erős árnyomásnak tette ki, és ezért nem volt lehetőség arra, hogy a nyersanyagárak emelkedését az eladási árak növelésével kompenzálják. |
| --- | --- |

(198)

Egyes felek azt is állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárát nem a dömpingelt behozatal okozta, hanem az, hogy az érintett időszak során a Közösségben emelkedett a polietilén ára. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a polietilén ára az érintett időszak során átlagosan valóban emelkedett. Azonban a közösségi gazdasági ágazat ennek megfelelő módon nem tudta emelni eladási árait. Az árak rugalmatlanságát az okozta, hogy egyszerre jelent meg a KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal, amely áraival jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és átlagosan még csak nem is fedezte a KNK-beli és thaiföldi gyártás költségeit. Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal erős árnyomásnak tette ki, és ezért nem volt lehetőség arra, hogy a nyersanyagárak emelkedését az eladási árak növelésével kompenzálják.

| (199) | Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az alkalmi összefüggés vizsgálatakor azt kell megállapítani, hogy a dömpingelt behozatal (annak árai és mennyisége) okozott-e jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, vagy azt más tényezők eredményezték. Ebben a tekintetben az árak vonatkozásában az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése annak bizonyítását írja elő, hogy a dömpingelt behozatal árszintje kárt okoz. Ezért csupán a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat árszintje közötti különbségre utal. Így nincs olyan követelmény, amely az importárak szintjére ható tényezők – mint például a munkaerőköltség, a nyersanyagárak szintje vagy az eladási, általános és adminisztratív költségek – elemzését írja elő. |
| --- | --- |

(199)

Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az alkalmi összefüggés vizsgálatakor azt kell megállapítani, hogy a dömpingelt behozatal (annak árai és mennyisége) okozott-e jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, vagy azt más tényezők eredményezték. Ebben a tekintetben az árak vonatkozásában az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése annak bizonyítását írja elő, hogy a dömpingelt behozatal árszintje kárt okoz. Ezért csupán a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat árszintje közötti különbségre utal. Így nincs olyan követelmény, amely az importárak szintjére ható tényezők – mint például a munkaerőköltség, a nyersanyagárak szintje vagy az eladási, általános és adminisztratív költségek – elemzését írja elő.

| (200) | A fentieket megerősíti az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének szövege, amely a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőkre vonatkozik. E tényezők e cikkben megadott felsorolásában nem szerepel a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásoló tényező. Összegezve, ha a behozatal dömpingelt, és még abban az esetben is, ha kedvezően hatott rá nyersanyag árának alakulása, nehéz belátni, hogy a nyersanyag árának ilyen kedvező alakulása miképpen lehet újabb kárt okozó tényező. |
| --- | --- |

(200)

A fentieket megerősíti az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének szövege, amely a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőkre vonatkozik. E tényezők e cikkben megadott felsorolásában nem szerepel a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásoló tényező. Összegezve, ha a behozatal dömpingelt, és még abban az esetben is, ha kedvezően hatott rá nyersanyag árának alakulása, nehéz belátni, hogy a nyersanyag árának ilyen kedvező alakulása miképpen lehet újabb kárt okozó tényező.

| (201) | Ezért a dömpingelt behozatal árszintjére ható tényezők – akár a nyersanyag árának változása, akár más – elemzése nem lehet döntő, továbbá ezek elemzése meghaladná az alaprendelet által előírt követelményeket. Ezek alapján a nyersanyagárral kapcsolatos érveket elutasították. |
| --- | --- |

(201)

Ezért a dömpingelt behozatal árszintjére ható tényezők – akár a nyersanyag árának változása, akár más – elemzése nem lehet döntő, továbbá ezek elemzése meghaladná az alaprendelet által előírt követelményeket. Ezek alapján a nyersanyagárral kapcsolatos érveket elutasították.

4.   KÖVETKEZTETÉS AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRŐL

| (202) | A közösségi gazdasági ágazat kárhelyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó behozatal erőteljes emelkedésével és a behozatal jelentős árleszorító hatásával. |
| --- | --- |

(202)

A közösségi gazdasági ágazat kárhelyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó behozatal erőteljes emelkedésével és a behozatal jelentős árleszorító hatásával.

| (203) | A más harmadik országokból érkező behozatal vonatkozásában, tekintettel a VI során az érintett behozatalénál kisebb piaci részesedésükre és különösen arra, hogy a VI során átlagárai mind az érintett behozatalénál, mind pedig – ami még jelentőségteljesebb – a közösségi gazdasági ágazaténál magasabbak voltak, azt a következtetést lehet levonni, hogy ezen egyéb tényezők hatása nem járulhatott hozzá jelentős módon a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Ráadásul elhanyagolható volt az a hatás, amit a nyersanyag árának a közösségi és az érintett országokbeli különbsége a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen tendenciáira a nyereségesség, a teljesítmény és a piaci részesedés terén gyakorolt, sőt valójában kedvező hatással kellett volna lennie a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(203)

A más harmadik országokból érkező behozatal vonatkozásában, tekintettel a VI során az érintett behozatalénál kisebb piaci részesedésükre és különösen arra, hogy a VI során átlagárai mind az érintett behozatalénál, mind pedig – ami még jelentőségteljesebb – a közösségi gazdasági ágazaténál magasabbak voltak, azt a következtetést lehet levonni, hogy ezen egyéb tényezők hatása nem járulhatott hozzá jelentős módon a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Ráadásul elhanyagolható volt az a hatás, amit a nyersanyag árának a közösségi és az érintett országokbeli különbsége a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen tendenciáira a nyereségesség, a teljesítmény és a piaci részesedés terén gyakorolt, sőt valójában kedvező hatással kellett volna lennie a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (204) | Az érdekelt felek nem vetettek fel egyéb olyan tényezőt, amely a közösségi gazdasági ágazatot egyúttal károsíthatták, illetve a vizsgálat során nem merült fel egyéb ilyen tényező. |
| --- | --- |

(204)

Az érdekelt felek nem vetettek fel egyéb olyan tényezőt, amely a közösségi gazdasági ágazatot egyúttal károsíthatták, illetve a vizsgálat során nem merült fel egyéb ilyen tényező.

| (205) | A fenti elemzés fényében, amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt behozatal káros hatását, a vizsgálat megerősítette, hogy ezen egyéb tényezők nem módosítják azt a tényt, hogy az értékelt kár a dömpingelt behozatalnak tudható be. |
| --- | --- |

(205)

A fenti elemzés fényében, amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt behozatal káros hatását, a vizsgálat megerősítette, hogy ezen egyéb tényezők nem módosítják azt a tényt, hogy az értékelt kár a dömpingelt behozatalnak tudható be.

| (206) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében az KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a Közösség gazdasági ágazatának. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében az KNK-ból és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a Közösség gazdasági ágazatának.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (207) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok arra, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. A lehetséges intézkedéseknek az eljárásban érintett felekre gyakorolt hatását és az intézkedések meg nem tételének következményeit is figyelembe vették. |
| --- | --- |

(207)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok arra, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. A lehetséges intézkedéseknek az eljárásban érintett felekre gyakorolt hatását és az intézkedések meg nem tételének következményeit is figyelembe vették.

1.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉRDEKE

| (208) | Az intézkedések hatása a várakozások szerint megakadályozza a további torzulásokat, és helyreállítja a piacon a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat versenyképes és életképes ágazat, ezt támasztja alá 2001-es állapota, amikor helyzete viszonylag kedvező volt a kiélesedő nemzetközi verseny ellenére. Ezért az intézkedések bevezetése feltehetően lehetővé teszi piaci részesedése növelését és eladási árai emelését, így ésszerű, a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához nélkülözhetetlen nyereségszintet ér el. Ez azt is lehetővé teszi, hogy folytassa a termelési létesítményeibe történő beruházásokat, így biztosítva a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását. |
| --- | --- |

(208)

Az intézkedések hatása a várakozások szerint megakadályozza a további torzulásokat, és helyreállítja a piacon a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat versenyképes és életképes ágazat, ezt támasztja alá 2001-es állapota, amikor helyzete viszonylag kedvező volt a kiélesedő nemzetközi verseny ellenére. Ezért az intézkedések bevezetése feltehetően lehetővé teszi piaci részesedése növelését és eladási árai emelését, így ésszerű, a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához nélkülözhetetlen nyereségszintet ér el. Ez azt is lehetővé teszi, hogy folytassa a termelési létesítményeibe történő beruházásokat, így biztosítva a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását.

| (209) | Másrészt, amennyiben nem rendelnek el dömpingellenes intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi ipar máris meglehetősen rossz helyzete tovább romlana. Nem lenne képes az érintett harmadik országból származó dömpingelt behozatallal való hatékony versenyzéshez szükséges befektetések megvalósítására. Ez a közeljövőben arra kényszerítene egyes vállalatokat, hogy állítsák le a termelésüket és váljanak meg alkalmazottaiktól. Így veszélybe kerülne az együttműködő közösségi gazdasági ágazat 3 300 közvetlen állása. A zsákok és zacskók teljes közösségi gyártásában megközelítőleg 12 000 álláshely érintett, amelyek általában a kis- és középvállalkozásokban találhatók. A közösségi termelés leállásával a Közösség nagyobb mértékben függne a Közösségen kívüli szállítóktól. |
| --- | --- |

(209)

Másrészt, amennyiben nem rendelnek el dömpingellenes intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi ipar máris meglehetősen rossz helyzete tovább romlana. Nem lenne képes az érintett harmadik országból származó dömpingelt behozatallal való hatékony versenyzéshez szükséges befektetések megvalósítására. Ez a közeljövőben arra kényszerítene egyes vállalatokat, hogy állítsák le a termelésüket és váljanak meg alkalmazottaiktól. Így veszélybe kerülne az együttműködő közösségi gazdasági ágazat 3 300 közvetlen állása. A zsákok és zacskók teljes közösségi gyártásában megközelítőleg 12 000 álláshely érintett, amelyek általában a kis- és középvállalkozásokban találhatók. A közösségi termelés leállásával a Közösség nagyobb mértékben függne a Közösségen kívüli szállítóktól.

| (210) | Ennek megfelelően azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon, ezért az intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálják. |
| --- | --- |

(210)

Ennek megfelelően azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon, ezért az intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálják.

2.   A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK/KERESKEDŐK ÉS KISKERESKEDŐK ÉRDEKE

| (211) | A Bizottság kérdőíveket küldött négy kiválasztott importőrnek/kereskedőnek, akik az érintett országokból származó behozatal teljes értékesítésének 9 %-át képviselik. Azonban csak két, az érintett országokból érkező teljes import 3 %-át képviselő importőr/kereskedő válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök szerint az intézkedések bevezetése esetén az érintett termék eladási ára emelkedne, a fogyasztóknak többet kellene fizetniük az érintett termékért, és így a vám hatását a fogyasztókra terhelnék. E tekintetben tehát a független importőröket korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érintené. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság kérdőíveket küldött négy kiválasztott importőrnek/kereskedőnek, akik az érintett országokból származó behozatal teljes értékesítésének 9 %-át képviselik. Azonban csak két, az érintett országokból érkező teljes import 3 %-át képviselő importőr/kereskedő válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök szerint az intézkedések bevezetése esetén az érintett termék eladási ára emelkedne, a fogyasztóknak többet kellene fizetniük az érintett termékért, és így a vám hatását a fogyasztókra terhelnék. E tekintetben tehát a független importőröket korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érintené.

| (212) | Az érintett terméket legnagyobbrészt kiskereskedelmi vállalkozások terjesztik. A termék egyes típusait, például a különböző bevásárlótáskákat a Közösség egyes országaiban ingyenesen bocsátják a vásárlók rendelkezésére, míg más típusokat (fagyasztótáskák, pelenkászacskók és szemeteszacskók) árusítanak a fogyasztók számára. Meg kell jegyezni, hogy egyes tagállamokban – például az Egyesült Királyságban – a fogyasztóknak jelenleg nem kell fizetni az egyszer használatos bevásárlótáskákért. |
| --- | --- |

(212)

Az érintett terméket legnagyobbrészt kiskereskedelmi vállalkozások terjesztik. A termék egyes típusait, például a különböző bevásárlótáskákat a Közösség egyes országaiban ingyenesen bocsátják a vásárlók rendelkezésére, míg más típusokat (fagyasztótáskák, pelenkászacskók és szemeteszacskók) árusítanak a fogyasztók számára. Meg kell jegyezni, hogy egyes tagállamokban – például az Egyesült Királyságban – a fogyasztóknak jelenleg nem kell fizetni az egyszer használatos bevásárlótáskákért.

| (213) | A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingellenes vámnak a gazdasági szereplőkre – különösen a kiskereskedelmi szektoréra – gyakorolt pénzügyi hatását jelentősen eltúlozták. Egyes kiskereskedők azt állították, hogy egy 10 %-os vám egyedül a kiskereskedelmi ágazatban évente 220 millió euro többletköltséget eredményezne. A vizsgálat alapján, mivel az érintett behozatal teljes vámértéke 375 millió euro, az átlagosan 10 %-os vám a Közösségben maximálisan évi 38 millió eurót eredményezne. A kiskereskedők által a kérdőívre adott két válasz alapján továbbá az érintett termék átlagos eladása forgalmuk kevesebb, mint 0,1 %-át tette ki. Ezért az említett szintű dömpingellenes vám hatása csak kismértékben növelné költségeiket. Emellett a többletköltség egy része elosztható az ellátórendszer különféle szintjein. E kiskereskedők érveit ezért elutasították. |
| --- | --- |

(213)

A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingellenes vámnak a gazdasági szereplőkre – különösen a kiskereskedelmi szektoréra – gyakorolt pénzügyi hatását jelentősen eltúlozták. Egyes kiskereskedők azt állították, hogy egy 10 %-os vám egyedül a kiskereskedelmi ágazatban évente 220 millió euro többletköltséget eredményezne. A vizsgálat alapján, mivel az érintett behozatal teljes vámértéke 375 millió euro, az átlagosan 10 %-os vám a Közösségben maximálisan évi 38 millió eurót eredményezne. A kiskereskedők által a kérdőívre adott két válasz alapján továbbá az érintett termék átlagos eladása forgalmuk kevesebb, mint 0,1 %-át tette ki. Ezért az említett szintű dömpingellenes vám hatása csak kismértékben növelné költségeiket. Emellett a többletköltség egy része elosztható az ellátórendszer különféle szintjein. E kiskereskedők érveit ezért elutasították.

| (214) | Ugyanezen kiskereskedők azt is állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat kínálatából hiányoznak az érintett termék egyes típusai, sőt a közösségi gazdasági ágazat egésze sem lenne képes a közösségi kereslet kielégítésére. E tekintetben először is a zsákok és zacskók kínálatára vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állítaná le az érintett országokból származó kínálatot, mindössze visszaállítaná a piacon az egyenlő feltételeket. A zsákok és zacskók behozatala továbbra is kielégíti a közösségi piac keresletének egy részét. Emellett a közösségi gazdasági ágazat meglévő termelési kapacitással rendelkezik az erősödő kínálat kiszolgálásához. Mindenesetre a műanyag zsákok és zacskók bármely típusának további kínálata megoldható azokból az országokból származó termékekkel, amelyekre az intézkedések nem vonatkoznak. Az érveket ezért elutasították. |
| --- | --- |

(214)

Ugyanezen kiskereskedők azt is állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat kínálatából hiányoznak az érintett termék egyes típusai, sőt a közösségi gazdasági ágazat egésze sem lenne képes a közösségi kereslet kielégítésére. E tekintetben először is a zsákok és zacskók kínálatára vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állítaná le az érintett országokból származó kínálatot, mindössze visszaállítaná a piacon az egyenlő feltételeket. A zsákok és zacskók behozatala továbbra is kielégíti a közösségi piac keresletének egy részét. Emellett a közösségi gazdasági ágazat meglévő termelési kapacitással rendelkezik az erősödő kínálat kiszolgálásához. Mindenesetre a műanyag zsákok és zacskók bármely típusának további kínálata megoldható azokból az országokból származó termékekkel, amelyekre az intézkedések nem vonatkoznak. Az érveket ezért elutasították.

| (215) | A jótékonysági célokra adományokat gyűjtő kiskereskedőket képviselő társulás azt állította, hogy bármilyen vám aránytalanul kedvezőtlen helyzetbe hozná adománygyűjtő tevékenységüket, mivel olyan zacskókat szereztek be, amelyeket ingyen bocsátanak ügyfeleik rendelkezésére. Azt is állították, hogy a jótékonysági célú, újrahasznosított termékek gyűjtésére használt zacskók miatt a dömpingellenes vám kivetése kedvezőtlen lenne számukra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az adománygyűjtés e típusa, habár jótékonysági célú, üzleti alapon történik. Emiatt ugyanazokkal a kockázatokkal kell szembenéznie, mint bármely más üzleti tevékenységnek, és ugyanazon megítélés alá kell tartoznia. E kiskereskedők esetében sem járna jelentősen más hatással a vám kivetése, mint mások esetében. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(215)

A jótékonysági célokra adományokat gyűjtő kiskereskedőket képviselő társulás azt állította, hogy bármilyen vám aránytalanul kedvezőtlen helyzetbe hozná adománygyűjtő tevékenységüket, mivel olyan zacskókat szereztek be, amelyeket ingyen bocsátanak ügyfeleik rendelkezésére. Azt is állították, hogy a jótékonysági célú, újrahasznosított termékek gyűjtésére használt zacskók miatt a dömpingellenes vám kivetése kedvezőtlen lenne számukra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az adománygyűjtés e típusa, habár jótékonysági célú, üzleti alapon történik. Emiatt ugyanazokkal a kockázatokkal kell szembenéznie, mint bármely más üzleti tevékenységnek, és ugyanazon megítélés alá kell tartoznia. E kiskereskedők esetében sem járna jelentősen más hatással a vám kivetése, mint mások esetében. Ezért ezt az érvet elutasították.

3.   A FOGYASZTÓK ÉRDEKEI

| (216) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig egyetlen fogyasztói szervezet sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(216)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig egyetlen fogyasztói szervezet sem jelentkezett.

| (217) | Néhány importőr azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a fogyasztóra terhelt áremelkedéshez vezetne, mivel az eladási árak szintjét a vámokhoz igazítanák. |
| --- | --- |

(217)

Néhány importőr azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a fogyasztóra terhelt áremelkedéshez vezetne, mivel az eladási árak szintjét a vámokhoz igazítanák.

| (218) | Azonban a fentiekben említettek szerint egyes kiskereskedők a termékek egy részét ingyenesen bocsátják ügyfeleik rendelkezésére. Ha a kiskereskedők nem változtatnak jól bevált üzletpolitikájukon, a fogyasztók ezekben az esetekben nem érzik meg a dömpingellenes intézkedések hatását. |
| --- | --- |

(218)

Azonban a fentiekben említettek szerint egyes kiskereskedők a termékek egy részét ingyenesen bocsátják ügyfeleik rendelkezésére. Ha a kiskereskedők nem változtatnak jól bevált üzletpolitikájukon, a fogyasztók ezekben az esetekben nem érzik meg a dömpingellenes intézkedések hatását.

| (219) | Az átlagosan 10 %-os vám (zacskóként 7 g feltételezett tömeggel számolva) átlagosan 0,086 eurocenttel növeli az importált és 0,016 centtel a Közösségben eladott zacskók árát. Ez a növekedés elhanyagolható akkor is, ha terhét csak a fogyasztók állják. Valójában a vámnak a fogyasztót érintő hatása ennél alacsonyabb lesz, mivel a költségek az ellátólánc különböző szintjein egyenletesen oszlanak majd meg. |
| --- | --- |

(219)

Az átlagosan 10 %-os vám (zacskóként 7 g feltételezett tömeggel számolva) átlagosan 0,086 eurocenttel növeli az importált és 0,016 centtel a Közösségben eladott zacskók árát. Ez a növekedés elhanyagolható akkor is, ha terhét csak a fogyasztók állják. Valójában a vámnak a fogyasztót érintő hatása ennél alacsonyabb lesz, mivel a költségek az ellátólánc különböző szintjein egyenletesen oszlanak majd meg.

4.   VERSENY- ÉS KERESKEDELEMTORZÍTÓ HATÁSOK

| (220) | Az intézkedéseknek a közösségi versenyre gyakorolt hatását tekintve az érintett exportáló gyártók továbbra is értékesíthetik a műanyag zsákokat és zacskókat, mivel piaci helyzetük erős. A közösségi gyártók nagy számával és az egyéb harmadik országokból származó behozatallal együtt ez biztosítja majd, hogy az érintett terméket továbbra is méltányos áron kínáló forgalmazók széles választéka álljon a felhasználók és kiskereskedők rendelkezésére. |
| --- | --- |

(220)

Az intézkedéseknek a közösségi versenyre gyakorolt hatását tekintve az érintett exportáló gyártók továbbra is értékesíthetik a műanyag zsákokat és zacskókat, mivel piaci helyzetük erős. A közösségi gyártók nagy számával és az egyéb harmadik országokból származó behozatallal együtt ez biztosítja majd, hogy az érintett terméket továbbra is méltányos áron kínáló forgalmazók széles választéka álljon a felhasználók és kiskereskedők rendelkezésére.

| (221) | Jelentős számú szereplő marad tehát a piacon, így továbbra is lehetséges lesz a kereslet kielégítése. A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy a verseny minden valószínűség szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően erős marad. |
| --- | --- |

(221)

Jelentős számú szereplő marad tehát a piacon, így továbbra is lehetséges lesz a kereslet kielégítése. A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy a verseny minden valószínűség szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően erős marad.

5.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEKRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK

| (222) | A Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó intézkedések elrendelése egyértelműen a közösségi gazdasági ágazat érdeke lenne. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy növekedjen és talpra álljon a dömpingelt behozatal okozta kár után. Ha azonban nem hoznak intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi termelés továbbra is csökkenni fog, és több piaci szereplő hagyja el az üzletágat. Továbbá az importőröket és a kiskereskedőket ez nem fogja jelentősen érinteni, mivel a tisztességes árú zsákok és zacskók – köztük az egyéb harmadik országból származó behozatal – továbbra is elérhetők lesznek a piacon. |
| --- | --- |

(222)

A Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó intézkedések elrendelése egyértelműen a közösségi gazdasági ágazat érdeke lenne. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy növekedjen és talpra álljon a dömpingelt behozatal okozta kár után. Ha azonban nem hoznak intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi termelés továbbra is csökkenni fog, és több piaci szereplő hagyja el az üzletágat. Továbbá az importőröket és a kiskereskedőket ez nem fogja jelentősen érinteni, mivel a tisztességes árú zsákok és zacskók – köztük az egyéb harmadik országból származó behozatal – továbbra is elérhetők lesznek a piacon.

| (223) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely megakadályozná a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetését. |
| --- | --- |

(223)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely megakadályozná a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetését.

H.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

| (224) | Tekintettel a dömpinggel, az okozott kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó behozatalra a dömpingelt behozatal által a közösségi iparágnak okozott további kár megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(224)

Tekintettel a dömpinggel, az okozott kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó behozatalra a dömpingelt behozatal által a közösségi iparágnak okozott további kár megelőzése érdekében.

| (225) | Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az ilyen behozatalok által okozott károk megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámösszeg kiszámításánál úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű adózás előtti ésszerű nyereséget érjen el, amelyet az ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatal nélkül – a Közösségben elérhet hasonló termékek értékesítéseivel. Az e számításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a hasonló termék eladási forgalmának 6 %-a, amely megfelelő, a gazdasági ágazat által rendes versenyfeltételek mellett elérhető nyereségszint, és amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal erőteljes megjelenése előtt ért el. |
| --- | --- |

(225)

Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az ilyen behozatalok által okozott károk megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámösszeg kiszámításánál úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű adózás előtti ésszerű nyereséget érjen el, amelyet az ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatal nélkül – a Közösségben elérhet hasonló termékek értékesítéseivel. Az e számításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a hasonló termék eladási forgalmának 6 %-a, amely megfelelő, a gazdasági ágazat által rendes versenyfeltételek mellett elérhető nyereségszint, és amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal erőteljes megjelenése előtt ért el.

| (226) | Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok e vállalatok esetében a vizsgálat során talált helyzetet tükrözik. Ezért ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok, következésképp az említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(226)

Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok e vállalatok esetében a vizsgálat során talált helyzetet tükrözik. Ezért ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok, következésképp az említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazhatók.

| (227) | A MET-ben és IT-ben nem részesülő kínai exportáló gyártó tekintetében e vállalat nem részesül egyéni dömpingellenes vámtételben, jóllehet kiszámították dömpingkülönbözetét, a fenti (131) preambulumbekezdésben elmagyarázottaknak megfelelően. Az e vállalat – együttműködő exportáló gyártó – által előállított termékek behozatalára ezért a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre meghatározott általános vámtétel vonatkozik, a (228) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(227)

A MET-ben és IT-ben nem részesülő kínai exportáló gyártó tekintetében e vállalat nem részesül egyéni dömpingellenes vámtételben, jóllehet kiszámították dömpingkülönbözetét, a fenti (131) preambulumbekezdésben elmagyarázottaknak megfelelően. Az e vállalat – együttműködő exportáló gyártó – által előállított termékek behozatalára ezért a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre meghatározott általános vámtétel vonatkozik, a (228) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (228) | Az együttműködő, de a mintában nem szereplő exportőrökre vonatkozó vámtétel mindkét ország esetében az (54) preambulumbekezdés értelmében, a mintában szereplő vállalatokra megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga. Az e rendelet rendelkező részében vagy mellékletében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(228)

Az együttműködő, de a mintában nem szereplő exportőrökre vonatkozó vámtétel mindkét ország esetében az (54) preambulumbekezdés értelmében, a mintában szereplő vállalatokra megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga. Az e rendelet rendelkező részében vagy mellékletében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

| (229) | Minden olyan kérelemmel, amely ezeknek az egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeknek az alkalmazását célozza (például a szervezet névváltozását vagy az új termelési, illetve értékesítési egységek kialakítását követően), haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulni, rendelkezésre bocsátva az összes vonatkozó információt, különösen a vállalat tevékenységében bekövetkező minden olyan változást illetően, amely a vállalat termelését, belföldi és exportértékesítéseit érinti, amely például a névváltoztatással, illetve a termelési és értékesítési egységekben bekövetkező változással kapcsolatban áll. Indokolt esetben a rendelet megfelelően módosításra kerül az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében ezen eljárásban új exportőr-felülvizsgálat egyéni dömpingkülönbözet megállapítása céljából nem kezdeményezhető, mivel a mintavétel a KNK, Malajzia és Thaiföld exportáló gyártóira vonatkozott. Azonban valamely új exportáló gyártó és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok egyenlő elbírálásának biztosítására a Bizottság úgy véli, hogy rendelkezni kell az utóbbi vállalatokra vonatkozó vámnak az olyan új exportáló gyártók tekintetében történő alkalmazására, amelyek be tudják bizonyítani, hogy az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében jogosultak a felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

(229)

Minden olyan kérelemmel, amely ezeknek az egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeknek az alkalmazását célozza (például a szervezet névváltozását vagy az új termelési, illetve értékesítési egységek kialakítását követően), haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulni, rendelkezésre bocsátva az összes vonatkozó információt, különösen a vállalat tevékenységében bekövetkező minden olyan változást illetően, amely a vállalat termelését, belföldi és exportértékesítéseit érinti, amely például a névváltoztatással, illetve a termelési és értékesítési egységekben bekövetkező változással kapcsolatban áll. Indokolt esetben a rendelet megfelelően módosításra kerül az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében ezen eljárásban új exportőr-felülvizsgálat egyéni dömpingkülönbözet megállapítása céljából nem kezdeményezhető, mivel a mintavétel a KNK, Malajzia és Thaiföld exportáló gyártóira vonatkozott. Azonban valamely új exportáló gyártó és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok egyenlő elbírálásának biztosítására a Bizottság úgy véli, hogy rendelkezni kell az utóbbi vállalatokra vonatkozó vámnak az olyan új exportáló gyártók tekintetében történő alkalmazására, amelyek be tudják bizonyítani, hogy az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében jogosultak a felülvizsgálatra.

| (230) | A rendelet I. vagy II. mellékletében meghatározott listákba új, KNK-beli vagy thaiföldi exportáló gyártó felvételére vonatkozó kérelemmel haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulni, benyújtva valamennyi releváns információt, különösen az arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az érintett vállalat megfelel a rendelet 2. cikkében meghatározott három feltételnek. Szükség esetén a rendeletet a minta átlagos vámtételében részesülő, az I. és II. mellékletben szereplő vállalatok listájának naprakésszé tételével módosítják. |
| --- | --- |

(230)

A rendelet I. vagy II. mellékletében meghatározott listákba új, KNK-beli vagy thaiföldi exportáló gyártó felvételére vonatkozó kérelemmel haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulni, benyújtva valamennyi releváns információt, különösen az arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az érintett vállalat megfelel a rendelet 2. cikkében meghatározott három feltételnek. Szükség esetén a rendeletet a minta átlagos vámtételében részesülő, az I. és II. mellékletben szereplő vállalatok listájának naprakésszé tételével módosítják.

| (231) | A fenti megállapításokra tekintettel a dömpingellenes vámtételek a következők:









  Ország | Exportáló gyártó | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | Cedo (Shanghai) Limited és Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co. Ltd., Shanghai | 7,4 % | 39,0 % | 7,4 % |
| Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 % | 74,6 % | 5,1 % |
| Sunway Kordis Shanghai és Shanghai Sunway Polysell, Shanghai | 4,8 % | 37,4 % | 4,8 % |
| Suzhou Guoxin Group Co. Ltd, Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd, Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 % | 61,3 % | 7,8 % |
| Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi | 12,8 % | 57,8 % | 12,8 % |
| Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan | 5,7 % | 34,3 % | 5,7 % |
| Huizhou Jun Yang Plastics Co, Huizhou | 4,8 % | 30,8 % | 4,8 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók | 8,4 % | 49,3 % | 8,4 % |
| Összes többi vállalat | 28,8 % | 34,3 % | 28,8 % |
| Thaiföld | King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi és Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 % | 37,4 % | 14,3 % |
| Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 % | 10,6 % | 5,1 % |
| Naraipak Co., Ltd. és Narai Packaging (Thaiföld) Ltd., Bangkok | 10,4 % | 29,7 % | 10,4 % |
| Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 % | 23,9 % | 6,8 % |
| Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakhonpathom | 5,8 % | 53,5 % | 5,8 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók | 7,9 % | 27,6 % | 7,9 % |
| Összes többi vállalat | 14,3 % | 37,4 % | 14,3 % |

(231)

A fenti megállapításokra tekintettel a dömpingellenes vámtételek a következők:

Ország

Exportáló gyártó

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Vámtétel

KNK

Cedo (Shanghai) Limited és Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co. Ltd., Shanghai

7,4 %

39,0 %

7,4 %

Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai

5,1 %

74,6 %

5,1 %

Sunway Kordis Shanghai és Shanghai Sunway Polysell, Shanghai

4,8 %

37,4 %

4,8 %

Suzhou Guoxin Group Co. Ltd, Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd, Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang

7,8 %

61,3 %

7,8 %

Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi

12,8 %

57,8 %

12,8 %

Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan

5,7 %

34,3 %

5,7 %

Huizhou Jun Yang Plastics Co, Huizhou

4,8 %

30,8 %

4,8 %

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

8,4 %

49,3 %

8,4 %

Összes többi vállalat

28,8 %

34,3 %

28,8 %

Thaiföld

King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi és Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok

14,3 %

37,4 %

14,3 %

Multibax Public Co., Ltd., Chonburi

5,1 %

10,6 %

5,1 %

Naraipak Co., Ltd. és Narai Packaging (Thaiföld) Ltd., Bangkok

10,4 %

29,7 %

10,4 %

Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok

6,8 %

23,9 %

6,8 %

Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakhonpathom

5,8 %

53,5 %

5,8 %

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

7,9 %

27,6 %

7,9 %

Összes többi vállalat

14,3 %

37,4 %

14,3 %

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A KNK-ból és Thaiföldről származó, tömegében legalább 20 % polietilént tartalmazó, legfeljebb 100 mikrométer vastagságú, az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá (TARIC-kódok: 3923210020, 3923291020 és 3923299020) besorolt műanyag zsákok és zacskók behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

(2)   Az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árra alkalmazandó végleges vámtétel a következőképpen alakul:

| Ország | Vállalat | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Cedo (Shanghai) Limited és Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co. Ltd., Shanghai | 7,4 | A757 |
| Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 | A758 |
| Sunway Kordis Shanghai Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai | 4,8 | A760 |
| Suzhou Guoxin Group Co. Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 | A761 |
| Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi | 12,8 | A763 |
| Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan | 5,7 | A764 |
| Huizhou Jun Yang Plastics Co,. Ltd., Huizhou | 4,8 | A765 |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 8,4 | A766 |
| Összes többi vállalat | 28,8 | A999 |
| Thaiföld | King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi és Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 | A767 |
| Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 | A768 |
| Naraipak Co., Ltd. és Narai Packaging (Thaiföld) Ltd., Bangkok | 10,4 | A769 |
| Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 | A770 |
| Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakonpathom | 5,8 | A771 |
| A II. mellékletben felsorolt vállalatok | 7,9 | A772 |
| Összes többi vállalat | 14,3 | A999 |

Ország

Vállalat

Vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköztársaság

Cedo (Shanghai) Limited és Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co. Ltd., Shanghai

7,4

A757

Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai

5,1

A758

Sunway Kordis Shanghai Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai

4,8

A760

Suzhou Guoxin Group Co. Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang

7,8

A761

Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi

12,8

A763

Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan

5,7

A764

Huizhou Jun Yang Plastics Co,. Ltd., Huizhou

4,8

A765

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

8,4

A766

Összes többi vállalat

28,8

A999

Thaiföld

King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi és Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok

14,3

A767

Multibax Public Co., Ltd., Chonburi

5,1

A768

Naraipak Co., Ltd. és Narai Packaging (Thaiföld) Ltd., Bangkok

10,4

A769

Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok

6,8

A770

Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakonpathom

5,8

A771

A II. mellékletben felsorolt vállalatok

7,9

A772

Összes többi vállalat

14,3

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ha bármely új exportáló gyártó a KNK-ban vagy Thaiföldön elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra, hogy

| — | a vizsgált időszak során (2004. április 1. és 2005. március 31. között) nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében leírt termékeket, valamint |
| --- | --- |

—

a vizsgált időszak során (2004. április 1. és 2005. március 31. között) nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében leírt termékeket, valamint

| — | nem áll kapcsolatban olyan KNK-beli vagy thaiföldi exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, valamint |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban olyan KNK-beli vagy thaiföldi exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, valamint

| — | az érintett terméket a Közösségbe ténylegesen az után a vizsgálati időszak után exportálta, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt egy jelentős mennyisének a Közösségbe történő exportálására, |
| --- | --- |

—

az érintett terméket a Közösségbe ténylegesen az után a vizsgálati időszak után exportálta, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt egy jelentős mennyisének a Közösségbe történő exportálására,

akkor a Tanács, a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslat alapján egyszerű többséggel eljárva úgy módosíthatja az 1. cikk (3) bekezdését, hogy új exportáló gyártóval egészíti ki az I. vagy II. mellékletben szereplő listát.

3. cikk

A Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalával kapcsolatos eljárás megszűnik.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKKARINEN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 159., 2005.6.30., 19. o.

2

(3)  Applied Market Information Ltd., weboldal: www.amiplastics.com.

3

(4)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 12. o.

4

(5)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 10. o.

5

(6)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 7. o.

6

(7)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 12. o.

7

(8)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 6. o.

8

(9)  AMI (weboldal: www.amiplastics.com), Polietilén fólia extrudálók (Polyethylene film extruders), 6. kiadás (ISBN-szám: 1 904188 12 5), 10. o.

9

---

I. MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ KÍNAI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

Kiegészítő TARIC-kód A766

| BEIJING LIANBIN PLASTIC & PRINTING CO LTD | Beijing |
| --- | --- |
| CHANGLE BEIHAI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zhuliu |
| CHANGLE UNITE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| CHANGLE HUALONG PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle |
| CHANGLE SANDELI PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle |
| CHANGLE SHENGDA RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| CHANGZHOU HUAGUANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Wujin |
| CHEONG FAT PLASTIC BAGS (CHINA) PRINTING FACTORY | Shenzhen |
| CHUN HING PLASTIC PACKAGING MANUFACTORY LTD | Hong Kong |
| CHUN YIP (SHENZHEN) PLASTICS LIMITED | Shenzhen |
| CROWN POLYETHYLENE PRODUCTS (INT'L) LTD. | Hong Kong |
| DALIAN JINSHIDA PACKING PRODUCTS CO., LTD | Dalian |
| DONG GUAN HARBONA PLASTIC & METALS FACTORY CO., LTD. | Dongguan |
| DONGGUAN CHERRY PLASTIC INDUSTRIAL, LTD | Dongguan |
| DONGGUAN FIRSTWAY PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Dongguan |
| DONGGUAN MARUMAN PLASTIC PACKAGING COMPANY LIMITED | Dongguan |
| DONGGUAN NAN SING PLASTICS LIMITED | Dongguan |
| DONGGUAN NOZAWA PLASTIC PRODUCTS CO. LTD | Dongguan |
| DONGGUAN RUI LONG PLASTICS FACTORY | Dongguan |
| FOSHAN SHUNDE KANGFU PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Shunde |
| FU YUEN ENTERPRISES CO. | Hong Kong |
| GOLD MINE PLASTIC INDUSTRIAL LIMITED | Jiangmen |
| GOOD-IN HOLDINGS LTD. | Hong Kong |
| HANG LUNG PLASTIC FACTORY (SHENZHEN) LTD | Shenzhen |
| JIANGMEN CITY XIN HUI HENGLONG PLASTIC LTD. | Jiangmen |
| JIANGMEN TOPTYPE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jiangmen |
| JIANGMEN XINHUI FENGZE PLASTIC COMPANY LTD. | Jiangmen |
| JIANGYIN BRAND POLYTHENE PACKAGING CO., LTD. | Jiangyin |
| JINAN BAIHE PLASTIC PRODUCTS COMPANY LIMITED | Jinan |
| JINAN CHANGWEI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jinan |
| JINAN CHENGLIN PLASTIC PRODUCTS COMPANY LTD. | Jinan |
| JINAN MINFENG PLASTIC CO., LTD. | Jinan |
| JINYANG PACKING PRODUCTS (WEIFANG) CO. LTD | Qingzhou |
| JUXIAN HUACHANG PLASTIC CO., LTD | Liuguanzhuang |
| JUXIAN HUAYANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang |
| KIN WAI POLY BAG PRINTING LTD. | Hong Kong |
| LAIZHOU JINYUAN PLASTICS INDUSTRY & TRADE CO., LTD. | Laizhou |
| LAIZHOU YUANXINYIE PLASTIC MACHINERY CO., LTD. | Laizhou |
| LICK SAN PLASTIC BAGS (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen |
| LINQU SHUNXING PLASTIC PRODUCTS CO. LTD | Linqu |
| LONGKOU CITY LONGDAN PLASTIC CORPORATION LTD. | Longkou |
| NEW CARING PLASTIC MANUFACTORY LTD. | Jiangmen |
| NEW WAY POLYPAK DONGYING CO., LTD. | Dongying |
| NINGBO HUASEN PLASTHETICS CO., LTD. | Ningbo |
| NINGBO MARUMAN PACKAGING PRODUCT CO. LTD. | Ningbo |
| POLY POLYETHYLENE BAGS AND PRINTING CO. | Hong Kong |
| QINGDAO NEW LEFU PACKAGING CO., LTD. | Qingdao |
| RALLY PLASTICS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan |
| RIZHAO XINAO PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang |
| DONGGUAN SEA LAKE PLASTIC PRODUCTS MANUFACTURING CO., LTD. | Dongguan |
| SHANGHAI HANHUA PLASTIC PACKAGE PRODUCT CO., LTD. | Shanghai |
| SHANGHAI HUAYUE PACKAGING PRODUCTS CO., LTD. | Shanghai |
| SHANGHAI LIQIANG PLASTICS INDUSTRY CO., LTD. | Zhangyan |
| SHANGHAI MINGYE PLASTICS GOODS COMPANY LIMITED | Shanghai |
| SHANGHAI QUTIAN TECHNOLOGY INDUSTRY DEVELOPMENT CO. LTD. | Shanghai |
| SHANTOU ULTRA DRAGON PLASTICS LTD. | Shantou |
| SHAOXING YUCI PLASTICS AND BAKELITE PRODUCTS CO., LTD. | Shangyu |
| SHENG YOUNG INDUSTRIAL (ZHONGSHAN) CO., LTD. | Zhongshan |
| SUPREME DEVELOPMENT COMPANY LIMITED | Hong Kong |
| TAISHING PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan |
| TIANJIN MINGZE PLASTIC PACKAGING CO., LTD. | Tianjin |
| UNIVERSAL PLASTIC & METAL MANUFACTURING LIMITED | Hong Kong |
| WAI YUEN INDUSTRIAL AND DEVELOPMENT LTD | Hong Kong |
| WEIFANG DESHUN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| WEIFANG HENGSHENG RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| WEIFANG HONGYUAN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| WEIFANG HUASHENG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle |
| WEIFANG KANGLE PLASTICS CO., LTD. | Changle |
| WEIFANG LIFA PLASTIC PACKING CO., LTD. | Weifang |
| WEIFANG XINLI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang |
| WEIFANG YUANHUA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang |
| WEIFANG YUJIE PLASTICS PRODUCTS CO., LTD. | Weifang |
| WEIHAI WEIQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Weihai |
| WINNER BAGS PRODUCT COMPANY (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen |
| WUI HING PLASTIC BAGS PRINTING (SHENZHEN) COMPANY LIMITED | Shenzhen |
| XIAMEN EGRET PLASTICS CO., LTD. | Gaoqi |
| XIAMEN RICHIN PLASTIC CO., LTD | Xiamen |
| XIAMEN UNITED OVERSEA ENTERPRISES LTD. | Xiamen |
| XIAMEN XINGXIA POLYMERS CO., LTD | Xiamen |
| XIAMEN XINYATAI PLASTIC INDUSTRY CO. LTD. | Xiamen |
| XINHUI ALIDA POLYTHENE LIMITED | Xinhui |
| XINTAI CHUNHUI MODIFIED PLASTIC CO., LTD | Xintai |
| YANTAI BAGMART PACKAGING CO., LTD. | Yantai |
| YANTAI LONGQUAN PACKAGING MATERIAL CO. LTD. | Yantai |
| YAU BONG POLYBAGS PRINTING CO., LTD. | Hong Kong |
| YINKOU FUCHANG PLASTIC PRODUCTS. CO., LTD. | Yingkou |
| YONGCHANG (CHANGLE) PLASTIC INDUSTRIES CO., LTD. | Weifang |
| ZHANGJIAGANG YUANHEYI PAPER & PLASTIC COLOR PRINTING & PACKING CO., LTD | Zhangjiagang |
| ZHONGSHAN DONGFENG HUNG WAI PLASTIC BAG MFY | Zhongshan |
| ZHONGSHAN HUANGPU TOWN LIHENG METAL & PLASTIC FACTORY | Zhongshan |
| ZHUHAI CHINTEC PACKING TECHNOLOGY ENTERPRISE CO. LTD | Zhuhai |
| ZIBO WEIJIA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zibo |

BEIJING LIANBIN PLASTIC & PRINTING CO LTD

Beijing

CHANGLE BEIHAI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Zhuliu

CHANGLE UNITE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Changle

CHANGLE HUALONG PLASTIC PRODUCTS CO LTD

Changle

CHANGLE SANDELI PLASTIC PRODUCTS CO LTD

Changle

CHANGLE SHENGDA RUBBER PRODUCTS CO., LTD.

Changle

CHANGZHOU HUAGUANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Wujin

CHEONG FAT PLASTIC BAGS (CHINA) PRINTING FACTORY

Shenzhen

CHUN HING PLASTIC PACKAGING MANUFACTORY LTD

Hong Kong

CHUN YIP (SHENZHEN) PLASTICS LIMITED

Shenzhen

CROWN POLYETHYLENE PRODUCTS (INT'L) LTD.

Hong Kong

DALIAN JINSHIDA PACKING PRODUCTS CO., LTD

Dalian

DONG GUAN HARBONA PLASTIC & METALS FACTORY CO., LTD.

Dongguan

DONGGUAN CHERRY PLASTIC INDUSTRIAL, LTD

Dongguan

DONGGUAN FIRSTWAY PLASTIC PRODUCTS CO., LTD

Dongguan

DONGGUAN MARUMAN PLASTIC PACKAGING COMPANY LIMITED

Dongguan

DONGGUAN NAN SING PLASTICS LIMITED

Dongguan

DONGGUAN NOZAWA PLASTIC PRODUCTS CO. LTD

Dongguan

DONGGUAN RUI LONG PLASTICS FACTORY

Dongguan

FOSHAN SHUNDE KANGFU PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Shunde

FU YUEN ENTERPRISES CO.

Hong Kong

GOLD MINE PLASTIC INDUSTRIAL LIMITED

Jiangmen

GOOD-IN HOLDINGS LTD.

Hong Kong

HANG LUNG PLASTIC FACTORY (SHENZHEN) LTD

Shenzhen

JIANGMEN CITY XIN HUI HENGLONG PLASTIC LTD.

Jiangmen

JIANGMEN TOPTYPE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Jiangmen

JIANGMEN XINHUI FENGZE PLASTIC COMPANY LTD.

Jiangmen

JIANGYIN BRAND POLYTHENE PACKAGING CO., LTD.

Jiangyin

JINAN BAIHE PLASTIC PRODUCTS COMPANY LIMITED

Jinan

JINAN CHANGWEI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Jinan

JINAN CHENGLIN PLASTIC PRODUCTS COMPANY LTD.

Jinan

JINAN MINFENG PLASTIC CO., LTD.

Jinan

JINYANG PACKING PRODUCTS (WEIFANG) CO. LTD

Qingzhou

JUXIAN HUACHANG PLASTIC CO., LTD

Liuguanzhuang

JUXIAN HUAYANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD

Liuguanzhuang

KIN WAI POLY BAG PRINTING LTD.

Hong Kong

LAIZHOU JINYUAN PLASTICS INDUSTRY & TRADE CO., LTD.

Laizhou

LAIZHOU YUANXINYIE PLASTIC MACHINERY CO., LTD.

Laizhou

LICK SAN PLASTIC BAGS (SHENZHEN) CO., LTD.

Shenzhen

LINQU SHUNXING PLASTIC PRODUCTS CO. LTD

Linqu

LONGKOU CITY LONGDAN PLASTIC CORPORATION LTD.

Longkou

NEW CARING PLASTIC MANUFACTORY LTD.

Jiangmen

NEW WAY POLYPAK DONGYING CO., LTD.

Dongying

NINGBO HUASEN PLASTHETICS CO., LTD.

Ningbo

NINGBO MARUMAN PACKAGING PRODUCT CO. LTD.

Ningbo

POLY POLYETHYLENE BAGS AND PRINTING CO.

Hong Kong

QINGDAO NEW LEFU PACKAGING CO., LTD.

Qingdao

RALLY PLASTICS CO., LTD. ZHONGSHAN

Zhongshan

RIZHAO XINAO PLASTIC PRODUCTS CO., LTD

Liuguanzhuang

DONGGUAN SEA LAKE PLASTIC PRODUCTS MANUFACTURING CO., LTD.

Dongguan

SHANGHAI HANHUA PLASTIC PACKAGE PRODUCT CO., LTD.

Shanghai

SHANGHAI HUAYUE PACKAGING PRODUCTS CO., LTD.

Shanghai

SHANGHAI LIQIANG PLASTICS INDUSTRY CO., LTD.

Zhangyan

SHANGHAI MINGYE PLASTICS GOODS COMPANY LIMITED

Shanghai

SHANGHAI QUTIAN TECHNOLOGY INDUSTRY DEVELOPMENT CO. LTD.

Shanghai

SHANTOU ULTRA DRAGON PLASTICS LTD.

Shantou

SHAOXING YUCI PLASTICS AND BAKELITE PRODUCTS CO., LTD.

Shangyu

SHENG YOUNG INDUSTRIAL (ZHONGSHAN) CO., LTD.

Zhongshan

SUPREME DEVELOPMENT COMPANY LIMITED

Hong Kong

TAISHING PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. ZHONGSHAN

Zhongshan

TIANJIN MINGZE PLASTIC PACKAGING CO., LTD.

Tianjin

UNIVERSAL PLASTIC & METAL MANUFACTURING LIMITED

Hong Kong

WAI YUEN INDUSTRIAL AND DEVELOPMENT LTD

Hong Kong

WEIFANG DESHUN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Changle

WEIFANG HENGSHENG RUBBER PRODUCTS CO., LTD.

Changle

WEIFANG HONGYUAN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Changle

WEIFANG HUASHENG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Changle

WEIFANG KANGLE PLASTICS CO., LTD.

Changle

WEIFANG LIFA PLASTIC PACKING CO., LTD.

Weifang

WEIFANG XINLI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Weifang

WEIFANG YUANHUA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Weifang

WEIFANG YUJIE PLASTICS PRODUCTS CO., LTD.

Weifang

WEIHAI WEIQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD.

Weihai

WINNER BAGS PRODUCT COMPANY (SHENZHEN) LIMITED

Shenzhen

WUI HING PLASTIC BAGS PRINTING (SHENZHEN) COMPANY LIMITED

Shenzhen

XIAMEN EGRET PLASTICS CO., LTD.

Gaoqi

XIAMEN RICHIN PLASTIC CO., LTD

Xiamen

XIAMEN UNITED OVERSEA ENTERPRISES LTD.

Xiamen

XIAMEN XINGXIA POLYMERS CO., LTD

Xiamen

XIAMEN XINYATAI PLASTIC INDUSTRY CO. LTD.

Xiamen

XINHUI ALIDA POLYTHENE LIMITED

Xinhui

XINTAI CHUNHUI MODIFIED PLASTIC CO., LTD

Xintai

YANTAI BAGMART PACKAGING CO., LTD.

Yantai

YANTAI LONGQUAN PACKAGING MATERIAL CO. LTD.

Yantai

YAU BONG POLYBAGS PRINTING CO., LTD.

Hong Kong

YINKOU FUCHANG PLASTIC PRODUCTS. CO., LTD.

Yingkou

YONGCHANG (CHANGLE) PLASTIC INDUSTRIES CO., LTD.

Weifang

ZHANGJIAGANG YUANHEYI PAPER & PLASTIC COLOR PRINTING & PACKING CO., LTD

Zhangjiagang

ZHONGSHAN DONGFENG HUNG WAI PLASTIC BAG MFY

Zhongshan

ZHONGSHAN HUANGPU TOWN LIHENG METAL & PLASTIC FACTORY

Zhongshan

ZHUHAI CHINTEC PACKING TECHNOLOGY ENTERPRISE CO. LTD

Zhuhai

ZIBO WEIJIA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD.

Zibo

---

II. MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ THAIFÖLDI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

Kiegészítő TARIC-kód A772

| APPLE FILM CO., LTD | Samutprakarn Province |
| --- | --- |
| C P PACKAGING INDUSTRY CO., LTD. | Bangkok |
| K. INTERNATIONAL PACKAGING CO., LTD. | Samutsakorn |
| POLY WORLD CO., LTD. | Bangkok |
| SIAM FLEXIBLE INDUSTRIES CO., LTD | Samutsakorn |
| THAI GRIPTECH CO. LTD. et SUPER GRIP CO., LTD. | Bangkok |
| THANTAWAN INDUSTRY PUBLIC COMPANY LIMITED | Nakornphathom |
| UNITY THAI PRODUCTS CO., LTD. et UNITY THAI PRODUCTS (1999) CO., LTD. | Bangkok |
| UNIVERSAL POLYBAG COMPANY LTD. | Chonburi |
| ZIPLAS INTERNATIONAL CO LTD | Bangkok |

APPLE FILM CO., LTD

Samutprakarn Province

C P PACKAGING INDUSTRY CO., LTD.

Bangkok

K. INTERNATIONAL PACKAGING CO., LTD.

Samutsakorn

POLY WORLD CO., LTD.

Bangkok

SIAM FLEXIBLE INDUSTRIES CO., LTD

Samutsakorn

THAI GRIPTECH CO. LTD. et SUPER GRIP CO., LTD.

Bangkok

THANTAWAN INDUSTRY PUBLIC COMPANY LIMITED

Nakornphathom

UNITY THAI PRODUCTS CO., LTD. et UNITY THAI PRODUCTS (1999) CO., LTD.

Bangkok

UNIVERSAL POLYBAG COMPANY LTD.

Chonburi

ZIPLAS INTERNATIONAL CO LTD

Bangkok

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/42

---

A BIZOTTSÁG 1426/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. szeptember 28-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 60,4 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 51,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,8 |
| 999 | 98,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,9 |
| 999 | 85,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,7 |
| 388 | 64,2 |
| 524 | 55,2 |
| 528 | 55,6 |
| 999 | 61,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,6 |
| 400 | 152,5 |
| 624 | 139,2 |
| 999 | 126,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 89,5 |
| 400 | 91,6 |
| 508 | 72,4 |
| 512 | 82,2 |
| 528 | 74,1 |
| 720 | 72,4 |
| 800 | 140,5 |
| 804 | 95,4 |
| 999 | 89,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 114,9 |
| 388 | 90,6 |
| 720 | 74,4 |
| 999 | 93,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 104,2 |
| 999 | 104,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 111,4 |
| 066 | 68,2 |
| 624 | 114,9 |
| 999 | 98,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

60,4

096

42,0

999

51,2

0707 00 05

052

98,8

999

98,8

0709 90 70

052

85,9

999

85,9

0805 50 10

052

71,7

388

64,2

524

55,2

528

55,6

999

61,7

0806 10 10

052

88,6

400

152,5

624

139,2

999

126,8

0808 10 80

388

89,5

400

91,6

508

72,4

512

82,2

528

74,1

720

72,4

800

140,5

804

95,4

999

89,8

0808 20 50

052

114,9

388

90,6

720

74,4

999

93,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

104,2

999

104,2

0809 40 05

052

111,4

066

68,2

624

114,9

999

98,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/44

---

A BIZOTTSÁG 1427/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése b) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése b) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a 318/2006/EK rendelet követelményeinek. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a 318/2006/EK rendelet követelményeinek.

| (5) | Az Európa-megállapodások keretében az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között zajló tárgyalások egyik kiemelt célja az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni. |
| --- | --- |

(5)

Az Európa-megállapodások keretében az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között zajló tárgyalások egyik kiemelt célja az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke szerinti export-visszatérítések nyújtandók az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

2006. szeptember 29-től a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely, kivéve Albániát, Horvátországot, Bosznia és Hercegovinát, Bulgáriát, Romániát, Szerbiát, Montenegrót, Koszovót, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely, kivéve Albániát, Horvátországot, Bosznia és Hercegovinát, Bulgáriát, Romániát, Szerbiát, Montenegrót, Koszovót, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot.

---

(1)  Az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről szóló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozat (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.) értelmében az e mellékletben rögzített összegek 2005. február 1-jétől nem alkalmazandók.

(2)  Ez az összeg 92 %-os hozamú nyerscukorra alkalmazandó. Amennyiben az exportált nyerscukor hozama a 92 %-tól eltérő, az alkalmazandó visszatérítés összegét minden exportművelet esetében meg kell szorozni egy átváltási tényezővel, amelyet az exportált nyerscukornak a 318/2006/EK rendelet I. melléklete III. pontjának harmadik bekezdésével összhangban kiszámított hozamát 92-vel elosztva kapunk meg.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/46

---

A BIZOTTSÁG 1428/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) követelményeinek. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) követelményeinek.

| (5) | Az Európa-megállapodások keretében az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között zajló tárgyalások egyik kiemelt célja az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni. |
| --- | --- |

(5)

Az Európa-megállapodások keretében az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között zajló tárgyalások egyik kiemelt célja az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 318/2006/EK rendelet 32. cikke szerinti export-visszatérítések nyújtandók az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre és összegek erejéig az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételek teljesülése esetén.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti visszatérítésre való jogosultság feltétele, hogy a termékek megfeleljenek a 951/2006/EK rendelet 3. és 4. cikkében foglalt követelményeknek.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

---

MELLÉKLET

2006. szeptember 29-től a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 30,48 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 30,48 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 30,48 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 30,48 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,3048 |
| NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely, kivéve Albániát, Horvátországot, Bosznia és Hercegovinát, Bulgáriát, Romániát, Szerbiát, Montenegrót, Koszovót, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

30,48

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

30,48

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

30,48

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

30,48

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,3048

NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely, kivéve Albániát, Horvátországot, Bosznia és Hercegovinát, Bulgáriát, Romániát, Szerbiát, Montenegrót, Koszovót, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot.

---

(1)  Az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről szóló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozat (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.) értelmében az e mellékletben rögzített összegek 2005. február 1-jétől nem alkalmazandók.

(2)  A 3513/92/EGK bizottsági rendelet (HL L 355., 1992.12.5., 12. o.) mellékletének 2. pontjában meghatározott termékre az alapösszeg nem alkalmazandó.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/48

---

A BIZOTTSÁG 1429/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a 958/2006/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére valamint harmadik albekezdése b) pontjára,

mivel:

| (1) | A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2006/2007. gazdasági év vonatkozásában történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2006. június 28-i 958/2006/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2006/2007. gazdasági év vonatkozásában történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2006. június 28-i 958/2006/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról.

| (2) | A 958/2006/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2006. szeptember 28-án véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét. |
| --- | --- |

(2)

A 958/2006/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2006. szeptember 28-án véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét.

| (3) | A Cukorpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Cukorpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2006. szeptember 28-án véget érő részleges pályázati felhívás keretében a 958/2006/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékre alkalmazandó maximális export-visszatérítés 35,481 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

(2)  HL L 175., 2006.6.29., 49. o.

2

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/49

---

A BIZOTTSÁG 1430/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. szeptember 26-án záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. szeptember 26-án záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2006. szeptember 26-án záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 409/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 71., 2006.3.10., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | 101,00 |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 108,00 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

101,00

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

108,00

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/51

---

A BIZOTTSÁG 1431/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 15-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.

| (6) | Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek.

| (7) | A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(7)

A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében feltüntetett, illetve az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében foglalt termékek tekintetében a jelen melléklet szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

(3)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre 2006. szeptember 29-tól vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| ex 0402 10 19 | Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2): | | |
| a) | 3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

ex 0402 10 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2):

a)

3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor

—

—

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint a 26 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 3):

| a) | A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

24,10

24,10

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

54,00

54,00

ex 0405 10

Súly szerint 82 % (PG 6) zsírtartalmú vaj:

| a) | A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

76,00

76,00

| b) | 2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor

106,75

106,75

| c) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

c)

Egyéb termékek kivitelekor

99,50

99,50

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén, 2005. december 1-jei hatúllyal a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/54

---

A BIZOTTSÁG 1432/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1584/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2006. szeptember 29-án alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa: | | |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,438 | 2,438 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,191 | 0,191 |
| – – egyéb esetekben | 2,691 | 2,691 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,765 | 1,765 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,143 | 0,143 |
| – – egyéb esetekben | 2,018 | 2,018 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,191 | 0,191 |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 2,691 | 2,691 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez | | |
| – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,453 | 2,453 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,191 | 0,191 |
| – egyéb esetekben | 2,691 | 2,691 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa:

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva

– keményítő:

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,438

2,438

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,191

0,191

– – egyéb esetekben

2,691

2,691

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,765

1,765

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,143

0,143

– – egyéb esetekben

2,018

2,018

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,191

0,191

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

2,691

2,691

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez

– amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,453

2,453

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,191

0,191

– egyéb esetekben

2,691

2,691

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jén kezdődő hatállyal nem kell alkalmazni Bulgáriába irányuló export esetén, 2005. december 1-jei hatállyal a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jén kezdődő hatállyal a Svájci Államszövetségbe vagy a Liechtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben alaptermék, illetve megfeleltetett termékek feldolgozásával előállított mezőgazdasági termékekről van szó, az 1043/2005/EK bizottsági rendelet V. mellékletében meghatározott együtthatók alkalmazandók.

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében említett termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.).

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/58

---

A BIZOTTSÁG 1433/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazati piac közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják.

| (2) | A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | A 318/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre. |
| --- | --- |

(4)

A 318/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre.

| (5) | Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható. |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható.

| (6) | A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és a 318/2006/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében és 2. cikkének 1. portjában feltüntetett, illetve a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt, áru formában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták ennek a rendeletnek a melléklete szerint kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o. A legutóbb az 544/2006/EK rendelettel (HL L 94., 2006.4.1., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes termékekre 2006. szeptember 29-től vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban |
| --- | --- | --- |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1701 99 10 | fehér cukor | 30,48 | 30,48 |

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1701 99 10

fehér cukor

30,48

30,48

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába, 2005. december 1-jei hatállyal kezdödöen a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/60

---

A BIZOTTSÁG 1434/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is.

| (3) | A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál. |
| --- | --- |

(3)

A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál.

| (4) | Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét. |
| --- | --- |

(4)

Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét.

| (5) | Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését. |
| --- | --- |

(5)

Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését.

| (6) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(6)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (7) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (8) | Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben. |
| --- | --- |

(8)

Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben.

| (9) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(9)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1518/95/EK rendelet 1. cikkében emlitett termékek exportjára adott export-visszatérítések e rendelet mellékletének megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb az 1549/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 13. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 55. o. A legutóbb a 2993/95/EK rendelettel (HL L 312., 1995.12.23., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2006. septembrus 28-i rendeletéhez, a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazható visszatérítések rögzítéséről

| Termékkód | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C13 | EUR/t | 37,67 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1102 90 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C13 | EUR/t | 48,44 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C13 | EUR/t | 37,67 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1103 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C13 | EUR/t | 43,06 |
| 1104 19 50 9130 | C13 | EUR/t | 34,98 |
| 1104 29 01 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C13 | EUR/t | 40,37 |
| 1104 23 10 9300 | C13 | EUR/t | 30,95 |
| 1104 29 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C13 | EUR/t | 6,73 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C13 | EUR/t | 43,06 |
| 1108 12 00 9300 | C13 | EUR/t | 43,06 |
| 1108 13 00 9200 | C13 | EUR/t | 43,06 |
| 1108 13 00 9300 | C13 | EUR/t | 43,06 |
| 1108 19 10 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C13 | EUR/t | 42,18 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1702 30 91 9000 | C13 | EUR/t | 42,18 |
| 1702 30 99 9000 | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1702 40 90 9000 | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1702 90 50 9100 | C13 | EUR/t | 42,18 |
| 1702 90 50 9900 | C13 | EUR/t | 32,29 |
| 1702 90 75 9000 | C13 | EUR/t | 44,20 |
| 1702 90 79 9000 | C13 | EUR/t | 30,68 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 32,29 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).
  A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc, Lichtenstein, Bulgária és Románia kivételével. |

Termékkód

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1102 20 10 9200 (1)

C13

EUR/t

37,67

1102 20 10 9400 (1)

C13

EUR/t

32,29

1102 20 90 9200 (1)

C13

EUR/t

32,29

1102 90 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C13

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C13

EUR/t

48,44

1103 13 10 9300 (1)

C13

EUR/t

37,67

1103 13 10 9500 (1)

C13

EUR/t

32,29

1103 13 90 9100 (1)

C13

EUR/t

32,29

1103 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C13

EUR/t

43,06

1104 19 50 9130

C13

EUR/t

34,98

1104 29 01 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C13

EUR/t

40,37

1104 23 10 9300

C13

EUR/t

30,95

1104 29 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C13

EUR/t

6,73

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C13

EUR/t

43,06

1108 12 00 9300

C13

EUR/t

43,06

1108 13 00 9200

C13

EUR/t

43,06

1108 13 00 9300

C13

EUR/t

43,06

1108 19 10 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C13

EUR/t

42,18

1702 30 59 9000 (2)

C13

EUR/t

32,29

1702 30 91 9000

C13

EUR/t

42,18

1702 30 99 9000

C13

EUR/t

32,29

1702 40 90 9000

C13

EUR/t

32,29

1702 90 50 9100

C13

EUR/t

42,18

1702 90 50 9900

C13

EUR/t

32,29

1702 90 75 9000

C13

EUR/t

44,20

1702 90 79 9000

C13

EUR/t

30,68

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

32,29

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc, Lichtenstein, Bulgária és Románia kivételével.

---

(1)  Semmiféle visszatérítés nem jár az olyan termékekre, amelyeket a keményítő előkocsonyásítását eredményező hőkezelésben részesítettek.

(2)  A visszatérítések megadására a módosított 2730/75/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően kerül sor (HL L 281., 1975.11.1., 20. o.).

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

| C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc, Lichtenstein, Bulgária és Románia kivételével. |

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc, Lichtenstein, Bulgária és Románia kivételével.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/63

---

A BIZOTTSÁG 1435/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során.

| (3) | E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár. |
| --- | --- |

(3)

E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár.

| (4) | Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is.

| (5) | A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni.

| (6) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(6)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet szerinti és az 1517/95/EK rendelet hatálya alá tartozó keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések a jelen rendelet melléklete szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 51. o.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2006. szeptember 28-i rendeletéhez, a gabonaalapú keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

Az export-visszatérítésben részesülő termékek kódja:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Gabonakészítmények | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukorica és kukoricaalapú termékek:
  KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével | C10 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |

Gabonakészítmények

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

Kukorica és kukoricaalapú termékek:

KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok

C10

EUR/t

0,00

Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével

C10

EUR/t

0,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

C10

:

Valamennyi viszonylat.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/65

---

A BIZOTTSÁG 1436/2006/EK RENDELETE

(2006. szeptember 28.)

a közönséges búza exportjára a 936/2006/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésének elsö albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 936/2006/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 936/2006/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendele (3) 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendele (3) 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 936/2006/EK rendeletben közzétett, a közönséges búza export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2006. szeptember 22. és 28. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. szeptember 29-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2006.6.24., 6. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/66

---

Értesítés az euro-mediterrán megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, 2006. július 28-i 1/2006 EU–Tunézia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről (1)

Az euro-mediterrán megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, 2006. július 28-i 1/2006 EU–Tunézia társulási tanácsi határozatot 2006. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

---

(1)  HL L 260., 2006.9.21., 1. o.

---

Bizottság

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/67

---

EU–SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA

(2006. július 6.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról

(2006/652/EK)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásra és különösen annak 14. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A megállapodásnak a személyek szabad mozgásával foglalkozó, az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak a 2003. július 15-i 2/2003 EU–svájci vegyesbizottsági határozattal (1) módosított II. melléklete (Szociális biztonság) utal különösen a 118/97/EK rendelet (2) által naprakésszé tett 1408/71/EGK (3) és 574/72/EGK tanácsi rendeletre (4), valamint az ezeket követő módosító rendeletekre, ideértve az 1386/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) és a 410/2002/EK bizottsági rendeletet (6). |
| --- | --- |

(2)

A megállapodásnak a személyek szabad mozgásával foglalkozó, az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak a 2003. július 15-i 2/2003 EU–svájci vegyesbizottsági határozattal (1) módosított II. melléklete (Szociális biztonság) utal különösen a 118/97/EK rendelet (2) által naprakésszé tett 1408/71/EGK (3) és 574/72/EGK tanácsi rendeletre (4), valamint az ezeket követő módosító rendeletekre, ideértve az 1386/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) és a 410/2002/EK bizottsági rendeletet (6).

| (3) | Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletet a 2/2003 EU–svájci vegyesbizottsági határozat elfogadása óta kétszer módosították. Következésképpen a megfelelő módosító jogszabályokat, azaz az 1851/2003/EK bizottsági rendeletet (7) és a 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) bele kell foglalni a megállapodásba, és különösen annak II. mellékletébe. |
| --- | --- |

(3)

Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletet a 2/2003 EU–svájci vegyesbizottsági határozat elfogadása óta kétszer módosították. Következésképpen a megfelelő módosító jogszabályokat, azaz az 1851/2003/EK bizottsági rendeletet (7) és a 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) bele kell foglalni a megállapodásba, és különösen annak II. mellékletébe.

| (4) | A kötelező svájci betegségbiztosítás alóli kivétel kérelmezésének lehetőségét fel kell ajánlani azon nyugdíjasok számára, akik Svájcban kapnak nyugdíjat, de Portugáliában rendelkeznek lakóhellyel, mivel ők a portugál betegségbiztosítás hatálya alá fognak tartozni. |
| --- | --- |

(4)

A kötelező svájci betegségbiztosítás alóli kivétel kérelmezésének lehetőségét fel kell ajánlani azon nyugdíjasok számára, akik Svájcban kapnak nyugdíjat, de Portugáliában rendelkeznek lakóhellyel, mivel ők a portugál betegségbiztosítás hatálya alá fognak tartozni.

| (5) | Azon személyek számára, akik Franciaországban rendelkeznek lakóhellyel és a svájci betegségbiztosítási rendszerben biztosítottak, a kivétel kérelmezésének lehetősége helyett hozzáférést kell biztosítani a franciaországi és svájci egészségügyi ellátáshoz. |
| --- | --- |

(5)

Azon személyek számára, akik Franciaországban rendelkeznek lakóhellyel és a svájci betegségbiztosítási rendszerben biztosítottak, a kivétel kérelmezésének lehetősége helyett hozzáférést kell biztosítani a franciaországi és svájci egészségügyi ellátáshoz.

| (6) | Jelezni kell, hogy Svájc nem rendelkezik olyan rendszerrel, amely kizárólag családi támogatásokról, illetve kiegészítő vagy különleges árvaellátásról gondoskodik. |
| --- | --- |

(6)

Jelezni kell, hogy Svájc nem rendelkezik olyan rendszerrel, amely kizárólag családi támogatásokról, illetve kiegészítő vagy különleges árvaellátásról gondoskodik.

| (7) | A II. mellékletet úgy kell módosítani, hogy az a Svájccal kapcsolatos nyugdíjbiztosítási ügyekben illetékes német intézményt és összekötő szervet is fel tüntesse. |
| --- | --- |

(7)

A II. mellékletet úgy kell módosítani, hogy az a Svájccal kapcsolatos nyugdíjbiztosítási ügyekben illetékes német intézményt és összekötő szervet is fel tüntesse.

| (8) | A szociális biztonsági rendszerek összehangolásának bonyolult volta és technikai jellege a Szerződő Felek területén belül, közös és homogén rendelkezések alkalmazásával, hatékony és következetes összehangolást igényel. |
| --- | --- |

(8)

A szociális biztonsági rendszerek összehangolásának bonyolult volta és technikai jellege a Szerződő Felek területén belül, közös és homogén rendelkezések alkalmazásával, hatékony és következetes összehangolást igényel.

| (9) | A megállapodás hatálya alá tartozó személyek érdekében áll, hogy a Szerződő Felek eltérő összehangolási szabályainak alkalmazásából fakadó negatív hatásokat kiküszöböljék vagy azokat legalábbis időben korlátozzák. |
| --- | --- |

(9)

A megállapodás hatálya alá tartozó személyek érdekében áll, hogy a Szerződő Felek eltérő összehangolási szabályainak alkalmazásából fakadó negatív hatásokat kiküszöböljék vagy azokat legalábbis időben korlátozzák.

| (10) | A II. melléklet azon módosításai, amelyek a 631/2004/EK rendeletre történő hivatkozást, valamint a Portugáliában lakóhellyel rendelkező nyugdíjasoknak a kötelező svájci biztosítás alóli kivételének lehetőségét vezetik be, 2004. június 1-jétől hatályosak, továbbá azon módosítások, amelyek a Franciaországban lakóhellyel rendelkező személyek svájci egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének lehetőségére vonatkoznak, 2004. január 1-jétől hatályosak, |
| --- | --- |

(10)

A II. melléklet azon módosításai, amelyek a 631/2004/EK rendeletre történő hivatkozást, valamint a Portugáliában lakóhellyel rendelkező nyugdíjasoknak a kötelező svájci biztosítás alóli kivételének lehetőségét vezetik be, 2004. június 1-jétől hatályosak, továbbá azon módosítások, amelyek a Franciaországban lakóhellyel rendelkező személyek svájci egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének lehetőségére vonatkoznak, 2004. január 1-jétől hatályosak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodáshoz csatolt II. mellékletet az e határozat mellékletében meghatározottak szerint kell módosítani.

2. cikk

E határozat a vegyes bizottság általi elfogadása napján lép hatályba.

Azonban:

| — | e határozat azon rendelkezései, amelyek a 631/2004/EK rendeletre utalnak, valamint a megállapodás II. melléklete 3. pontjának b) alpontjának a rendelkezései a Portugáliában lakóhellyel rendelkező nyugdíjasoknak a kötelező svájci biztosítás alóli kivétele lehetőségének meghosszabbítását illetően, 2004. június 1-jétől hatályosak; |
| --- | --- |

—

e határozat azon rendelkezései, amelyek a 631/2004/EK rendeletre utalnak, valamint a megállapodás II. melléklete 3. pontjának b) alpontjának a rendelkezései a Portugáliában lakóhellyel rendelkező nyugdíjasoknak a kötelező svájci biztosítás alóli kivétele lehetőségének meghosszabbítását illetően, 2004. június 1-jétől hatályosak;

| — | e határozatnak azon rendelkezései, amelyek a Franciaországban lakóhellyel rendelkező, de a svájci egészségügyi ellátás alá tartozó személyek svájci egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését felkínáló 4. pontra vonatkoznak, 2004. január 1-jétől hatályosak. |
| --- | --- |

—

e határozatnak azon rendelkezései, amelyek a Franciaországban lakóhellyel rendelkező, de a svájci egészségügyi ellátás alá tartozó személyek svájci egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését felkínáló 4. pontra vonatkoznak, 2004. január 1-jétől hatályosak.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 6-án.

A Vegyesbizottság részéről

Dieter GROSSEN

az elnök

---

(1)  HL L 187., 2003.7.26., 55. o.

1

(2)  HL L 28., 1997.1.30., 1. o.

2

(3)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

3

(4)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

4

(5)  HL L 187., 2001.7.10., 1. o.

5

(6)  HL L 62., 2002.3.5., 17. o.

6

(7)  HL L 271., 2003.10.22., 3. o.

7

(8)  HL L 100., 2004.4.6., 1. o.

8

---

MELLÉKLET

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok” cím 1. pontjában az „1408/71/EGK rendelet” alá a következő szövegrészt kell utolsóként beilleszteni:
  „304R631: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 631/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletnek a jogok összehangolására és az eljárások egyszerűsítésére tekintettel történő módosításáról (HL L 100. 2004.4.6., 1. o.).”. |
| --- | --- |

1.

Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok” cím 1. pontjában az „1408/71/EGK rendelet” alá a következő szövegrészt kell utolsóként beilleszteni:

„304R631: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 631/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletnek a jogok összehangolására és az eljárások egyszerűsítésére tekintettel történő módosításáról (HL L 100. 2004.4.6., 1. o.).”.

| 2. | Az „E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni” címsor alatt a megállapodás II. melléklete A. szakaszának 1. pontja a következőképpen módosul:






  a) | A VI. mellékletet érintő o) pont alatt a 3. pont b) alpontjában a „Finnország” szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:
  „és – az a) pont ii. alpontjában említett személyek esetében – Portugália.”. |
| --- | --- | --- |

2.

Az „E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni” címsor alatt a megállapodás II. melléklete A. szakaszának 1. pontja a következőképpen módosul:

a)

A VI. mellékletet érintő o) pont alatt a 3. pont b) alpontjában a „Finnország” szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

„és – az a) pont ii. alpontjában említett személyek esetében – Portugália.”.

| b) | A VI. mellékletet érintő o) pont alatt a 4. pontban a „Belgium” szó után a „Franciaország” szót kell beilleszteni. |
| --- | --- |

b)

A VI. mellékletet érintő o) pont alatt a 4. pontban a „Belgium” szó után a „Franciaország” szót kell beilleszteni.

| c) | A VII. mellékletet érintő p) pont után új, q) pontot kell beilleszteni:






  „q) | A VIII. melléklet a következőkkel egészül ki:
  Svájc
  Nincs ilyen.”. |
| --- | --- | --- |

c)

A VII. mellékletet érintő p) pont után új, q) pontot kell beilleszteni:

„q)

A VIII. melléklet a következőkkel egészül ki:

Svájc

Nincs ilyen.”.

| 3. | Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok” cím 2. pontjában az „574/72/EGK rendelet” alá a következő szövegrészeket kell beilleszteni:






  a) | a „302R410: A Bizottság 410/2002/EK rendelete ...” szövegrészt követően:
  valamint amint az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatályba lépett,
  az „12003 TN 02/02/A: A csatlakozás feltételeire vonatkozó okmány ...” szövegrész előtt:
  „303R1851: A Bizottság 2003. október 17-i 1851/2003/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 271., 2003.10.22., 3. o.),” |
| --- | --- | --- |

3.

Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok” cím 2. pontjában az „574/72/EGK rendelet” alá a következő szövegrészeket kell beilleszteni:

a)

a „302R410: A Bizottság 410/2002/EK rendelete ...” szövegrészt követően:

valamint amint az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatályba lépett,

az „12003 TN 02/02/A: A csatlakozás feltételeire vonatkozó okmány ...” szövegrész előtt:

„303R1851: A Bizottság 2003. október 17-i 1851/2003/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 271., 2003.10.22., 3. o.),”

| b) | az 1851/2003/EK rendelet fenti címét követően, valamint amint az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatályba lépett,
  az „12003 TN 02/02/A: A csatlakozás feltételeire vonatkozó okmány ...” szövegrészt követően:
  „304R631: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 631/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletnek a jogok összehangolására és az eljárások egyszerűsítésére tekintettel történő módosításáról (HL L 100. 2004.4.6., 1. o.).”. |
| --- | --- |

b)

az 1851/2003/EK rendelet fenti címét követően, valamint amint az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatályba lépett,

az „12003 TN 02/02/A: A csatlakozás feltételeire vonatkozó okmány ...” szövegrészt követően:

„304R631: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 631/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletnek a jogok összehangolására és az eljárások egyszerűsítésére tekintettel történő módosításáról (HL L 100. 2004.4.6., 1. o.).”.

| 4. | Az „E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:” címsor alatt a megállapodás II. melléklete A. szakaszának 2. pontja a következőképpen módosul:






  a) | A 2. mellékletre vonatkozó b) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szövegrészt kell beilleszteni:
  „C.   NÉMETORSZÁG






  1. | A »Fizikai dolgozók, irodai alkalmazottak és bányászok nyugdíjbiztosítása« című 2. pont alatt az a) pont i. alpontja első mondata a következő szövegrésszel egészül ki:
  »ha az érintett személy Svájcban rendelkezik lakóhellyel, vagy svájci állampolgár, de lakóhelye nem tagállam területén található:

  Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe«. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az „E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:” címsor alatt a megállapodás II. melléklete A. szakaszának 2. pontja a következőképpen módosul:

a)

A 2. mellékletre vonatkozó b) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szövegrészt kell beilleszteni:

„C.   NÉMETORSZÁG

1.

A »Fizikai dolgozók, irodai alkalmazottak és bányászok nyugdíjbiztosítása« című 2. pont alatt az a) pont i. alpontja első mondata a következő szövegrésszel egészül ki:

»ha az érintett személy Svájcban rendelkezik lakóhellyel, vagy svájci állampolgár, de lakóhelye nem tagállam területén található:

Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe«.

| 2. | A »Fizikai dolgozók, irodai alkalmazottak és bányászok nyugdíjbiztosítása« című 2. pont alatt a b) pont i. alpontja első mondata a következőkkel egészül ki:
  »ha a más tagállam jogszabályai szerinti utolsó járulékot svájci nyugdíjbiztosítási intézetnél fizették be:

  Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe«.” |
| --- | --- |

2.

A »Fizikai dolgozók, irodai alkalmazottak és bányászok nyugdíjbiztosítása« című 2. pont alatt a b) pont i. alpontja első mondata a következőkkel egészül ki:

»ha a más tagállam jogszabályai szerinti utolsó járulékot svájci nyugdíjbiztosítási intézetnél fizették be:

Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe«.”

| b) | A 3. mellékletre vonatkozó c) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szakasz kerül:
  „C.   NÉMETORSZÁG
  A »Nyugdíjbiztosítás« című 3. pont a) alpontjához a következő kiegészítés kerül Svájccal kapcsolatban:

  Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe”. |
| --- | --- |

b)

A 3. mellékletre vonatkozó c) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szakasz kerül:

„C.   NÉMETORSZÁG

A »Nyugdíjbiztosítás« című 3. pont a) alpontjához a következő kiegészítés kerül Svájccal kapcsolatban:

Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe”.

| c) | A 4. mellékletet érintő d) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szakasz kerül:
  „C.   NÉMETORSZÁG
  A »Nyugdíjbiztosítás« című 3. pont b) alpontjához a következő kiegészítés kerül:
  Svájccal kapcsolatban:

  Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe”. |
| --- | --- |

c)

A 4. mellékletet érintő d) pont alatt a „Svájc” című szakasz elé a következő szakasz kerül:

„C.   NÉMETORSZÁG

A »Nyugdíjbiztosítás« című 3. pont b) alpontjához a következő kiegészítés kerül:

Svájccal kapcsolatban:

Landesversicherungsanstalt Baden-Württemberg (Baden-Württembergi Regionális Biztosítási Hivatal), Karlsruhe”.

| 5. | A II. melléklet B. szakasza a következőképpen módosul:






  a) | A 4.19., 4.32., 4.48. és 4.68. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

5.

A II. melléklet B. szakasza a következőképpen módosul:

a)

A 4.19., 4.32., 4.48. és 4.68. pontot el kell hagyni.

| b) | A 4.68. pont után a következő új pontokat kell beilleszteni:
  „4.69.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 201-től E 207-ig, E 210, E 213 és E 215) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2001. december 10-i 184. határozat (HL L 304., 2002.11.6., 1. o.)
  4.70.: Az 1993. október 7-i 153. határozat (E 108. nyomtatvány) és az 1998. június 11-i határozat (az 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 94. cikke (4) bekezdésében és a 95. cikke (4) bekezdésében található listák összeállítása) módosításáról szóló, 2002. június 27-i 185. határozat (HL L 55., 2003.3.1., 74. o.)
  4.71.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 101) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. június 27-i 186. határozat (HL L 55., 2003.3.1., 80. o.)
  4.72.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 111 és E 111B) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. június 27-i 187. határozat (HL L 93., 2003.4.10., 40. o.)
  4.73.: Az 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 210 és E 211) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. december 10-i 188. határozat (HL L 112., 2003.5.6., 12. o.)
  4.74.: Az illetékes állam vagy a tartózkodási államtól eltérő tagállam területén megvalósuló ideiglenes tartózkodás ideje alatt az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés tekintetében az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet alkalmazásához szükséges formanyomtatványokat felváltó Európai Egészségbiztosítási Kártya bevezetéséről szóló, 2003. június 18-i 189. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 1. o.)
  4.75.: Az Európai Egészségbiztosítási Kártya műszaki előírásairól szóló, 2003. június 18-i 190. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 4. o.)
  4.76.: Az E 111 és E 111B formanyomtatvány Európai Egészségbiztosítási Kártya általi felváltásáról szóló, 2003. június 18-i 191. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 19. o.)
  4.77.: Az 574/72/EGK tanácsi rendelet 50. cikke (1) bekezdése b) pontja végrehajtásának feltételeiről szóló, 2003. október 29-i 192. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 114. o.)
  E megállapodás alkalmazásában a határozat a következőképpen módosul:
  A 2.4. szakasz a következő szövegrésszel egészül ki:
  Svájc
  Schweizerische Ausgleichskasse, Genf – Caisse suisse de compensation, Genève – Cassa svizzera di compensazione, Ginevra.
  4.78.: A nyugdíjigénylések feldolgozásáról szóló, 2003. október 29-i 193. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 123. o.).
  4.79.: A tartózkodás helye szerinti tagállamban az 1408/72/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának egységesen megvalósuló alkalmazásáról szóló, 2003. december 17-i 194. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 127. o.).
  4.80.: Az 1408/71/EGK tanácsi rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának a terhességhez és a szüléshez kapcsolódó egészségügyi ellátás tekintetében történő egységes alkalmazásáról szóló, 2004. március 23-i 195. határozat (HL L 160., 2004.4.30., 134. o.).
  4.81.: Az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1a) bekezdése szerinti, 2004. március 23-i 196. határozat (HL L 160., 2004.4.30., 135. o.).
  4.82.: Az Európai Egészségbiztosítási Kártyának a 197. határozat 5. cikkével összhangban történő bevezetéséhez szükséges átmeneti időszakokról szóló, 2004. március 23-i 197. határozat (HL L 343., 2004.11.19., 28. o.).
  4.83.: Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendelet (E110, E111, E111B, E113, E114, E119, E128, E128B) végrehajtásához szükséges formanyomtatványok lecseréléséről és eltörléséről szóló, 2004. március 23-i 198. határozat (HL L 259., 2004.8.5., 1. o.).” |
| --- | --- |

b)

A 4.68. pont után a következő új pontokat kell beilleszteni:

„4.69.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 201-től E 207-ig, E 210, E 213 és E 215) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2001. december 10-i 184. határozat (HL L 304., 2002.11.6., 1. o.)

4.70.: Az 1993. október 7-i 153. határozat (E 108. nyomtatvány) és az 1998. június 11-i határozat (az 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 94. cikke (4) bekezdésében és a 95. cikke (4) bekezdésében található listák összeállítása) módosításáról szóló, 2002. június 27-i 185. határozat (HL L 55., 2003.3.1., 74. o.)

4.71.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 101) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. június 27-i 186. határozat (HL L 55., 2003.3.1., 80. o.)

4.72.: Az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 111 és E 111B) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. június 27-i 187. határozat (HL L 93., 2003.4.10., 40. o.)

4.73.: Az 574/72/EGK tanácsi rendelet (E 210 és E 211) alkalmazásához szükséges formanyomtatványokról szóló, 2002. december 10-i 188. határozat (HL L 112., 2003.5.6., 12. o.)

4.74.: Az illetékes állam vagy a tartózkodási államtól eltérő tagállam területén megvalósuló ideiglenes tartózkodás ideje alatt az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés tekintetében az 1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet alkalmazásához szükséges formanyomtatványokat felváltó Európai Egészségbiztosítási Kártya bevezetéséről szóló, 2003. június 18-i 189. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 1. o.)

4.75.: Az Európai Egészségbiztosítási Kártya műszaki előírásairól szóló, 2003. június 18-i 190. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 4. o.)

4.76.: Az E 111 és E 111B formanyomtatvány Európai Egészségbiztosítási Kártya általi felváltásáról szóló, 2003. június 18-i 191. határozat (HL L 276., 2003.10.27., 19. o.)

4.77.: Az 574/72/EGK tanácsi rendelet 50. cikke (1) bekezdése b) pontja végrehajtásának feltételeiről szóló, 2003. október 29-i 192. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 114. o.)

E megállapodás alkalmazásában a határozat a következőképpen módosul:

A 2.4. szakasz a következő szövegrésszel egészül ki:

Svájc

Schweizerische Ausgleichskasse, Genf – Caisse suisse de compensation, Genève – Cassa svizzera di compensazione, Ginevra.

4.78.: A nyugdíjigénylések feldolgozásáról szóló, 2003. október 29-i 193. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 123. o.).

4.79.: A tartózkodás helye szerinti tagállamban az 1408/72/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának egységesen megvalósuló alkalmazásáról szóló, 2003. december 17-i 194. határozat (HL L 104., 2004.4.8., 127. o.).

4.80.: Az 1408/71/EGK tanácsi rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának a terhességhez és a szüléshez kapcsolódó egészségügyi ellátás tekintetében történő egységes alkalmazásáról szóló, 2004. március 23-i 195. határozat (HL L 160., 2004.4.30., 134. o.).

4.81.: Az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1a) bekezdése szerinti, 2004. március 23-i 196. határozat (HL L 160., 2004.4.30., 135. o.).

4.82.: Az Európai Egészségbiztosítási Kártyának a 197. határozat 5. cikkével összhangban történő bevezetéséhez szükséges átmeneti időszakokról szóló, 2004. március 23-i 197. határozat (HL L 343., 2004.11.19., 28. o.).

4.83.: Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendelet (E110, E111, E111B, E113, E114, E119, E128, E128B) végrehajtásához szükséges formanyomtatványok lecseréléséről és eltörléséről szóló, 2004. március 23-i 198. határozat (HL L 259., 2004.8.5., 1. o.).”

| 6. | A C. szakaszban: „A szerződő felek által tudomásul vett jogi aktusok” 6.4. pontja után a következő új pont kerül beillesztésre:
  „6.5.: A nyugdíjigénylések feldolgozásáról szóló, 2003. október 29-i 23. ajánlás (HL L 104., 2004.4.8., 125. o.).”. |
| --- | --- |

6.

A C. szakaszban: „A szerződő felek által tudomásul vett jogi aktusok” 6.4. pontja után a következő új pont kerül beillesztésre:

„6.5.: A nyugdíjigénylések feldolgozásáról szóló, 2003. október 29-i 23. ajánlás (HL L 104., 2004.4.8., 125. o.).”.

---

| 29.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 270/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 270/72

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. szeptember 25.)

a Ciprusi Köztársaság számára az Európai Parlament és a Tanács 2003/54/EK irányelve egyes rendelkezéseitől való eltérés engedélyezéséről

(az értesítés a C(2006) 4177. számú dokumentummal történt)

(csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(2006/653/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Ciprusi Köztársaság 2004. június 28-án beadott kérelmére,

miután a tagállamokat tájékoztatta a kérelemről,

mivel:

| (1) | 2004. június 28-án a Ciprusi Köztársaság kérelmet adott be a Bizottsághoz, amelyben a 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének b) pontja és c) pontja alatt szereplő rendelkezések alóli eltérés engedélyezését kérte 2008. december 31-ig, illetve 2013. december 31-ig. Az ilyen kérelmek beadására az irányelv 26. cikkének (1) bekezdése ad felhatalmazást. |
| --- | --- |

(1)

2004. június 28-án a Ciprusi Köztársaság kérelmet adott be a Bizottsághoz, amelyben a 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének b) pontja és c) pontja alatt szereplő rendelkezések alóli eltérés engedélyezését kérte 2008. december 31-ig, illetve 2013. december 31-ig. Az ilyen kérelmek beadására az irányelv 26. cikkének (1) bekezdése ad felhatalmazást.

| (2) | A kezdetben benyújtott információ nem volt alkalmas a kérelem elbírálásához. Ezen felül a közölt fogyasztási adatok között Ciprus északi részéről származó fogyasztás is szerepelt, noha Ciprus csatlakozási szerződésének 10. jegyzőkönyve 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a Ciprus északi részére vonatkozó adatok nem képezték a vizsgálat tárgyát. Kérésre Ciprus további információt nyújtott be. |
| --- | --- |

(2)

A kezdetben benyújtott információ nem volt alkalmas a kérelem elbírálásához. Ezen felül a közölt fogyasztási adatok között Ciprus északi részéről származó fogyasztás is szerepelt, noha Ciprus csatlakozási szerződésének 10. jegyzőkönyve 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a Ciprus északi részére vonatkozó adatok nem képezték a vizsgálat tárgyát. Kérésre Ciprus további információt nyújtott be.

| (3) | A Ciprusi Köztársaság a 2003/54/EK irányelv 2. cikkének (26) bekezdése értelmében „kis, szigetüzemben működő rendszer”. E rendelkezés szerint a „kis, szigetüzemben működő rendszer” olyan rendszer, amelynek villamosenergia-fogyasztása 1996-ban kevesebb volt, mint 3 000 GWh, és ahol az éves fogyasztásnak kevesebb mint 5 százaléka származik más rendszerekkel való összekapcsolásból. 1996-ban a Ciprusi Köztársaság fogyasztása 2 315,3 GWh volt. A Ciprusi Köztársaság egy különálló, nem összekötött energia-hálózat. |
| --- | --- |

(3)

A Ciprusi Köztársaság a 2003/54/EK irányelv 2. cikkének (26) bekezdése értelmében „kis, szigetüzemben működő rendszer”. E rendelkezés szerint a „kis, szigetüzemben működő rendszer” olyan rendszer, amelynek villamosenergia-fogyasztása 1996-ban kevesebb volt, mint 3 000 GWh, és ahol az éves fogyasztásnak kevesebb mint 5 százaléka származik más rendszerekkel való összekapcsolásból. 1996-ban a Ciprusi Köztársaság fogyasztása 2 315,3 GWh volt. A Ciprusi Köztársaság egy különálló, nem összekötött energia-hálózat.

| (4) | A kérelemhez mellékelt, valamint a később benyújtott dokumentumok megfelelően bizonyítják, hogy a villamos energia terén a versenyképes piac létrehozásának célkitűzése egyelőre megvalósíthatatlan, tekintve a sziget villamosenergia-piacának méretét és szerkezetét, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy e rendszer egy tagállami hálózattal való összekapcsolásának lehetősége igen távoli. A piac azonnali megnyitása jelentős problémákat szülne, különösen a villamosenergia-ellátás biztonságát tekintve. |
| --- | --- |

(4)

A kérelemhez mellékelt, valamint a később benyújtott dokumentumok megfelelően bizonyítják, hogy a villamos energia terén a versenyképes piac létrehozásának célkitűzése egyelőre megvalósíthatatlan, tekintve a sziget villamosenergia-piacának méretét és szerkezetét, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy e rendszer egy tagállami hálózattal való összekapcsolásának lehetősége igen távoli. A piac azonnali megnyitása jelentős problémákat szülne, különösen a villamosenergia-ellátás biztonságát tekintve.

| (5) | A Ciprusi Villamos Energia Hatóság (ECA) jelenleg Ciprus egyetlen jóváhagyott áramszolgáltatója. A kormány azon döntése, hogy környezetvédelmi megfontolásból diverzifikálja a jelenleg nehéz fűtőolajból álló fűtőanyag-keveréket, jelentős terhet ró az ECA-ra. A döntés értelmében az áramtermeléshez használt fűtőanyagok közé fel kell venni a földgázt. Az ECA ezért beleegyezett abba, hogy 2010-ig földgázzal működő kombinált ciklusú egységeket építsen. A szükséges beruházások azonban az ECA számára jelentős anyagi terhet jelentenek, így a versenytársaihoz képest hátrányos helyzetbe kerül. |
| --- | --- |

(5)

A Ciprusi Villamos Energia Hatóság (ECA) jelenleg Ciprus egyetlen jóváhagyott áramszolgáltatója. A kormány azon döntése, hogy környezetvédelmi megfontolásból diverzifikálja a jelenleg nehéz fűtőolajból álló fűtőanyag-keveréket, jelentős terhet ró az ECA-ra. A döntés értelmében az áramtermeléshez használt fűtőanyagok közé fel kell venni a földgázt. Az ECA ezért beleegyezett abba, hogy 2010-ig földgázzal működő kombinált ciklusú egységeket építsen. A szükséges beruházások azonban az ECA számára jelentős anyagi terhet jelentenek, így a versenytársaihoz képest hátrányos helyzetbe kerül.

| (6) | A kormány ezen túlmenően bőkezű támogatást kínált a megújuló energiaforrások, nevezetesen a szélenergia, a fotovoltaikus energia és a biomassza hasznosításába befektetni kívánók ösztönzésére. A magánszektor érdeklődése figyelemreméltó. A megújuló forrásokból származó energiát az elektromos rendszerbe történő átvételkor előnyben részesítik. Mindazonáltal a megújuló források használatával előállított villamos energia korlátlan bevezetése és alkalmazása veszélyeztetné a rendszer stabilitását és az ellátás biztonságát. |
| --- | --- |

(6)

A kormány ezen túlmenően bőkezű támogatást kínált a megújuló energiaforrások, nevezetesen a szélenergia, a fotovoltaikus energia és a biomassza hasznosításába befektetni kívánók ösztönzésére. A magánszektor érdeklődése figyelemreméltó. A megújuló forrásokból származó energiát az elektromos rendszerbe történő átvételkor előnyben részesítik. Mindazonáltal a megújuló források használatával előállított villamos energia korlátlan bevezetése és alkalmazása veszélyeztetné a rendszer stabilitását és az ellátás biztonságát.

| (7) | A piac megnyitása esetén sort kellene keríteni az átviteli rendszer igen költséges megerősítésére annak érdekében, hogy ne szenvedjen csorbát a hálózat megbízhatósága és biztonságossága. Ez a díjak emelkedését vonná maga után, tehát a végső fogyasztók fizetnének többet. Jelenleg tehát nincs értelme a versenynek. |
| --- | --- |

(7)

A piac megnyitása esetén sort kellene keríteni az átviteli rendszer igen költséges megerősítésére annak érdekében, hogy ne szenvedjen csorbát a hálózat megbízhatósága és biztonságossága. Ez a díjak emelkedését vonná maga után, tehát a végső fogyasztók fizetnének többet. Jelenleg tehát nincs értelme a versenynek.

| (8) | Miután a Bizottság megvizsgálta a Ciprusi Köztársaság kérelméhez csatolt indoklást, meggyőződött arról, hogy az eltérés és annak alkalmazásának feltételei nem veszélyeztetik a 2003/54/EK irányelv céljainak fokozatos elérését. |
| --- | --- |

(8)

Miután a Bizottság megvizsgálta a Ciprusi Köztársaság kérelméhez csatolt indoklást, meggyőződött arról, hogy az eltérés és annak alkalmazásának feltételei nem veszélyeztetik a 2003/54/EK irányelv céljainak fokozatos elérését.

| (9) | A Ciprusi Köztársaság által kérelmezett eltérést ezért engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(9)

A Ciprusi Köztársaság által kérelmezett eltérést ezért engedélyezni kell.

| (10) | Azonban jóllehet a kérelem a jelenlegi helyzetet kielégítően ismerteti, nem veszi figyelembe a közép- és hosszú távon lehetséges fejleményeket, amelyek valószínűleg jelentős változásokat idéznek majd elő. A helyzetet ezért rendszeresen meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(10)

Azonban jóllehet a kérelem a jelenlegi helyzetet kielégítően ismerteti, nem veszi figyelembe a közép- és hosszú távon lehetséges fejleményeket, amelyek valószínűleg jelentős változásokat idéznek majd elő. A helyzetet ezért rendszeresen meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Ciprusi Köztársaság számára megengedett a 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjától való eltérés.

A 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének b) pontjától való eltérés 2008. december 31-ig alkalmazható.

A 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének c) pontjától való eltérés 2013. december 31-ig alkalmazható.

2. cikk

A Bizottságnak jogában áll visszavonni az eltérés engedélyezését, amennyiben a ciprusi villamosenergia-ágazatban jelentős változások következnének be.

Ezért Ciprusnak kötelessége nyomon követni a villamosenergia-ágazat fejlődését, és bármely változásról értesítenie kell a Bizottságot, különösen új áramfejlesztési engedélyek kiadásáról, új piaci szereplők megjelenéséről, az árváltozásokról, valamint az olyan új infrastruktúra-tervekről, amelyek szükségessé tehetik az eltérés engedélyezésének felülvizsgálatát.

Ezen felül a Ciprusi Köztársaság kétévente általános jelentést küld a Bizottságnak, az elsőt legkésőbb 2007. december 31-ig. A jelentésekben a díjszabásról, az árpolitikáról, valamint az eltérés kapcsán a fogyasztók védelme érdekében hozott intézkedésekről kell beszámolni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 25-én.

a Bizottság részéről

Andris PIEBALGS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o. A 2004/85/EK tanácsi rendelettel (HL L 236., 2004.7.7., 10. o.) módosított irányelv.

1

---