# Euroopa Liidu L 151/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.151.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 151 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide17. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.151.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 151

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide17. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 519/2010, 16. juuni 2010, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 763/2008 sätestatud rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programm (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 520/2010, 16. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/2002 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil seoses kättesaadavate uuringute ning statistiliste andmete allikatega (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 521/2010, 16. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/334/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010, 15. juuni 2010, Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni (EU SSR GUINEA-BISSAU) juhi ametisse nimetamise kohta | 18 |
| | | 2010/335/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. juuni 2010, juhendi kohta maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all) | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 519/2010, 16. juuni 2010, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 763/2008 sätestatud rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programm (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 520/2010, 16. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/2002 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil seoses kättesaadavate uuringute ning statistiliste andmete allikatega (
  1
  )

1

14

Komisjoni määrus (EL) nr 521/2010, 16. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

OTSUSED

2010/334/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010, 15. juuni 2010, Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni (EU SSR GUINEA-BISSAU) juhi ametisse nimetamise kohta

18

2010/335/EL

*

Komisjoni otsus, 10. juuni 2010, juhendi kohta maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all)

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 519/2010,

16. juuni 2010,

millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 763/2008 sätestatud rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 763/2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 5 lõikele 3 peaks komisjon võtma vastu rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programmi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 5 lõikele 3 peaks komisjon võtma vastu rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programmi.

| (2) | See programm peaks olema kõikides liikmesriikides ühesugune, et oleks tagatud liikmesriikides korraldatud rahvastiku ja eluruumide loenduste andmete võrreldavus ning oleks võimalik koostada kogu liitu hõlmavaid usaldusväärseid ülevaateid. |
| --- | --- |

(2)

See programm peaks olema kõikides liikmesriikides ühesugune, et oleks tagatud liikmesriikides korraldatud rahvastiku ja eluruumide loenduste andmete võrreldavus ning oleks võimalik koostada kogu liitu hõlmavaid usaldusväärseid ülevaateid.

| (3) | Eelkõige on vaja määratleda hüperkuubid, mis on kõikides liikmesriikides ühesugused, lahtrite spetsiaalsed väärtused ja märgised, mida liikmesriigid saavad hüperkuupides kasutada, ning vastavate teemade metaandmed. |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige on vaja määratleda hüperkuubid, mis on kõikides liikmesriikides ühesugused, lahtrite spetsiaalsed väärtused ja märgised, mida liikmesriigid saavad hüperkuupides kasutada, ning vastavate teemade metaandmed.

| (4) | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1201/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 763/2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta seoses andmete ning nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonidega) (2) on sätestatud loenduse teemade ja nende tunnuste tehnilised kirjeldused, mida tuleb kasutada võrdlusaasta 2011 kohta komisjonile esitatavate andmete puhul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1201/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 763/2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta seoses andmete ning nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonidega) (2) on sätestatud loenduse teemade ja nende tunnuste tehnilised kirjeldused, mida tuleb kasutada võrdlusaasta 2011 kohta komisjonile esitatavate andmete puhul.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ese

Käesoleva määrusega kehtestatakse võrdlusaasta 2011 kohta komisjonile (Eurostat) edastatavate rahvastiku ja eluruumide loenduste statistiliste andmete ja metaandmete programm.

Artikkel 2

Määratlused

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas sätestatud määratlusi ja kirjeldusi. Lisaks kasutatakse järgmisi määratlusi:

| 1) | täpselt määratletud geograafilise piirkonna „kogurahvastiku” all mõistetakse kõiki isikuid, kelle alaline elukoht vastavalt määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punktile d on asjaomases geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

1)

täpselt määratletud geograafilise piirkonna „kogurahvastiku” all mõistetakse kõiki isikuid, kelle alaline elukoht vastavalt määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punktile d on asjaomases geograafilises piirkonnas;

| 2) | „hüperkuubi” all mõistetakse paljude tunnuste järgi moodustatud mitmemõõtmelist sagedustabelit, mille lahtrid sisaldavad iga tunnuse iga taseme ristamisel mistahes teise tunnuse iga tasemega tekkivaid sagedusi; |
| --- | --- |

2)

„hüperkuubi” all mõistetakse paljude tunnuste järgi moodustatud mitmemõõtmelist sagedustabelit, mille lahtrid sisaldavad iga tunnuse iga taseme ristamisel mistahes teise tunnuse iga tasemega tekkivaid sagedusi;

| 3) | „peamise marginaaljaotuse” all mõistetakse vaadeldava hüperkuubi osa, mis saadakse mitmemõõtmelisest tabelist mõnede, kuid mitte kõigi tunnuste kasutamisel; |
| --- | --- |

3)

„peamise marginaaljaotuse” all mõistetakse vaadeldava hüperkuubi osa, mis saadakse mitmemõõtmelisest tabelist mõnede, kuid mitte kõigi tunnuste kasutamisel;

| 4) | „esimese taseme lahtri” all mõistetakse lahtrit, mis on vähemalt ühe antud hüperkuubi peamise marginaaljaotuse osa; sellises hüperkuubis, mille puhul ei ole määratud peamist marginaaljaotust, on kõik lahtrid esimese taseme lahtrid; |
| --- | --- |

4)

„esimese taseme lahtri” all mõistetakse lahtrit, mis on vähemalt ühe antud hüperkuubi peamise marginaaljaotuse osa; sellises hüperkuubis, mille puhul ei ole määratud peamist marginaaljaotust, on kõik lahtrid esimese taseme lahtrid;

| 5) | „teise taseme lahtri” all mõistetakse hüperkuubi lahtrit, mis ei ole selle hüperkuubi esimese taseme lahter; |
| --- | --- |

5)

„teise taseme lahtri” all mõistetakse hüperkuubi lahtrit, mis ei ole selle hüperkuubi esimese taseme lahter;

| 6) | „lahtri väärtuse” all mõistetakse hüperkuubi lahtrisse kantud teavet. Lahtri väärtus võib olla kas numbriline väärtus või lahtri spetsiaalne väärtus; |
| --- | --- |

6)

„lahtri väärtuse” all mõistetakse hüperkuubi lahtrisse kantud teavet. Lahtri väärtus võib olla kas numbriline väärtus või lahtri spetsiaalne väärtus;

| 7) | „lahtri numbrilise väärtuse” all mõistetakse lahtrisse kantud numbrilist väärtust, mis kujutab endast vastava lahtri kohta vaatlusel saadud statistilist teavet; |
| --- | --- |

7)

„lahtri numbrilise väärtuse” all mõistetakse lahtrisse kantud numbrilist väärtust, mis kujutab endast vastava lahtri kohta vaatlusel saadud statistilist teavet;

| 8) | „lahtri salajase väärtuse” all mõistetakse lahtri numbrilist väärtust, mida ei saa avaldada vastavalt liikmesriigi statistika avalikustamise kontrollile, et kaitsta konfidentsiaalseid statistilisi andmeid; |
| --- | --- |

8)

„lahtri salajase väärtuse” all mõistetakse lahtri numbrilist väärtust, mida ei saa avaldada vastavalt liikmesriigi statistika avalikustamise kontrollile, et kaitsta konfidentsiaalseid statistilisi andmeid;

| 9) | „lahtri mittesalajase väärtuse” all mõistetakse lahtri sellist numbrilist väärtust, mis ei ole konfidentsiaalne; |
| --- | --- |

9)

„lahtri mittesalajase väärtuse” all mõistetakse lahtri sellist numbrilist väärtust, mis ei ole konfidentsiaalne;

| 10) | „lahtri mitteusaldusväärse väärtuse” all mõistetakse lahtri numbrilist väärtust, mis ei ole liikmesriigi kvaliteedikontrolli seisukohalt usaldusväärne väärtus; |
| --- | --- |

10)

„lahtri mitteusaldusväärse väärtuse” all mõistetakse lahtri numbrilist väärtust, mis ei ole liikmesriigi kvaliteedikontrolli seisukohalt usaldusväärne väärtus;

| 11) | „lahtri spetsiaalse väärtuse” all mõistetakse tähist, mis on kantud hüperkuubi lahtrisse numbrilise väärtuse asemel; |
| --- | --- |

11)

„lahtri spetsiaalse väärtuse” all mõistetakse tähist, mis on kantud hüperkuubi lahtrisse numbrilise väärtuse asemel;

| 12) | „märgise” all mõistetakse koodi, mis võidakse lisada lahtri väärtusele, et kirjeldada vastava lahtri väärtuse eriomadust. |
| --- | --- |

12)

„märgise” all mõistetakse koodi, mis võidakse lisada lahtri väärtusele, et kirjeldada vastava lahtri väärtuse eriomadust.

Artikkel 3

Statistiliste andmete programm

1.   Komisjonile (Eurostat) edastatavate statistiliste andmete programm vaatlusaastaks 2011 koosneb I lisas loetletud hüperkuupidest.

2.   Liikmesriik edastab lahtri spetsiaalse väärtuse „ei kohaldata” ainult järgmistel juhtudel:

| a) | kui lahter viitab vähemalt ühe tunnuse tasemele „ei kohaldata” või |
| --- | --- |

a)

kui lahter viitab vähemalt ühe tunnuse tasemele „ei kohaldata” või

| b) | kui lahter kirjeldab vaatlust, mida liikmesriigis ei tehta. |
| --- | --- |

b)

kui lahter kirjeldab vaatlust, mida liikmesriigis ei tehta.

3.   Liikmesriigid kirjutavad lahtri salajase väärtuse kohale spetsiaalse väärtuse „ei ole kättesaadav”.

4.   Liikmesriigid võivad asendada lahtri mittesalajase väärtuse spetsiaalse väärtusega „ei ole kättesaadav” ainult sel juhul, kui lahtri väärtus on teise taseme lahtris.

5.   Liikmesriigi taotlusel ei levita komisjon (Eurostat) avalikult ühtegi mitteusaldusväärset lahtri väärtust, mis on saadud vastavast liikmesriigist.

Artikkel 4

Lahtrite väärtuste metaandmed

1.   Vajaduse korral lisavad liikmesriigid hüperkuubi lahtritesse järgmiseid märgiseid:

| a) | „salajane”; |
| --- | --- |

a)

„salajane”;

| b) | „mitteusaldusväärne”; |
| --- | --- |

b)

„mitteusaldusväärne”;

| c) | „muudetud pärast andmete esimest esitamist”; |
| --- | --- |

c)

„muudetud pärast andmete esimest esitamist”;

| d) | „vaadata lisatud teavet”. |
| --- | --- |

d)

„vaadata lisatud teavet”.

2.   Lahtritesse, milles on lahtri salajane väärtus asendatud spetsiaalse väärtusega „ei ole kättesaadav”, tuleb lisada märgis „salajane”.

3.   Lahtrid, mille numbriline väärtus on mitteusaldusväärne, tuleb tähistada märgisega „mitteusaldusväärne” ka siis, kui lahtri numbrilisele väärtusele või spetsiaalsele väärtusele on juba omistatud „ei ole kättesaadav”.

4.   Lahtritele, milles on märgis „mitteusaldusväärne”, „muudetud pärast andmete esimest esitamist” või „vaadata lisatud teavet”, tuleb lisada selgitav tekst.

Artikkel 5

Metaandmed teemade kohta

Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) teemade kohta metaandmed, nagu on sätestatud II lisas.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.

1

(2)  ELT L 329, 15.12.2009, lk 29.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 5 lõike 3 kohane statistiliste andmete programm (hüperkuubid) võrdlusaastaks 2011

| Nr (1) | Koguarv (2) | Tunnused (3) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 1.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 1.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 1.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 1.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 1.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 1.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 2. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 2.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 2.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 2.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 2.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 2.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 2.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 3. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 3.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 3.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 3.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 3.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L | | | AGE.M. |
| 3.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 3.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 4. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 4.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 4.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 4.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 4.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 4.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 4.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 5. | Tavaleibkondade arv (6) | GEO.L. | TPH.H. | SPH.H. | TSH. | | | | |
| 6. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 6.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 6.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 6.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 6.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 6.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 6.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 7. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 7.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 7.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 7.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 7.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 7.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 7.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 8. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 8.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 8.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 8.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 8.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 8.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 8.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 9. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 9.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 9.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 9.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 9.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 9.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 9.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 10. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.H. | EDU. | AGE.M. | |
| 10.1. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | | AGE.M. | |
| 10.2. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | EDU. | | |
| 10.3. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 10.4. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | EDU. | | |
| 10.5. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 10.6. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | | | |
| 10.7. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | EDU. | | |
| 11. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 11.1. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | | AGE.M. |
| 11.2. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 11.3. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | | AGE.M. |
| 11.4. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | |
| 12. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 12.1. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 12.2. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 12.3. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | | |
| 12.4. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | | COC.L. | |
| 12.5. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | | | AGE.M. |
| 12.6. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | CAS.L. | COC.L. | |
| 13. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | AGE.M. | |
| 13.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 13.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | | |
| 14. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. | |
| 14.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 14.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | | | |
| 14.3. | GEO.L. | | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | | |
| 15. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 15.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 15.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | | | |
| 15.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | IND.H. | | |
| 16. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 16.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | | AGE.M. | |
| 16.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | | | |
| 16.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | IND.H. | | |
| 17. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. |
| 17.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | | | AGE.M. |
| 17.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | | COC.L. | |
| 17.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | IND.H. | | |
| 18. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | AGE.M. | | |
| 18.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | | AGE.M. | | |
| 18.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | | | |
| 19. | Kogurahvastik (4) | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. | |
| 19.1. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | | AGE.M. | |
| 19.2. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | COC.L. | | |
| 19.3. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 19.4. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | EDU. | COC.L. | | |
| 19.5. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 19.6. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU | | | |
| 19.7. | LPW.L. | SEX. | | | EDU | COC.L. | AGE.M. | |
| 20. | Kogurahvastik (4) | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. |
| 20.1. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | | | AGE.M. |
| 20.2. | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | COC.L. | |
| 20.3. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | COC.L. | |
| 20.4. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | EDU. | COC.L. | |
| 21. | Kogurahvastik (4) | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 21.1. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | | AGE.M. | | |
| 21.2. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | | | | |
| 21.3. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | IND.H. | | | |
| 22. | Kogurahvastik (4) | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 22.1. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | | AGE.M. | | |
| 22.2. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | | | | |
| 22.3. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | IND.H. | | | |
| 23. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 23.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | | | AGE.L. |
| 23.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 23.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 24. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 24.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | | | AGE.L. |
| 24.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 24.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 25. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | AGE.M. | |
| 25.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 25.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | | CAS.L. | | |
| 25.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.5. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | | AGE.L. | |
| 25.6. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | CAS.L. | | |
| 25.7. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.8. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.9. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | | | AGE.M. | |
| 26. | Kogurahvastik (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 26.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | | | AGE.M. | | |
| 26.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 27. | Kogurahvastik (4) | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 27.1. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | | | AGE.M. | | |
| 27.2. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 28. | Kogurahvastik (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | AGE.M. | | |
| 28.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | | AGE.M. | | |
| 28.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | | | |
| 29. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 29.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 29.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 29.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 30. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 30.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 30.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 30.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 31. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 31.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 31.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 31.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 31.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | POB.M. | | |
| 32. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 32.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 32.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 32.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 32.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | COC.M. | | |
| 33. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 33.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 33.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 33.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 33.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 34. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 34.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 34.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 34.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 35. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 35.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 35.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 35.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 36. | Kogurahvastik (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. |
| 36.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 36.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | |
| 37. | Kogurahvastik (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. |
| 37.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 37.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | |
| 38. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | ROY. | AGE.M. |
| 38.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | | AGE.M. |
| 38.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | | AGE.M. |
| 38.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | ROY. | |
| 38.4. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | ROY. | |
| 39. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 39.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 39.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | | |
| 39.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | | COC.M. | |
| 40. | Kogurahvastik (4)

  (valikuline) | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | AGE.M. | | | |
| 40.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | | AGE.M. | | | |
| 40.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | | | | |
| 41. | Hõivatud tavaeluruumide arv (7) | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. or NOR.) | (DFS. or DRM.) | WSS. | TOI. | BAT. | TOH. |
| 41.1. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. or NOR.) | | | | | |
| 41.2. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | (DFS. or DRM.) | | | | |
| 41.3. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | WSS. | | | |
| 41.4. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | TOI. | | |
| 41.5. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | BAT. | |
| 41.6. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | | TOH. |
| 42. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | FST.H. | | | |
| 42.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | | | | |
| 42.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | FST.H. | | | |
| 43. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | OCC. | IND.H. | | |
| 43.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | | | | |
| 43.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | OCC. | | | |
| 43.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | IND.H. | | |
| 44. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | EDU. | LOC. | |
| 44.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | | | |
| 44.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | | EDU. | | |
| 44.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | | LOC. | |
| 45. | Kogurahvastik (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | COC.M. | | | |
| 45.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | | | | |
| 45.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | COC.M. | | | |
| 46. | Kogurahvastik (4) | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.1. | GEO.M. | SEX. | | | POB.M. | | AGE.M. | |
| 46.2. | GEO.M. | SEX. | | | | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.3. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | | AGE.M. | |
| 46.4. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | POB.L. | | | |
| 46.5. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | COC.L. | | |
| 46.6. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | | AGE.M. | |
| 46.7. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | POB.M. | | | |
| 46.8. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | COC.M. | | |
| 46.9. | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | | | | |
| 47. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 47.1. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | | AGE.M. | |
| 47.2. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | | | | |
| 47.3. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | POB.L. | | | |
| 47.4. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | COC.L. | | |
| 48. | Kogurahvastik (4), (5) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | HST.H. | | | | |
| 49. | Tavaleibkondade arv (6) | GEO.M. | TPH.H. | SPH.H. | | | | | |
| 50. | Kogurahvastik (4) | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 50.1. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | | AGE.M. | |
| 50.2. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | | | | |
| 50.3. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | POB.L. | | | |
| 50.4. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | COC.L. | | |
| 51. | Kogurahvastik (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | FST.H. | | | | |
| 52. | Perekondade arv (8) | GEO.M. | TFN.H. | SFN.H. | | | | | |
| 53. | Tavaeluruumide arv (9) | GEO.M. | TOB. | OCS. | POC. | | | | |
| 54. | Hõivatud tavaeluruumide arv (7) | GEO.M. | TOB. | (DFS. or DRM.) | (UFS. or NOR.) | NOC.H. | |
| 54.1. | GEO.M. | TOB. | (DFS. or DRM.) | (UFS. or NOR.) | | |
| 54.2. | GEO.M. | TOB. | (DFS. or DRM.) | | NOC.H. | |
| 55. | Kogurahvastik (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.H. | | | | | |
| 56. | Kogurahvastik (4) | GEO.H. | SEX. | AGE.M. | | | | | |
| 57. | Tavaleibkondade arv (6) | GEO.H. | TPH.L. | SPH.L. | | | | | |
| 58. | Perekondade arv (8) | GEO.H. | TFN.L. | SFN.L. | | | | | |
| 59. | Ühiseluruumide arv (10) | GEO.H. | TLQ. | | | | | | |
| 60. | Tavaeluruumide arv (9) | GEO.H. | OCS. | TOB. | | | | | |

Nr (1)

Koguarv (2)

Tunnused (3)

1.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

1.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

AGE.M.

1.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

1.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.L.

1.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

1.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

1.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

2.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

2.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

AGE.M.

2.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

2.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

2.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

2.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

2.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

3.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

3.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

AGE.M.

3.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

3.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

3.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L

AGE.M.

3.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

3.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

4.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

4.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

AGE.M.

4.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

4.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

4.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

4.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

4.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

5.

Tavaleibkondade arv (6)

GEO.L.

TPH.H.

SPH.H.

TSH.

6.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

6.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

AGE.M.

6.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

6.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.M.

6.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

6.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

6.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

7.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

7.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

AGE.M.

7.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

7.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

7.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

7.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

7.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

8.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

8.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

AGE.M.

8.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

8.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

8.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

8.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

8.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

9.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

9.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

AGE.M.

9.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

9.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

9.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

9.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

9.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

10.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.H.

EDU.

AGE.M.

10.1.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

AGE.M.

10.2.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

EDU.

10.3.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

AGE.M.

10.4.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

EDU.

10.5.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

10.6.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

10.7.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

11.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

11.1.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

AGE.M.

11.2.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

CAS.L.

COC.L.

11.3.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

AGE.M.

11.4.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

12.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

12.1.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

AGE.M.

12.2.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

12.3.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

12.4.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

COC.L.

12.5.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

AGE.M.

12.6.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

13.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

AGE.M.

13.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

13.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

14.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

14.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

14.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

14.3.

GEO.L.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

15.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

15.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

15.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

15.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

IND.H.

16.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

16.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

16.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

16.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

IND.H.

17.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

17.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

AGE.M.

17.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

COC.L.

17.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

IND.H.

18.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

AGE.M.

18.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

AGE.M.

18.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

19.

Kogurahvastik (4)

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

19.1.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

AGE.M.

19.2.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

COC.L.

19.3.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

AGE.M.

19.4.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

EDU.

COC.L.

19.5.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

19.6.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU

19.7.

LPW.L.

SEX.

EDU

COC.L.

AGE.M.

20.

Kogurahvastik (4)

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

20.1.

LPW.L.

SEX.

SIE.

AGE.M.

20.2.

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

COC.L.

20.3.

LPW.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

COC.L.

20.4.

LPW.L.

SEX.

SIE.

EDU.

COC.L.

21.

Kogurahvastik (4)

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

21.1.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

21.2.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

21.3.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

IND.H.

22.

Kogurahvastik (4)

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

22.1.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

22.2.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

22.3.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

IND.H.

23.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

23.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

AGE.L.

23.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

23.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

24.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

24.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

AGE.L.

24.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

24.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

25.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

AGE.M.

25.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.M.

AGE.M.

25.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

CAS.L.

25.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

COC.M.

AGE.M.

25.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

COC.M.

CAS.L.

25.5.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.L.

25.6.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

CAS.L.

25.7.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

25.8.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

25.9.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

AGE.M.

26.

Kogurahvastik (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

26.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

AGE.M.

26.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

27.

Kogurahvastik (4)

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

27.1.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

AGE.M.

27.2.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

28.

Kogurahvastik (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

AGE.M.

28.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

AGE.M.

28.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

29.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

29.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

29.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

29.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

30.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

30.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

30.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

30.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

31.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

31.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

31.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

31.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

31.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

POB.M.

32.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

32.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

32.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

32.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

32.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

COC.M.

33.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

33.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

AGE.M.

33.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

33.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

COC.M.

33.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

34.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

34.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

34.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

34.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

35.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

35.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

35.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

35.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

36.

Kogurahvastik (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

36.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

36.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

37.

Kogurahvastik (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

37.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

37.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

38.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

ROY.

AGE.M.

38.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

AGE.M.

38.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

38.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

ROY.

38.4.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

ROY.

39.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

39.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

AGE.M.

39.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

39.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

COC.M.

40.

Kogurahvastik (4)

(valikuline)

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

AGE.M.

40.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

AGE.M.

40.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

41.

Hõivatud tavaeluruumide arv (7)

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. or NOR.)

(DFS. or DRM.)

WSS.

TOI.

BAT.

TOH.

41.1.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. or NOR.)

41.2.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(DFS. or DRM.)

41.3.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

WSS.

41.4.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOI.

41.5.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

BAT.

41.6.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOH.

42.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

FST.H.

42.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

42.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

FST.H.

43.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

OCC.

IND.H.

43.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

43.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

OCC.

43.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

IND.H.

44.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

EDU.

LOC.

44.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

44.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

EDU.

44.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

LOC.

45.

Kogurahvastik (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

COC.M.

45.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

45.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

COC.M.

46.

Kogurahvastik (4)

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

46.1.

GEO.M.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

46.2.

GEO.M.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

46.3.

GEO.M.

SEX.

LMS.

AGE.M.

46.4.

GEO.M.

SEX.

LMS.

POB.L.

46.5.

GEO.M.

SEX.

LMS.

COC.L.

46.6.

GEO.M.

SEX.

ROY.

AGE.M.

46.7.

GEO.M.

SEX.

ROY.

POB.M.

46.8.

GEO.M.

SEX.

ROY.

COC.M.

46.9.

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

47.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

47.1.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

AGE.M.

47.2.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

47.3.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

POB.L.

47.4.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

COC.L.

48.

Kogurahvastik (4), (5)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

HST.H.

49.

Tavaleibkondade arv (6)

GEO.M.

TPH.H.

SPH.H.

50.

Kogurahvastik (4)

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

50.1.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

AGE.M.

50.2.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

50.3.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

POB.L.

50.4.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

COC.L.

51.

Kogurahvastik (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

FST.H.

52.

Perekondade arv (8)

GEO.M.

TFN.H.

SFN.H.

53.

Tavaeluruumide arv (9)

GEO.M.

TOB.

OCS.

POC.

54.

Hõivatud tavaeluruumide arv (7)

GEO.M.

TOB.

(DFS. or DRM.)

(UFS. or NOR.)

NOC.H.

54.1.

GEO.M.

TOB.

(DFS. or DRM.)

(UFS. or NOR.)

54.2.

GEO.M.

TOB.

(DFS. or DRM.)

NOC.H.

55.

Kogurahvastik (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.H.

56.

Kogurahvastik (4)

GEO.H.

SEX.

AGE.M.

57.

Tavaleibkondade arv (6)

GEO.H.

TPH.L.

SPH.L.

58.

Perekondade arv (8)

GEO.H.

TFN.L.

SFN.L.

59.

Ühiseluruumide arv (10)

GEO.H.

TLQ.

60.

Tavaeluruumide arv (9)

GEO.H.

OCS.

TOB.

---

(1)  Antud hüperkuubi tabeli kirje ühekohalise arvuga üleval esimeses reas (poolpaksus kirjas) tähistatakse hüperkuupi vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõikele 2. Kahekohalised arvud allpool (ei ole poolpaksus kirjas) tähistavad „peamist marginaaljaotust” vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõikele 3.

(2)  Antud hüperkuubi kohta sisestatud koguarv vastab koguarvule aruandva riigi puhul.

(3)  Antud hüperkuubi kohta tehtud tabeli kirje esimeses reas (poolpaksus kirjas) on loetletud kõik selles hüperkuubis kasutusel olevad tunnused vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõikele 2. Iga järgmine rida allpool (ei ole poolpaksus kirjas) täpsustab „peamist marginaaljaotust” vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõikele 3. Tunnus on määratud koodiga, nagu sätestatud vastava koodi puhul määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

(4)  Kodutus: Kogurahvastiku andmetes peab põhimõtteliselt sisalduma ka esmaselt kodutute isikute arv (isikud, kes elavad tänaval ja kellel ei ole peavarju) ja teiseselt kodutute isikute arv (isikud, kes vahetavad sageli ajutisi majutuskohti). Liikmesriigid ei pea esitama oma andmetes kodutute isikute arvu kogurahvastikus ega pea lisama kodutute arvu ühegi tunnuse või taseme andmetele (arv esitatakse ainult koguarvuna ja/või esitatakse kategoorias „täpsustamata”). Kui liikmesriik ei esita oma kogurahvastiku andmetes kodutute isikute arvu, tuleb esitada komisjonile parim saadaolev hinnang esmaselt kodutute ja teiseselt kodutute isikute koguarvu kohta vastavas liikmesriigis.

(5)  Isikute puhul, kes elavad tavaleibkonnas (kuid tase on täpsustamata) (tasemed HST.M.1.3. või HST.H.1.3.), esmaselt kodutute isikute (HST.M.2.2. või HST.H.2.2.) ning isikute puhul, kes ei ela tavaleibkonnas (kuid tase on täpsustamata) (HST.M.2.3. või HST.H.2.3.) ei ole peamise marginaaljaotuse esitamine nõutav (soovitav: GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.M., vastavalt GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.H. puhul).

(6)  Nagu täpsustatud teema „seisund leibkonnas” all määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

(7)  Nagu täpsustatud teemade „tavaeluruumide valduslik olukord” ja „elukorraldus” all määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

(8)  Sätestatud kui „tuumperekond” teema „seisund perekonnas” all määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

(9)  Nagu täpsustatud teema „elukorraldus” all määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

(10)  Nagu täpsustatud teema „eluruumi tüüp” all määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas.

---

II LISA

TEEMADE METAANDMED

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) loenduse teemade määratlused.

Iga teema metaandmetes tuleb:

| — | nimetada allikad (allikas), mida kasutati vastava teema kohta statistiliste andmete saamiseks; |
| --- | --- |

—

nimetada allikad (allikas), mida kasutati vastava teema kohta statistiliste andmete saamiseks;

| — | märkida, millist meetodit kasutati vastava teema andmete hindamiseks; |
| --- | --- |

—

märkida, millist meetodit kasutati vastava teema andmete hindamiseks;

| — | märkida põhjused, kui vastava teema andmetes on mitteusaldusväärseid. |
| --- | --- |

—

märkida põhjused, kui vastava teema andmetes on mitteusaldusväärseid.

Lisaks esitavad liikmesriigid allpool kirjeldatud metaandmed.

Alaline elukoht

Metaandmetes tuleb selgitada, kuidas on kohaldatud määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punktis d sätestatud alalise elukoha määratlust, eelkõige seda, mil määral on alalise elukoha asemel esitatud seaduslikke või registreeritud elukohti, arvestades 12 kuu kriteeriumi, ja esitada alalise elukohaga rahvastiku määratlus.

Metaandmetes tuleb märkida, kas kolmanda taseme haridust omandavate õppurite puhul, kelle ajutine aadress õppeajal ei lange kokku perekonna elukohaga, on alaliseks elukohaks märgitud perekonna elukoht.

Metaandmetes tuleb täpsustada, kas kogurahvastiku andmetes sisaldub või ei sisaldu esmaselt kodutute isikute arv (isikud, kes elavad tänaval ja kellel ei ole peavarju) ja/või teiseselt kodutute isikute arv (isikud, kes vahetavad sageli ajutisi majutuskohti).

Metaandmetes tuleb nimetada kõik riigipõhised muutused seoses määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas oleva teema „alaline elukoht” tehnilises kirjelduses nimetatud eeskirjadega.

Seaduslik perekonnaseis/kooselu

Metaandmetes tuleb esitada teave riigi selliste õigusaktide kohta, mis käsitlevad vastas- või samasooliste abielusid, vanuse alampiiri abiellumiseks, registreeritud kooselu samasoolisega või vastassoolisega ning võimalust lahutada või seaduslikult lahus elada.

Majandusteemad

Metaandmetes tuleb nimetada kõik riigipõhised muutused seoses määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas oleva teema „praegune hõiveseisund” tehnilises kirjelduses nimetatud eeskirjadega. Metaandmetes tuleb kirjeldada, kas „praeguse hõiveseisundi” andmed on saadud registritest ja kui on, siis tuleb esitada määratlused, mida vastavas registris kasutatakse.

Metaandmetes tuleb märkida vanuse alampiir majandustegevuseks vastavas riigis ning nimetada vastavad õigusaktid.

Kui loendusel liikmesriigis ilmneb, et on inimesi, kel on rohkem kui üks töökoht, tuleb metaandmetes kirjeldada, mil viisil on määratud nende põhitöökoht (näiteks kas see on määratud tööl kulutatud aja või saadud sissetuleku järgi).

Metaandmetes tuleb nimetada kõik riigipõhised muutused seoses määruse (EÜ) nr 1201/2009 lisas oleva teema „hõivestaatus” tehnilises kirjelduses nimetatud eeskirjadega. Kui loendusel tehakse kindlaks, et isik on nii tööandja kui ka palgatöötaja, tuleb metaandmetes täpsustada, millisel viisil on määratud sellise isiku kuuluvus ühte kahest kategooriast.

Sünniriik/-koht

Kui loenduse ajal ei ole teada sünniriik või on sellised andmed puudulikud seoses loenduse ajal kehtivate riigipiiridega, peab metaandmetes kirjeldama, mil viisil on teema „sünniriik/-koht” tunnus inimeste kohta määratud.

Metaandmetes tuleb märkida, kui ema alalise elukoha asemel on märgitud sünni toimumise koht.

Kodakondsus

Kui riigis on osa elanikkonnast isikud, kes on „tunnustatud mittekodanikud” (isikud, kes ei ole ühegi riigi kodanikud ega kodakondsusetud ning kellel on mõned, kuid mitte kõik kodakondsusega seotud õigused ja kohustused), tuleb vastav teave esitada metaandmetes.

Alaline elukoht aasta enne loendust

Kui liikmesriik kogub andmeid teema „eelmine alaline elukoht ja praegusesse elukohta saabumise kuupäev” kohta, tuleb metaandmetes kirjeldada, mil viisil määratakse alaline elukoht üks aasta enne loendust.

Leibkondade ja perekondade temaatika

Metaandmetes tuleb täpsustada, kas liikmesriik kasutab loendusel tavaleibkondade määratlemiseks „majapidamisüksuse” mõistet või „aadressipõhise leibkonna” mõistet. Metaandmetes tuleb kirjeldada, mille alusel määratletakse leibkonnad ja perekonnad.

Metaandmetes tuleb selgitada, kuidas määratletakse leibkonna liikmete vahelist sugulust (näiteks sugulusmaatriks; sugulus viiteisikuga).

Metaandmetes esitatakse teave selle kohta, kuidas kogutakse andmeid esmaselt kodutute isikute kohta.

Tavaeluruumide valduslik olukord

Kui liikmesriigis kogutakse loendusel andmeid eluruumide kohta, mis on ette nähtud hooajaliseks või teiseseks kasutuseks, ja vabade eluruumide kohta, tuleb metaandmetes kirjeldada, mil viisil on selliste kategooriate andmed kogutud.

Omandisuhe

Metaandmetes tuleb täpsustada, millist määratlust on liikmesriigis loendusel kasutatud elamukooperatiivide kohta ja millistel õigusaktidel see põhineb.

Metaandmetes tuleb täpsustada, milliseid juhte on tüüpiliselt liigitatud muud liiki omandisuhtel põhinevateks eluruumideks.

Kasulik põrandapind ja/või elamuüksuse tubade arv, eluruumi asustustiheduse standard

Metaandmetes tuleb kirjeldada, kuidas on vastavalt vajadusele kasutatud kas mõistet „kasulik põrandapind” või „tubade arv” ja kuidas on määratletud eluruumi asustustiheduse standard.

---

| 17.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 520/2010,

16. juuni 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/2002 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil seoses kättesaadavate uuringute ning statistiliste andmete allikatega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (1), eelkõige selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 (2) on kehtestatud tingimused, mille alusel lubada juurdepääsu ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalsele teabele statistiliste järelduste tegemiseks teaduslikul eesmärgil. Määruses on loetletud uuringud ja andmeallikad, mille suhtes määrust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 (2) on kehtestatud tingimused, mille alusel lubada juurdepääsu ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalsele teabele statistiliste järelduste tegemiseks teaduslikul eesmärgil. Määruses on loetletud uuringud ja andmeallikad, mille suhtes määrust kohaldatakse.

| (2) | Teadlaste hulgas ja teadusringkondades laiemalt kasvab nõudlus ka sellise teaduslikul eesmärgil kasutatava konfidentsiaalse teabe järele, mida saadakse Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitlusega (EHIS), ühenduse statistikast infoühiskonna kohta (CSIS), leibkondade eelarve uuringust (HBS) ning kaupade autovedu käsitlevatest statistilistest aruannetest (GGR). |
| --- | --- |

(2)

Teadlaste hulgas ja teadusringkondades laiemalt kasvab nõudlus ka sellise teaduslikul eesmärgil kasutatava konfidentsiaalse teabe järele, mida saadakse Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitlusega (EHIS), ühenduse statistikast infoühiskonna kohta (CSIS), leibkondade eelarve uuringust (HBS) ning kaupade autovedu käsitlevatest statistilistest aruannetest (GGR).

| (3) | Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitluse eesmärk on mõõta ühtlustatud baasil ja kõrge võrreldavuse tasemega ELi liikmesriikide vahel ELi kodanike tervislikku seisundit, eluviisi (tervist määravaid tegureid) ja tervishoiuteenuseid. Küsimustikku hõlmatud teemad annavad vastuseid nii poliitiliste vajaduste kui ka teaduslike eesmärkide jaoks. Üksikandmekogumite kasutamine võimaldab teadlastel läbi viia konkreetsete elanikkonna rühmade (nt vanad inimesed) uuringuid, et paremini hinnata nende tervislikku seisundit ning seda, kuidas tervishoiusüsteem vastab nende vajadustele. Selliste uuringute tulemusi saab kasutada erinevate elanikkonnarühmade jaoks konkreetsete plaanide kujundamiseks või Euroopa ja/või riikliku tasandi ennetuskavade hindamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa tervishoiualase intervjuuküsitluse eesmärk on mõõta ühtlustatud baasil ja kõrge võrreldavuse tasemega ELi liikmesriikide vahel ELi kodanike tervislikku seisundit, eluviisi (tervist määravaid tegureid) ja tervishoiuteenuseid. Küsimustikku hõlmatud teemad annavad vastuseid nii poliitiliste vajaduste kui ka teaduslike eesmärkide jaoks. Üksikandmekogumite kasutamine võimaldab teadlastel läbi viia konkreetsete elanikkonna rühmade (nt vanad inimesed) uuringuid, et paremini hinnata nende tervislikku seisundit ning seda, kuidas tervishoiusüsteem vastab nende vajadustele. Selliste uuringute tulemusi saab kasutada erinevate elanikkonnarühmade jaoks konkreetsete plaanide kujundamiseks või Euroopa ja/või riikliku tasandi ennetuskavade hindamiseks.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta (3) sätestatakse ühtlustatud statistiliste andmete esitamise raamistik info- ja kommunikatsiooni tehnoloogia (IKT) kasutamise kohta leibkondades ja üksikisikute poolt. Ligipääs üksikandmekogumitele aitaks oluliselt tõhustada uurimistööd, mis käsitleb IKT kasutamise mõju Euroopa ühiskonnale ning digitaalsele kaasatusele. Tulemusi saab kasutada olemasolevate poliitiliste strateegiate hindamiseks ning asjakohaste uute strateegiate määratlemiseks riiklikul ja Euroopa tasandil, nagu i2010 strateegia. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta (3) sätestatakse ühtlustatud statistiliste andmete esitamise raamistik info- ja kommunikatsiooni tehnoloogia (IKT) kasutamise kohta leibkondades ja üksikisikute poolt. Ligipääs üksikandmekogumitele aitaks oluliselt tõhustada uurimistööd, mis käsitleb IKT kasutamise mõju Euroopa ühiskonnale ning digitaalsele kaasatusele. Tulemusi saab kasutada olemasolevate poliitiliste strateegiate hindamiseks ning asjakohaste uute strateegiate määratlemiseks riiklikul ja Euroopa tasandil, nagu i2010 strateegia.

| (5) | Leibkondade eelarve uuringud hõlmavad kulude liigitamist vastavalt leibkonna iseloomule ning vastavalt selle viiteisikule ja leibkonna sissetulekule. Selle uuringuallika ühtsus võimaldab luua mikrosimulatsiooni vahendeid, et kontrollida üleeuroopalisi hüpoteese ja aidata poliitikutel teha informeeritud otsuseid. |
| --- | --- |

(5)

Leibkondade eelarve uuringud hõlmavad kulude liigitamist vastavalt leibkonna iseloomule ning vastavalt selle viiteisikule ja leibkonna sissetulekule. Selle uuringuallika ühtsus võimaldab luua mikrosimulatsiooni vahendeid, et kontrollida üleeuroopalisi hüpoteese ja aidata poliitikutel teha informeeritud otsuseid.

| (6) | Nõukogu 25. mai 1998. aasta määruses (EÜ) 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (4) nõutakse, et aruandvad riigid esitaksid Eurostatile kord kvartalis mikroandmed valimis olevate sõidukite kohta, nimetatud sõidukite tehtud sõitude kohta ja neil sõitudel piirkondade vahel veetud kaupade kohta. Teadlaste juurdepääs nendele andmetele oleks kasuks transpordipoliitika analüüsil ja transpordi modelleerimisel, muu hulgas ELi regionaalpoliitika valdkonnas, erinevate transpordiliikide tasakaalustamisel ning ELi üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 25. mai 1998. aasta määruses (EÜ) 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (4) nõutakse, et aruandvad riigid esitaksid Eurostatile kord kvartalis mikroandmed valimis olevate sõidukite kohta, nimetatud sõidukite tehtud sõitude kohta ja neil sõitudel piirkondade vahel veetud kaupade kohta. Teadlaste juurdepääs nendele andmetele oleks kasuks transpordipoliitika analüüsil ja transpordi modelleerimisel, muu hulgas ELi regionaalpoliitika valdkonnas, erinevate transpordiliikide tasakaalustamisel ning ELi üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamisel.

| (7) | Seetõttu tuleks Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus (EHIS); ühenduse statistika infoühiskonna kohta (CSIS) – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond; leibkondade eelarve uuring (HBS) ning kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded (GGR) lisada määruses (EÜ) 831/2002 esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus (EHIS); ühenduse statistika infoühiskonna kohta (CSIS) – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond; leibkondade eelarve uuring (HBS) ning kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded (GGR) lisada määruses (EÜ) 831/2002 esitatud loetellu.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 831/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse ametiasutus võib oma ruumides võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:






  — | Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse ametiasutus võib oma ruumides võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:

—

Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring;

| — | tööjõu-uuring; |
| --- | --- |

—

tööjõu-uuring;

| — | ühenduse innovatsiooniuuring; |
| --- | --- |

—

ühenduse innovatsiooniuuring;

| — | täiendkutseõppe uuring; |
| --- | --- |

—

täiendkutseõppe uuring;

| — | töötasude struktuuri uuring; |
| --- | --- |

—

töötasude struktuuri uuring;

| — | tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika; |
| --- | --- |

—

tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika;

| — | täiskasvanute koolituse alane uuring; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolituse alane uuring;

| — | põllumajandusettevõtete struktuuriuuring; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtete struktuuriuuring;

| — | Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus; |
| --- | --- |

—

Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus;

| — | ühenduse statistika infoühiskonna kohta – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond; |
| --- | --- |

—

ühenduse statistika infoühiskonna kohta – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond;

| — | leibkondade eelarve uuring; |
| --- | --- |

—

leibkondade eelarve uuring;

| — | kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded. |
| --- | --- |

—

kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded.

Andmed esitanud liikmesriigi ametiasutuse taotluse korral ei võimaldata juurdepääsu nendele andmetele teatavate uurimisprojektide tarbeks.”

| 2) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse ametiasutus võib väljastada anonüümseid algandmeid, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:






  — | Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse ametiasutus võib väljastada anonüümseid algandmeid, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:

—

Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring;

| — | tööjõu-uuring; |
| --- | --- |

—

tööjõu-uuring;

| — | ühenduse innovatsiooniuuring; |
| --- | --- |

—

ühenduse innovatsiooniuuring;

| — | täiendkutseõppe uuring; |
| --- | --- |

—

täiendkutseõppe uuring;

| — | töötasude struktuuri uuring; |
| --- | --- |

—

töötasude struktuuri uuring;

| — | tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika; |
| --- | --- |

—

tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika;

| — | täiskasvanute koolituse alane uuring; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolituse alane uuring;

| — | põllumajandusettevõtete struktuuriuuring; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtete struktuuriuuring;

| — | Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus; |
| --- | --- |

—

Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus;

| — | ühenduse statistika infoühiskonna kohta – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond; |
| --- | --- |

—

ühenduse statistika infoühiskonna kohta – moodul 2 inimesed, leibkonnad ja infoühiskond;

| — | leibkondade eelarve uuring; |
| --- | --- |

—

leibkondade eelarve uuring;

| — | kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded. |
| --- | --- |

—

kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded.

Andmed esitanud liikmesriigi ametiasutuse taotluse korral ei võimaldata juurdepääsu nendele andmetele teatavate uurimisprojektide tarbeks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7.

2

(3)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 49.

3

(4)  EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1.

4

---

| 17.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 521/2010,

16. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 45,6 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 119,1 |
| ZZ | 67,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 83,9 |
| BR | 112,1 |
| TR | 94,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 93,4 |
| 0808 10 80 | AR | 106,2 |
| BR | 77,3 |
| CA | 127,1 |
| CL | 97,4 |
| CN | 53,8 |
| NZ | 126,0 |
| US | 123,5 |
| UY | 123,8 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 228,7 |
| ZZ | 228,7 |
| 0809 20 95 | SY | 245,9 |
| TR | 345,1 |
| US | 576,0 |
| ZZ | 389,0 |
| 0809 30 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

45,6

TR

50,2

ZZ

68,1

0707 00 05

MA

37,3

MK

45,6

TR

119,1

ZZ

67,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

83,9

BR

112,1

TR

94,3

US

83,2

ZA

93,7

ZZ

93,4

0808 10 80

AR

106,2

BR

77,3

CA

127,1

CL

97,4

CN

53,8

NZ

126,0

US

123,5

UY

123,8

ZA

111,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

228,7

ZZ

228,7

0809 20 95

SY

245,9

TR

345,1

US

576,0

ZZ

389,0

0809 30

TR

158,2

ZZ

158,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/18

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010,

15. juuni 2010,

Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni (EU SSR GUINEA-BISSAU) juhi ametisse nimetamise kohta

(2010/334/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/112/ÜVJP Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni kohta (EU SSR GUINEA-BISSAU), (1) eelkõige selle artikli 8 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/112/ÜVJP artikli 8 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed kooskõlas aluslepingu artikliga 38 tegema asjakohaseid otsuseid EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise tegemise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/112/ÜVJP artikli 8 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed kooskõlas aluslepingu artikliga 38 tegema asjakohaseid otsuseid EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise tegemise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas 5. märtsil 2008 oma otsusega EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2) Juan Esteban VERASTEGUI nõukogu peasekretäri/välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul Euroopa Liidu missiooni EU SSR GUINEA-BISSAU juhiks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas 5. märtsil 2008 oma otsusega EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2) Juan Esteban VERASTEGUI nõukogu peasekretäri/välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul Euroopa Liidu missiooni EU SSR GUINEA-BISSAU juhiks.

| (3) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku nimetada Juan Esteban VERASTEGUI asemel alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu missiooni EU SSR GUINEA-BISSAU juhiks Fernando AFONSO, |
| --- | --- |

(3)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku nimetada Juan Esteban VERASTEGUI asemel alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu missiooni EU SSR GUINEA-BISSAU juhiks Fernando AFONSO,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Fernando AFONSO nimetatakse käesolevaga Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni (EU SSR GUINEA-BISSAU) juhiks alates 1. juulist 2010.

Artikkel 2

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks poliitika- ja julgeolekukomitee 5. märtsi 2008. aasta otsus EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Otsust kohaldatakse nõukogu ühismeetme 2008/112/ÜVJP kehtivuse lõppemiseni.

Brüssel, 15. juuni 2010

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  ELT L 40, 14.2.2008, lk 11.

1

(2)  ELT L 73, 15.3.2008, lk 34.

2

---

| 17.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/19

---

KOMISJONI OTSUS,

10. juuni 2010,

juhendi kohta maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all)

(2010/335/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle V lisa C osa 10. punkti,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/28/EÜ on sätestatud valemid biokütustest ja muudest vedelatest biokütustest ning nendega võrreldavatest fossiilkütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks, mille puhul arvestatakse maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevat heidet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (2) hõlmab asjaomaseid eeskirju biokütustega seoses. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/28/EÜ on sätestatud valemid biokütustest ja muudest vedelatest biokütustest ning nendega võrreldavatest fossiilkütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks, mille puhul arvestatakse maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevat heidet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (2) hõlmab asjaomaseid eeskirju biokütustega seoses.

| (2) | Komisjoni juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks peaks tuginema riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamist käsitlevale valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 2006. aasta juhisele. Nimetatud juhis töötati välja riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise tarbeks ning selle vorm ei ole hõlpsasti kohandatav ettevõtjate vajaduste jaoks. Kui riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise IPCC juhis ei hõlma biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalikku teavet või kui selline teave ei ole kättesaadav, on asjakohane tugineda muudele teaduslikele andmeallikatele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks peaks tuginema riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamist käsitlevale valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 2006. aasta juhisele. Nimetatud juhis töötati välja riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise tarbeks ning selle vorm ei ole hõlpsasti kohandatav ettevõtjate vajaduste jaoks. Kui riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise IPCC juhis ei hõlma biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalikku teavet või kui selline teave ei ole kättesaadav, on asjakohane tugineda muudele teaduslikele andmeallikatele.

| (3) | Mulla orgaanilises aines sisalduva süsinikuvaru arvutamisel tuleb arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid. Mineraalmulla puhul on mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks asjakohane kasutada ICPP 1. määramistasandit kui üldist tasandit. Turvasmulla puhul käsitleb IPCC metoodika eelkõige mulla kuivendamisest tulenevat süsinikukadu ja seda üksnes aastase kao põhjal. Et mulla kuivendamise tagajärjeks on tavaliselt suur süsinikukadu, mida ei ole võimalik korvata biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega, ning et turbarabade kuivendamine on direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumide kohaselt keelatud, piisab mulla orgaanilise süsiniku sisalduse või turvasmulla süsinikukao määramiseks üldiste valemite kehtestamisest. |
| --- | --- |

(3)

Mulla orgaanilises aines sisalduva süsinikuvaru arvutamisel tuleb arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid. Mineraalmulla puhul on mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks asjakohane kasutada ICPP 1. määramistasandit kui üldist tasandit. Turvasmulla puhul käsitleb IPCC metoodika eelkõige mulla kuivendamisest tulenevat süsinikukadu ja seda üksnes aastase kao põhjal. Et mulla kuivendamise tagajärjeks on tavaliselt suur süsinikukadu, mida ei ole võimalik korvata biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega, ning et turbarabade kuivendamine on direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumide kohaselt keelatud, piisab mulla orgaanilise süsiniku sisalduse või turvasmulla süsinikukao määramiseks üldiste valemite kehtestamisest.

| (4) | Elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru arvutamiseks peaks asjakohane olema vähekeerukas meetod, mis vastab taimestikku käsitlevale IPCC 1. määramistasandi metoodikale. Kõnealuse metoodika kohaselt tuleks eeldada, et maakasutuse muutmise käigus kaob sellest kogu elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru. Maakasutuse muutmisel seoses biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalike kultuuridega on surnud orgaaniline aine tavaliselt vähetähtis, kuid sellega peab arvestama vähemalt kõrgmetsade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru arvutamiseks peaks asjakohane olema vähekeerukas meetod, mis vastab taimestikku käsitlevale IPCC 1. määramistasandi metoodikale. Kõnealuse metoodika kohaselt tuleks eeldada, et maakasutuse muutmise käigus kaob sellest kogu elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru. Maakasutuse muutmisel seoses biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalike kultuuridega on surnud orgaaniline aine tavaliselt vähetähtis, kuid sellega peab arvestama vähemalt kõrgmetsade puhul.

| (5) | Maakasutuse muutmisest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamisel peaks ettevõtjatel olema võimalik kasutada süsinikuvarude kohta tegelikke andmeid, mis on seotud maa võrdluskasutusega ja maakasutusega pärast maakasutuse muutmist. Samuti peaks neil olema võimalik kasutada standardväärtusi, mis tuleks ette näha käesoleva juhendiga. Standardväärtusi kliimatingimuste ja pinnasetüüpide ebatõenäoliste kombinatsioonide tarbeks ette näha ei ole vaja. |
| --- | --- |

(5)

Maakasutuse muutmisest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamisel peaks ettevõtjatel olema võimalik kasutada süsinikuvarude kohta tegelikke andmeid, mis on seotud maa võrdluskasutusega ja maakasutusega pärast maakasutuse muutmist. Samuti peaks neil olema võimalik kasutada standardväärtusi, mis tuleks ette näha käesoleva juhendiga. Standardväärtusi kliimatingimuste ja pinnasetüüpide ebatõenäoliste kombinatsioonide tarbeks ette näha ei ole vaja.

| (6) | Direktiivi 2009/28/EÜ V lisas on sätestatud meetod kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks ning esitatud valem maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heitkoguse arvutamiseks. Käesolevale otsusele lisatud juhendis on esitatud valemid maa süsinikuvarude arvutamiseks, millega täiendatakse V lisas sätestatud valemeid, |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2009/28/EÜ V lisas on sätestatud meetod kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks ning esitatud valem maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heitkoguse arvutamiseks. Käesolevale otsusele lisatud juhendis on esitatud valemid maa süsinikuvarude arvutamiseks, millega täiendatakse V lisas sätestatud valemeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

1

(2)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

2

---

LISA

Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Maa süsinikuvarude ühtlustatud kindlaksmääramine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Süsinikuvarude arvutamine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mulla orgaanilise süsiniku sisaldus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mineraalmulla standardne süsinikuvaru |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tegurid, mis kajastavad erinevust mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel |
| --- | --- |

7.

| 8. | Süsinikuvaru väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru puhul |
| --- | --- |

8.

1.   SISSEJUHATUS

Käesoleva juhendiga kehtestatakse reeglid maa süsinikuvarude arvutamiseks maa võrdluskasutuse (CSR
  , direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) ja tegeliku maakasutuse (CSA
  , direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) puhul.

2. punktis on esitatud reeglid, mille alusel on võimalik ühtlustatult kindlaks määrata maa süsinikuvaru. 3. punktis on esitatud üldine valem selliste süsinikuvarude arvutamiseks, mis koosnevad kahest komponendist: mulla orgaaniline süsinik ning maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru.

4. punktis on esitatud üksikasjalikud valemid mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks. Mineraalmulla kohta on ette nähtud meetod, mis võimaldab kasutada juhendis sätestatud väärtusi, samas on sätestatud ka alternatiivse meetodi kasutamise võimalus. Turvasmulla kohta on kirjeldatud meetodit, kuid juhend ei hõlma väärtusi mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks turvasmullas.

5. punktis on üksikasjalikult esitatud valemid taimestiku süsinikuvaru määramiseks, kuid see on asjakohane üksnes juhul, kui otsustatakse juhendi 8. punktis sätestatud maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru väärtusi mitte kasutada (8. punktis esitatud väärtuste kasutamine ei ole kohustuslik ning teatavate juhtude tarbeks ei pruugi nende hulgas asjakohaseid väärtusi olla).

6. punktis on esitatud reeglid asjakohaste väärtuste valimiseks juhul, kui otsustatakse kasutada juhendis ette nähtud mineraalmulla orgaanilise süsiniku sisalduse väärtusi (6. ja 7. punkt). Nende reeglite puhul viidatakse kliimapiirkondade ja mullatüüpide andmekihtidele, mis on kättesaadavad direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt internetis loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel. Need andmekihid koosnevad allpool joonistel 1 ja 2 esitatud üksikasjalikest andmetest.

8. punktis on esitatud väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru kohta ning nendega seotud parameetrid. 7. ja 8. punktis on esitatud väärtused nelja erineva maakasutuskategooria kohta: põllumaa, mitmeaastased kultuurid, rohumaa ja metsamaa.

Joonis 1

Kliimapiirkonnad

Image

Joonis 2

Mullatüüpide geograafiline jagunemine

Image

2.   MAA SÜSINIKUVARUDE ÜHTLUSTATUD KINDLAKSMÄÄRAMINE

Selleks et määrata kindlaks süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (CSR
  ) ja maa tegeliku kasutusega (CSA
  ) kohaldatakse järgmiseid reegleid:

| (1) | Kogu maa-alal, mille kohta maa süsinikuvaru arvutatakse, on sama:






  a) | biofüüsikaline profiil seoses kliima ja mullatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(1)

Kogu maa-alal, mille kohta maa süsinikuvaru arvutatakse, on sama:

a)

biofüüsikaline profiil seoses kliima ja mullatüübiga;

| b) | maa majandamise ajalugu maa harimise mõistes; |
| --- | --- |

b)

maa majandamise ajalugu maa harimise mõistes;

| c) | süsinikusisendi ajalugu mulda siseneva süsiniku mõistes. |
| --- | --- |

c)

süsinikusisendi ajalugu mulda siseneva süsiniku mõistes.

| (2) | Maa tegeliku kasutuse CSA
  süsinikuvaru on






  — | süsinikuvaru vähenemise puhul: hinnanguline tasakaalustatud süsinikuvaru, mille maa uues maakasutuses saavutab; |
| --- | --- | --- |

(2)

Maa tegeliku kasutuse CSA
  süsinikuvaru on

—

süsinikuvaru vähenemise puhul: hinnanguline tasakaalustatud süsinikuvaru, mille maa uues maakasutuses saavutab;

| — | süsinikuvaru kogunemise puhul: hinnanguline süsinikuvaru kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel olenevalt sellest, kumb on varem. |
| --- | --- |

—

süsinikuvaru kogunemise puhul: hinnanguline süsinikuvaru kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel olenevalt sellest, kumb on varem.

3.   SÜSINIKUVARUDE ARVUTAMINE

Maa võrdluskasutuse (CSR
  ) ja maa tegeliku kasutuse (CSA
  ) süsinikuvaru arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CSi
  = (SOC + CVEG
  ) × A

kus

CSI
  = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maakasutusega i (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas muld ja taimestik);

SOC= mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt 4. osale;

CVEG= maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), mis arvutatakse vastavalt 5. punktile või valitakse 8. punkti asjakohaste väärtuste hulgast;

A= mõõtkavategur asjaomase ala jaoks (mõõdetakse hektarites ühiku pindala kohta).

4.   MULLA ORGAANILINE SÜSINIKUVARU

4.1.   Mineraalmuld

Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse (SOC) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

SOC = SOCST
   × FLU
   × FMG
   × FI

kus

SOC= mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

SOCST
  = mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

FLU
  = maakasutustegur, mis näitab erinevust maakasutustüübiga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;

FMG
  = maa majandamistegur, mis näitab erinevust põhilise majandamistavaga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;

FI
  = süsinikusisendi tegur, mis näitab erinevust mulda siseneva süsinikuhulga suurusega seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel.

SOCST
  puhul kasutatakse asjakohaseid 6. punktis esitatud väärtusi.

FLU
  , FMG
  ja FI
  puhul kasutatakse asjakohaseid 7. punktis esitatud väärtusi.

Alternatiivina eespool kirjeldatud valemile võib mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutada muid asjakohaseid meetodeid, sealhulgas mõõtmisi. Kui sellised meetodid ei põhine mõõtmistel, tuleb nende puhul arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid.

4.2.   Turvasmuld (histosol)

Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutatakse asjakohaseid meetodeid. Selliste meetodite puhul võetakse arvesse turvasmulla kihi kogu tüsedust, samuti kliimat, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendit. Nimetatud meetodid võivad hõlmata mõõtmisi.

Kui süsinikuvaru on mõjutanud kuivendamine, arvestatakse sellest tulenev süsinikukadu asjakohaste meetodite abil. Sellised meetodid võivad põhineda kuivendamisest tingitud aastapõhisel süsinikukaol.

5.   MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU

Välja arvatud juhul, kui kasutatakse 8. punktis ettenähtud CVEG
  väärtust, kasutatakse CVEG
  arvutamisel järgmist valemit:

CVEG
  = CBM
   + CDOM

kus

CVEG
  = maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CBM
  = elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1;

CDOM
  = surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2;

CDOM
  puhul võib kasutada 0-väärtust, välja arvatud metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %.

5.1.   Elus biomass

Elusa biomassi süsinikuvaru (CBM
  ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CBM
  = CAGB
   + CBGB

kus

CBM
  = elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CAGB
  = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.1;

CBGB
  = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.2;

5.1.1.   Maapealne elus biomass

Maapealse elusa biomassi süsinikuvaru CAGB
  arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CAGB
  = BAGB
   × CFB

kus

CAGB
  = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

BAGB
  = maapealse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFB
  = elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BAGB
  väärtus maapealse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.

CFB
  puhul võib kasutada väärtust 0,47.

5.1.2.   Maa-alune elus biomass

Maa-aluse elusa biomassi süsinikuvaru (CBGB
  ) arvutamiseks kasutatakse järgmisi valemeid:

| (1) | CBGB
  = BBGB
   × CFB


  kus

  CBGB
  = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

  BBGB
  = maa-aluse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

  CFB
  = elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).
  Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BBGB
  väärtus maa-aluse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.

  CFB
  puhul võib kasutada väärtust 0,47. |
| --- | --- |

(1)

CBGB
  = BBGB
   × CFB

kus

CBGB
  = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

BBGB
  = maa-aluse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFB
  = elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BBGB
  väärtus maa-aluse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.

CFB
  puhul võib kasutada väärtust 0,47.

| (2) | CBGB
  = CAGB
   × R

  kus

  CBGB
  = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

  CAGB
  = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

  R= elusas biomassis sisalduva maa-aluse süsinikuvaru ja elusas biomassis sisalduva maapealse süsinikuvaru suhe.

  R puhul võib kasutada 8. punktis esitatud asjakohaseid väärtusi. |
| --- | --- |

(2)

CBGB
  = CAGB
   × R

kus

CBGB
  = elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CAGB
  = elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

R= elusas biomassis sisalduva maa-aluse süsinikuvaru ja elusas biomassis sisalduva maapealse süsinikuvaru suhe.

R puhul võib kasutada 8. punktis esitatud asjakohaseid väärtusi.

5.2.   Surnud orgaaniline aine

Surnud orgaanilise aine süsinikuvaru (CDOM
  ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CDOM
  = CDW
   + CLI

kus

CDOM
  = surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

CDW
  = lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.1;

CLI
  = varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.2;

5.2.1.   Lagupuidu süsinikuvaru

Lagupuidu süsinikuvaru (CDW
  ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CDW
  = DOMDW
   × CFDW

kus

CDW
  = lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

DOMDW
  = lagupuidu kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFDW
  = lagupuidu kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

CFDW
  puhul võib kasutada väärtust 0,5.

5.2.2.   Varise süsinikuvaru

Varise süsinikuvaru (CLI
  ) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

CLI
  = DOMLI
   × CFLI

kus

CLI
  = varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);

DOMLI
  = varise kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);

CFLI
  = varise kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).

CFLI
  puhul võib kasutada väärtust 0,4.

6.   MINERAALMULLA STANDARDNE SÜSINIKUVARU

Mulla standardse süsinikuvaru (SOCST
  ) väärtus valitakse tabelist 1 lähtuvalt asjaomasest kliimapiirkonnast ning ala mullatüübist vastavalt punktidele 6.1. ja 6.2.

Tabel 1

SOCST
  , mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis

| (mõõdetakse süsiniku tonnides hektari kohta) |
| --- |
| Kliimapiirkond | Mullatüüp |
| | Kõrgaktiivne savimuld | Väheaktiivne savimuld | Liivmuld | Leedemuld | Vulkaaniline muld | Gleimuld |
| Boreaalne | 68 | — | 10 | 117 | 20 | 146 |
| Mõõdukalt jahe, kuiv | 50 | 33 | 34 | — | 20 | 87 |
| Mõõdukalt jahe, niiske | 95 | 85 | 71 | 115 | 130 | 87 |
| Mõõdukalt soe, kuiv | 38 | 24 | 19 | — | 70 | 88 |
| Mõõdukalt soe, niiske | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 88 |
| Troopiline, kuiv | 38 | 35 | 31 | — | 50 | 86 |
| Troopiline, niiske | 65 | 47 | 39 | — | 70 | 86 |
| Troopiline, vihmane | 44 | 60 | 66 | — | 130 | 86 |
| Troopiline, mäestikuline | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 86 |

(mõõdetakse süsiniku tonnides hektari kohta)

Kliimapiirkond

Mullatüüp

Kõrgaktiivne savimuld

Väheaktiivne savimuld

Liivmuld

Leedemuld

Vulkaaniline muld

Gleimuld

Boreaalne

68

—

10

117

20

146

Mõõdukalt jahe, kuiv

50

33

34

—

20

87

Mõõdukalt jahe, niiske

95

85

71

115

130

87

Mõõdukalt soe, kuiv

38

24

19

—

70

88

Mõõdukalt soe, niiske

88

63

34

—

80

88

Troopiline, kuiv

38

35

31

—

50

86

Troopiline, niiske

65

47

39

—

70

86

Troopiline, vihmane

44

60

66

—

130

86

Troopiline, mäestikuline

88

63

34

—

80

86

6.1.   Kliimapiirkond

Sobiv kliimapiirkond mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse asjakohase väärtuse väljavalimiseks määratakse direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud kliimapiirkondade andmekihtide alusel.

6.2.   Mullatüüp

Sobiv mullatüüp määratakse vastavalt joonisele 3. Direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud mullatüüpide andmekihte võib kasutada sobiva mullatüübi määramisel suunavatena.

Joonis 3

Mullatüüpide liigitus

Image

7.   TEGURID, MIS KAJASTAVAD ERINEVUST MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU SISALDUSE JA MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU STANDARDSISALDUSE VAHEL

FLU
  , FMG
  ja FI
  asjakohased väärtused valitakse käesoleva punkti all esitatud tabelist. CSR
  arvutamiseks kasutatakse 2008. aasta jaanuaris kehtestatud asjakohaseid majandamis- ja süsinikusisendi tegureid. CSA
  arvutamiseks on asjakohased majandamis- ja süsinikusisendi tegurid need, mida praegu kohaldatakse ja mille tulemusena tasakaalustub asjaomane süsinikuvaru.

7.1.   Põllumaa

Tabel 2

Põllumaa tegurid

| Kliimapiirkond | Maakasutus
  (FLU
  ) | Maa majandamine
  (FMG
  ) | Süsinikusisend
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukalt soe, kuiv | Viljelemine | Täielik mullaharimine | Väike | 0,8 | 1 | 0,95 |
| Keskmine | 0,8 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,8 | 1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,8 | 1 | 1,04 |
| Vähendatud | Väike | 0,8 | 1,02 | 0,95 |
| Keskmine | 0,8 | 1,02 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,8 | 1,02 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,8 | 1,02 | 1,04 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 0,8 | 1,1 | 0,95 |
| Keskmine | 0,8 | 1,1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,8 | 1,1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,8 | 1,1 | 1,04 |
| Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane | Viljelemine | Täielik mullaharimine | Väike | 0,69 | 1 | 0,92 |
| Keskmine | 0,69 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,69 | 1 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,69 | 1 | 1,11 |
| Vähendatud | Väike | 0,69 | 1,08 | 0,92 |
| Keskmine | 0,69 | 1,08 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,69 | 1,08 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,69 | 1,08 | 1,11 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 0,69 | 1,15 | 0,92 |
| Keskmine | 0,69 | 1,15 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,69 | 1,15 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,69 | 1,15 | 1,11 |
| Troopiline, kuiv | Viljelemine | Täielik mullaharimine | Väike | 0,58 | 1 | 0,95 |
| Keskmine | 0,58 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,58 | 1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,58 | 1 | 1,04 |
| Vähendatud | Väike | 0,58 | 1,09 | 0,95 |
| Keskmine | 0,58 | 1,09 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,58 | 1,09 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,58 | 1,09 | 1,04 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 0,58 | 1,17 | 0,95 |
| Keskmine | 0,58 | 1,17 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,58 | 1,17 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,58 | 1,17 | 1,04 |
| Troopiline, niiske/vihmane | Viljelemine | Täielik mullaharimine | Väike | 0,48 | 1 | 0,92 |
| Keskmine | 0,48 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,48 | 1 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,48 | 1 | 1,11 |
| Vähendatud | Väike | 0,48 | 1,15 | 0,92 |
| Keskmine | 0,48 | 1,15 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,48 | 1,15 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,48 | 1,15 | 1,11 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 0,48 | 1,22 | 0,92 |
| Keskmine | 0,48 | 1,22 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,48 | 1,22 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,48 | 1,22 | 1,11 |
| Troopiline, mäestikuline | Viljelemine | Täielik mullaharimine | Väike | 0,64 | 1 | 0,94 |
| Keskmine | 0,64 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,64 | 1 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,64 | 1 | 1,08 |
| Vähendatud | Väike | 0,64 | 1,09 | 0,94 |
| Keskmine | 0,64 | 1,09 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,64 | 1,09 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,64 | 1,09 | 1,08 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 0,64 | 1,16 | 0,94 |
| Keskmine | 0,64 | 1,16 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 0,64 | 1,16 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 0,64 | 1,16 | 1,08 |

Kliimapiirkond

Maakasutus

(FLU
  )

Maa majandamine

(FMG
  )

Süsinikusisend

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Mõõdukalt soe, kuiv

Viljelemine

Täielik mullaharimine

Väike

0,8

1

0,95

Keskmine

0,8

1

1

Suur, sõnnikuga

0,8

1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,8

1

1,04

Vähendatud

Väike

0,8

1,02

0,95

Keskmine

0,8

1,02

1

Suur, sõnnikuga

0,8

1,02

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,8

1,02

1,04

Ilma mullaharimiseta

Väike

0,8

1,1

0,95

Keskmine

0,8

1,1

1

Suur, sõnnikuga

0,8

1,1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,8

1,1

1,04

Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane

Viljelemine

Täielik mullaharimine

Väike

0,69

1

0,92

Keskmine

0,69

1

1

Suur, sõnnikuga

0,69

1

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,69

1

1,11

Vähendatud

Väike

0,69

1,08

0,92

Keskmine

0,69

1,08

1

Suur, sõnnikuga

0,69

1,08

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,69

1,08

1,11

Ilma mullaharimiseta

Väike

0,69

1,15

0,92

Keskmine

0,69

1,15

1

Suur, sõnnikuga

0,69

1,15

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,69

1,15

1,11

Troopiline, kuiv

Viljelemine

Täielik mullaharimine

Väike

0,58

1

0,95

Keskmine

0,58

1

1

Suur, sõnnikuga

0,58

1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,58

1

1,04

Vähendatud

Väike

0,58

1,09

0,95

Keskmine

0,58

1,09

1

Suur, sõnnikuga

0,58

1,09

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,58

1,09

1,04

Ilma mullaharimiseta

Väike

0,58

1,17

0,95

Keskmine

0,58

1,17

1

Suur, sõnnikuga

0,58

1,17

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

0,58

1,17

1,04

Troopiline, niiske/vihmane

Viljelemine

Täielik mullaharimine

Väike

0,48

1

0,92

Keskmine

0,48

1

1

Suur, sõnnikuga

0,48

1

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,48

1

1,11

Vähendatud

Väike

0,48

1,15

0,92

Keskmine

0,48

1,15

1

Suur, sõnnikuga

0,48

1,15

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,48

1,15

1,11

Ilma mullaharimiseta

Väike

0,48

1,22

0,92

Keskmine

0,48

1,22

1

Suur, sõnnikuga

0,48

1,22

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

0,48

1,22

1,11

Troopiline, mäestikuline

Viljelemine

Täielik mullaharimine

Väike

0,64

1

0,94

Keskmine

0,64

1

1

Suur, sõnnikuga

0,64

1

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

0,64

1

1,08

Vähendatud

Väike

0,64

1,09

0,94

Keskmine

0,64

1,09

1

Suur, sõnnikuga

0,64

1,09

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

0,64

1,09

1,08

Ilma mullaharimiseta

Väike

0,64

1,16

0,94

Keskmine

0,64

1,16

1

Suur, sõnnikuga

0,64

1,16

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

0,64

1,16

1,08

Tabel 3 on tabelitest 2 ja 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 3

Suunav teave seoses põllumaa ja mitmeaastaste kultuuride majandamise ja süsinikusisendiga

| Majandamine/süsinikusisend | Suunav teave |
| --- | --- |
| Täielik mullaharimine | Mulla põhjalik segamine täieliku ümberpööramise ja/või sagedaste mullaharimistoimingutega aasta jooksul. Külviajal on vaid väike osa (nt < 30 %) mullast jääkidega kaetud. |
| Vähendatud | Põhimullaharimine ja/või teisene mullaharimine, kuid mulda ei segata täielikult (tavaliselt pindmise mulla segamine ja mulda ei pöörata täielikult ümber), mis jätab külviajal tavaliselt > 30 % mullast jääkidega kaetuks. |
| Ilma mullaharimiseta | Otsekülv ilma põhimullaharimiseta, mulda segatakse külvikohas vaid minimaalselt. Umbrohutõrjeks kasutatakse tavaliselt herbitsiide. |
| Väike | Jääkide sisaldus on väike, juhul kui need eemaldatakse (kogumise või põletamise teel), maa jäetakse täiesti sööti, kasvatatakse vähe jääke andvaid kultuure (nt juurviljad, tubakas, puuvill), ei kasutata mineraalväetisi ega lämmastikku siduvaid kultuure. |
| Keskmine | Tüüpiline üheaastaste teraviljade kasvatuse puhul, kus kõik põllukultuurijäägid viiakse tagasi põllule. Kui jäägid eemaldatakse, lisatakse täiendavalt orgaanilist ainet (nt sõnnik). Vajab ka mineraalväetisi või lämmastikku siduvaid kultuure rotatsiooniga külvikordade puhul. |
| Suur, sõnnikuga | Esindab keskmisest tunduvalt suurema süsinikusisendiga viljelussüsteeme, mis tuleneb korrapärasest loomasõnniku lisamisest. |
| Suur, ilma sõnnikuta | Esindab keskmise süsinikusisendiga võrreldes tunduvalt suurema taimejääkide sisendiga viljelussüsteeme täiendavate aspektide tõttu, nagu suure jäägikogusega kultuuride kasvatamine, roheliste taimede kasutamine väetisena, kattekultuurid, paremini taimestatud kesapõllud, niisutamine, mitmeaastaste rohttaimede kasutamine iga-aastaste rotatsiooniga külvikordade puhul, kuid ilma sõnniku lisamiseta (vt eelmine lahter ülal). |

Majandamine/süsinikusisend

Suunav teave

Täielik mullaharimine

Mulla põhjalik segamine täieliku ümberpööramise ja/või sagedaste mullaharimistoimingutega aasta jooksul. Külviajal on vaid väike osa (nt < 30 %) mullast jääkidega kaetud.

Vähendatud

Põhimullaharimine ja/või teisene mullaharimine, kuid mulda ei segata täielikult (tavaliselt pindmise mulla segamine ja mulda ei pöörata täielikult ümber), mis jätab külviajal tavaliselt > 30 % mullast jääkidega kaetuks.

Ilma mullaharimiseta

Otsekülv ilma põhimullaharimiseta, mulda segatakse külvikohas vaid minimaalselt. Umbrohutõrjeks kasutatakse tavaliselt herbitsiide.

Väike

Jääkide sisaldus on väike, juhul kui need eemaldatakse (kogumise või põletamise teel), maa jäetakse täiesti sööti, kasvatatakse vähe jääke andvaid kultuure (nt juurviljad, tubakas, puuvill), ei kasutata mineraalväetisi ega lämmastikku siduvaid kultuure.

Keskmine

Tüüpiline üheaastaste teraviljade kasvatuse puhul, kus kõik põllukultuurijäägid viiakse tagasi põllule. Kui jäägid eemaldatakse, lisatakse täiendavalt orgaanilist ainet (nt sõnnik). Vajab ka mineraalväetisi või lämmastikku siduvaid kultuure rotatsiooniga külvikordade puhul.

Suur, sõnnikuga

Esindab keskmisest tunduvalt suurema süsinikusisendiga viljelussüsteeme, mis tuleneb korrapärasest loomasõnniku lisamisest.

Suur, ilma sõnnikuta

Esindab keskmise süsinikusisendiga võrreldes tunduvalt suurema taimejääkide sisendiga viljelussüsteeme täiendavate aspektide tõttu, nagu suure jäägikogusega kultuuride kasvatamine, roheliste taimede kasutamine väetisena, kattekultuurid, paremini taimestatud kesapõllud, niisutamine, mitmeaastaste rohttaimede kasutamine iga-aastaste rotatsiooniga külvikordade puhul, kuid ilma sõnniku lisamiseta (vt eelmine lahter ülal).

7.2.   Mitmeaastased põllukultuurid

Tabel 4

Tegurid mitmeaastaste kultuuride puhul, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm

| Kliimapiirkond | Maakasutus
  (FLU
  ) | Maa majandamine
  (FMG
  ) | Süsinikusisend
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukas/boreaalne, kuiv | Mitmeaastane | Täielik mullaharimine | Väike | 1 | 1 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1 | 1,04 |
| Vähendatud | Väike | 1 | 1,02 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1,02 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,02 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,02 | 1,04 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 1 | 1,1 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1,1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,1 | 1,04 |
| Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane | Mitmeaastane kultuur | Täielik mullaharimine | Väike | 1 | 1 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1 | 1,11 |
| Vähendatud | Väike | 1 | 1,08 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1,08 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,08 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,08 | 1,11 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 1 | 1,15 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1,15 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,15 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,15 | 1,11 |
| Troopiline, kuiv | Mitmeaastane kultuur | Täielik mullaharimine | Väike | 1 | 1 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1 | 1,04 |
| Vähendatud | Väike | 1 | 1,09 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1,09 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,09 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,09 | 1,04 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 1 | 1,17 | 0,95 |
| Keskmine | 1 | 1,17 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,17 | 1,37 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,17 | 1,04 |
| Troopiline, niiske/vihmane | Mitmeaastane kultuur | Täielik mullaharimine | Väike | 1 | 1 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1 | 1,11 |
| Vähendatud | Väike | 1 | 1,15 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1,15 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,15 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,15 | 1,11 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 1 | 1,22 | 0,92 |
| Keskmine | 1 | 1,22 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,22 | 1,44 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,22 | 1,11 |
| Troopiline, mäestikuline | Mitmeaastane kultuur | Täielik mullaharimine | Väike | 1 | 1 | 0,94 |
| Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1 | 1,08 |
| Vähendatud | Väike | 1 | 1,09 | 0,94 |
| Keskmine | 1 | 1,09 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,09 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,09 | 1,08 |
| Ilma mullaharimiseta | Väike | 1 | 1,16 | 0,94 |
| Keskmine | 1 | 1,16 | 1 |
| Suur, sõnnikuga | 1 | 1,16 | 1,41 |
| Suur, ilma sõnnikuta | 1 | 1,16 | 1,08 |

Kliimapiirkond

Maakasutus

(FLU
  )

Maa majandamine

(FMG
  )

Süsinikusisend

(FI
  )

FLU

FMG

FI

Mõõdukas/boreaalne, kuiv

Mitmeaastane

Täielik mullaharimine

Väike

1

1

0,95

Keskmine

1

1

1

Suur, sõnnikuga

1

1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1

1,04

Vähendatud

Väike

1

1,02

0,95

Keskmine

1

1,02

1

Suur, sõnnikuga

1

1,02

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,02

1,04

Ilma mullaharimiseta

Väike

1

1,1

0,95

Keskmine

1

1,1

1

Suur, sõnnikuga

1

1,1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,1

1,04

Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane

Mitmeaastane kultuur

Täielik mullaharimine

Väike

1

1

0,92

Keskmine

1

1

1

Suur, sõnnikuga

1

1

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1

1,11

Vähendatud

Väike

1

1,08

0,92

Keskmine

1

1,08

1

Suur, sõnnikuga

1

1,08

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,08

1,11

Ilma mullaharimiseta

Väike

1

1,15

0,92

Keskmine

1

1,15

1

Suur, sõnnikuga

1

1,15

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,15

1,11

Troopiline, kuiv

Mitmeaastane kultuur

Täielik mullaharimine

Väike

1

1

0,95

Keskmine

1

1

1

Suur, sõnnikuga

1

1

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1

1,04

Vähendatud

Väike

1

1,09

0,95

Keskmine

1

1,09

1

Suur, sõnnikuga

1

1,09

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,09

1,04

Ilma mullaharimiseta

Väike

1

1,17

0,95

Keskmine

1

1,17

1

Suur, sõnnikuga

1

1,17

1,37

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,17

1,04

Troopiline, niiske/vihmane

Mitmeaastane kultuur

Täielik mullaharimine

Väike

1

1

0,92

Keskmine

1

1

1

Suur, sõnnikuga

1

1

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1

1,11

Vähendatud

Väike

1

1,15

0,92

Keskmine

1

1,15

1

Suur, sõnnikuga

1

1,15

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,15

1,11

Ilma mullaharimiseta

Väike

1

1,22

0,92

Keskmine

1

1,22

1

Suur, sõnnikuga

1

1,22

1,44

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,22

1,11

Troopiline, mäestikuline

Mitmeaastane kultuur

Täielik mullaharimine

Väike

1

1

0,94

Keskmine

1

1

1

Suur, sõnnikuga

1

1

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

1

1

1,08

Vähendatud

Väike

1

1,09

0,94

Keskmine

1

1,09

1

Suur, sõnnikuga

1

1,09

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,09

1,08

Ilma mullaharimiseta

Väike

1

1,16

0,94

Keskmine

1

1,16

1

Suur, sõnnikuga

1

1,16

1,41

Suur, ilma sõnnikuta

1

1,16

1,08

Punktis 7.1 esitatud tabel 3 on tabelist 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

7.3.   Rohumaa

Tabel 5

Tegurid rohumaa, sh savannide puhul

| Kliimapiirkond | Maakasutus
  (F
  LU) | Maa majandamine
  (F
  MG) | Süsinikusisend
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukalt soe, kuiv | Rohumaa | Parandatud | Keskmine | 1 | 1,14 | 1 |
| Palju | 1 | 1,14 | 1,11 |
| Minimaalselt majandatud | Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Mõõdukalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,95 | 1 |
| Tugevalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,7 | 1 |
| Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane | Rohumaa | Parandatud | Keskmine | 1 | 1,14 | 1 |
| Palju | 1 | 1,14 | 1,11 |
| Minimaalselt majandatud | Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Mõõdukalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,95 | 1 |
| Tugevalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,7 | 1 |
| Troopiline, kuiv | Rohumaa | Parandatud | Keskmine | 1 | 1,17 | 1 |
| Palju | 1 | 1,17 | 1,11 |
| Minimaalselt majandatud | Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Mõõdukalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,97 | 1 |
| Tugevalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,7 | 1 |
| Troopiline, niiske/vihmane | Savann | Parandatud | Keskmine | 1 | 1,17 | 1 |
| Palju | 1 | 1,17 | 1,11 |
| Minimaalselt majandatud | Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Mõõdukalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,97 | 1 |
| Tugevalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,7 | 1 |
| Troopiline, mäestikuline, kuiv | Rohumaa | Parandatud | Keskmine | 1 | 1,16 | 1 |
| Palju | 1 | 1,16 | 1,11 |
| Minimaalselt majandatud | Keskmine | 1 | 1 | 1 |
| Mõõdukalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,96 | 1 |
| Tugevalt kahjustatud | Keskmine | 1 | 0,7 | 1 |

Kliimapiirkond

Maakasutus

(F
  LU)

Maa majandamine

(F
  MG)

Süsinikusisend

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Mõõdukalt soe, kuiv

Rohumaa

Parandatud

Keskmine

1

1,14

1

Palju

1

1,14

1,11

Minimaalselt majandatud

Keskmine

1

1

1

Mõõdukalt kahjustatud

Keskmine

1

0,95

1

Tugevalt kahjustatud

Keskmine

1

0,7

1

Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane

Rohumaa

Parandatud

Keskmine

1

1,14

1

Palju

1

1,14

1,11

Minimaalselt majandatud

Keskmine

1

1

1

Mõõdukalt kahjustatud

Keskmine

1

0,95

1

Tugevalt kahjustatud

Keskmine

1

0,7

1

Troopiline, kuiv

Rohumaa

Parandatud

Keskmine

1

1,17

1

Palju

1

1,17

1,11

Minimaalselt majandatud

Keskmine

1

1

1

Mõõdukalt kahjustatud

Keskmine

1

0,97

1

Tugevalt kahjustatud

Keskmine

1

0,7

1

Troopiline, niiske/vihmane

Savann

Parandatud

Keskmine

1

1,17

1

Palju

1

1,17

1,11

Minimaalselt majandatud

Keskmine

1

1

1

Mõõdukalt kahjustatud

Keskmine

1

0,97

1

Tugevalt kahjustatud

Keskmine

1

0,7

1

Troopiline, mäestikuline, kuiv

Rohumaa

Parandatud

Keskmine

1

1,16

1

Palju

1

1,16

1,11

Minimaalselt majandatud

Keskmine

1

1

1

Mõõdukalt kahjustatud

Keskmine

1

0,96

1

Tugevalt kahjustatud

Keskmine

1

0,7

1

Tabel 6 on tabelist 5 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 6

Suunav teave seoses rohumaade majandamise ja süsinikusisendiga

| Majandamine/süsinikusisend | Suunav teave |
| --- | --- |
| Parandatud | Rohumaa, mida majandatakse säästvalt, millel karjatamine on mõõdukas ning mida parandatakse vähemalt ühel viisil (nt väetamine, täiustatud liigivalik, niisutamine). |
| Minimaalselt majandatud | Kahjustamata seisundis ja säästvalt majandatud rohumaa, mille majandamisel ei ole eriti parandamist rakendatud. |
| Mõõdukalt kahjustatud | Ülekarjatatud või mõõdukalt kahjustatud rohumaa, mille tootlikkus on veidi vähenenud (võrreldes loodusliku või minimaalselt majandatud rohumaaga) ning millel puuduvad majandamisega seotud süsinikusisendid. |
| Tugevalt kahjustatud | Tootlikkus ja taimkate on pikaajaliselt tugevalt kahjustatud, mis tuleneb taimkatte tõsistest mehhaanilistest vigastustest ja/või tugevast mullaerosioonist. |
| Keskmine | Kasutatakse juhul, kui täiendavad majandamisega seotud süsinikusisendid puuduvad. |
| Palju | Kasutatakse parandatud rohumaa puhul, kus on üks või enam täiendavat majandamisega seotud süsinikusisendit või parandust (lisaks sellele, mis on nõutav rohumaa parandatuks klassifitseerimise puhul). |

Majandamine/süsinikusisend

Suunav teave

Parandatud

Rohumaa, mida majandatakse säästvalt, millel karjatamine on mõõdukas ning mida parandatakse vähemalt ühel viisil (nt väetamine, täiustatud liigivalik, niisutamine).

Minimaalselt majandatud

Kahjustamata seisundis ja säästvalt majandatud rohumaa, mille majandamisel ei ole eriti parandamist rakendatud.

Mõõdukalt kahjustatud

Ülekarjatatud või mõõdukalt kahjustatud rohumaa, mille tootlikkus on veidi vähenenud (võrreldes loodusliku või minimaalselt majandatud rohumaaga) ning millel puuduvad majandamisega seotud süsinikusisendid.

Tugevalt kahjustatud

Tootlikkus ja taimkate on pikaajaliselt tugevalt kahjustatud, mis tuleneb taimkatte tõsistest mehhaanilistest vigastustest ja/või tugevast mullaerosioonist.

Keskmine

Kasutatakse juhul, kui täiendavad majandamisega seotud süsinikusisendid puuduvad.

Palju

Kasutatakse parandatud rohumaa puhul, kus on üks või enam täiendavat majandamisega seotud süsinikusisendit või parandust (lisaks sellele, mis on nõutav rohumaa parandatuks klassifitseerimise puhul).

7.4.   Metsamaa

Tabel 7

Tegurid metsamaa puhul, kus võrade liitus on vähemalt 30 %

| Kliimapiirkond | Maakasutus
  (FLU
  ) | Maa majandamine
  (FMG
  ) | Süsinikusisend
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| All | Looduslik mets (kahjustamata) | e/k (1) | e/k | 1 | | |
| Kõik | Majandatud mets | Kõik | Kõik | 1 | 1 | 1 |
| Troopiline, niiske/kuiv | Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood | e/k | e/k | 0,64 | | |
| Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood | e/k | e/k | 0,8 | | |
| Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane | Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood | e/k | e/k | 1 | | |
| Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood | e/k | e/k | 1 | | |

Kliimapiirkond

Maakasutus

(FLU
  )

Maa majandamine

(FMG
  )

Süsinikusisend

(FI
  )

FLU

FMG

FI

All

Looduslik mets (kahjustamata)

e/k (1)

e/k

1

Kõik

Majandatud mets

Kõik

Kõik

1

1

1

Troopiline, niiske/kuiv

Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood

e/k

e/k

0,64

Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood

e/k

e/k

0,8

Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane

Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood

e/k

e/k

1

Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood

e/k

e/k

1

Tabel 8 on tabelist 7 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.

Tabel 8

Suunav teave metsamaa maakasutusega seoses

| Maakasutus | Suunav teave |
| --- | --- |
| Looduslik mets
  (kahjustamata) | Looduslik mets või kahjustamata ning pikaajaliselt ja säästlikult majandatud mets |
| Vahelduvviljelus | Pidev vahelduvviljelus, kus troopiline mets või metsamaa raadatakse üheaastaste kultuuride lühiajaliseks (nt 3–5 aastat) istutamiseks ning jäetakse seejärel sööti ja lastakse metsal uuesti üles kasvada. |
| Täispikk kasvuperiood | Olukord, kus mets kasvab küpseks või peaaegu küpseks ning raadatakse siis maa põllumajanduslikuks kasutuseks. |
| Lühendatud kasvuperiood | Olukord, kus metsal ei lasta enne raadamist küpseks kasvada. |

Maakasutus

Suunav teave

Looduslik mets

(kahjustamata)

Looduslik mets või kahjustamata ning pikaajaliselt ja säästlikult majandatud mets

Vahelduvviljelus

Pidev vahelduvviljelus, kus troopiline mets või metsamaa raadatakse üheaastaste kultuuride lühiajaliseks (nt 3–5 aastat) istutamiseks ning jäetakse seejärel sööti ja lastakse metsal uuesti üles kasvada.

Täispikk kasvuperiood

Olukord, kus mets kasvab küpseks või peaaegu küpseks ning raadatakse siis maa põllumajanduslikuks kasutuseks.

Lühendatud kasvuperiood

Olukord, kus metsal ei lasta enne raadamist küpseks kasvada.

8.   SÜSINIKU SISALDUSE VÄÄRTUSED MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU PUHUL

CVEG
  või R puhul võib kasutada käesoleva punkti all sätestatud väärtusi.

8.1.   Põllumaa

Tabel 9

Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa puhul (üldine)

| Kliimapiirkond | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- |
| All | 0 |

Kliimapiirkond

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

All

0

Tabel 10

Taimestiku süsinikuväärtused suhkruroo puhul (spetsiifiline)

| Vööde | Kliimapiirkond | Ökoloogiline vöönd | Maailmajagu | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Troopiline | Troopiline, kuiv | Troopiline kuiv mets | Aafrika | 4,2 |
| Aasia (manner, saared) | 4 |
| Troopiline võsamaa | Aasia (manner, saared) | 4 |
| Troopiline, niiske | Troopiline niiske heitlehine mets | Aafrika | 4,2 |
| Kesk- ja Lõuna-Ameerika | 5 |
| Troopiline, vihmane | Troopiline vihmamets | Aasia (manner, saared) | 4 |
| Kesk- ja Lõuna-Ameerika | 5 |
| Subtroopiline | Mõõdukalt soe, kuiv | Subtroopiline stepp | Põhja-Ameerika | 4,8 |
| Mõõdukalt soe, niiske | Subtroopiline niiske mets | Kesk- ja Lõuna-Ameerika | 5 |
| Põhja-Ameerika | 4,8 |

Vööde

Kliimapiirkond

Ökoloogiline vöönd

Maailmajagu

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Troopiline

Troopiline, kuiv

Troopiline kuiv mets

Aafrika

4,2

Aasia (manner, saared)

4

Troopiline võsamaa

Aasia (manner, saared)

4

Troopiline, niiske

Troopiline niiske heitlehine mets

Aafrika

4,2

Kesk- ja Lõuna-Ameerika

5

Troopiline, vihmane

Troopiline vihmamets

Aasia (manner, saared)

4

Kesk- ja Lõuna-Ameerika

5

Subtroopiline

Mõõdukalt soe, kuiv

Subtroopiline stepp

Põhja-Ameerika

4,8

Mõõdukalt soe, niiske

Subtroopiline niiske mets

Kesk- ja Lõuna-Ameerika

5

Põhja-Ameerika

4,8

8.2.   Mitmeaastased kultuurid, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm

Tabel 11

Taimestiku süsinikuväärtused mitmeaastaste kultuuride puhul (üldine)

| Kliimapiirkond | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- |
| Mõõdukas (kõik niiskusrežiimid) | 43,2 |
| Troopiline, kuiv | 6,2 |
| Troopiline, niiske | 14,4 |
| Troopiline, vihmane | 34,3 |

Kliimapiirkond

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Mõõdukas (kõik niiskusrežiimid)

43,2

Troopiline, kuiv

6,2

Troopiline, niiske

14,4

Troopiline, vihmane

34,3

Tabel 12

Taimestiku süsinikuväärtused konkreetsete mitmeaastaste kultuuride puhul

| Kliimapiirkond | Põllukultuuri liik | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- | --- |
| Kõik | Kookospähklid | 75 |
| Jatrofa | 17,5 |
| Jojoba | 2,4 |
| Õlipalm | 60 |

Kliimapiirkond

Põllukultuuri liik

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Kõik

Kookospähklid

75

Jatrofa

17,5

Jojoba

2,4

Õlipalm

60

8.3.   Rohumaa

Tabel 13

Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa (v.a võsamaa) puhul (üldine)

| Kliimapiirkond | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- |
| Boreaalne – kuiv/vihmane | 4,3 |
| Mõõdukalt jahe – kuiv | 3,3 |
| Mõõdukalt jahe – vihmane | 6,8 |
| Mõõdukalt soe – kuiv | 3,1 |
| Mõõdukalt soe – vihmane | 6,8 |
| Troopiline – kuiv | 4,4 |
| Troopiline – niiske/vihmane | 8,1 |

Kliimapiirkond

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Boreaalne – kuiv/vihmane

4,3

Mõõdukalt jahe – kuiv

3,3

Mõõdukalt jahe – vihmane

6,8

Mõõdukalt soe – kuiv

3,1

Mõõdukalt soe – vihmane

6,8

Troopiline – kuiv

4,4

Troopiline – niiske/vihmane

8,1

Tabel 14

Taimestiku süsinikuväärtused siidpöörise puhul (spetsiifiline)

| Vööde | Kliimapiirkond | Ökoloogiline vöönd | Maailmajagu | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Subtroopiline | Mõõdukalt soe, kuiv | Subtroopiline kuiv mets | Euroopa | 10 |
| Põhja-Ameerika | 14,9 |
| Subtroopiline stepp | Põhja-Ameerika | 14,9 |

Vööde

Kliimapiirkond

Ökoloogiline vöönd

Maailmajagu

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Subtroopiline

Mõõdukalt soe, kuiv

Subtroopiline kuiv mets

Euroopa

10

Põhja-Ameerika

14,9

Subtroopiline stepp

Põhja-Ameerika

14,9

Tabel 15

Taimestiku süsinikuväärtused võsamaa puhul, kus taimkate koosneb suures osas alla 5 meetri kõrgustest puittaimedest, millel selgelt puudub puudele omane välimus

| Vööde | Maailmajagu | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- | --- |
| Troopiline | Aafrika | 46 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 53 |
| Aasia (manner) | 39 |
| Aasia (saared) | 46 |
| Austraalia | 46 |
| Subtroopiline | Aafrika | 43 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 50 |
| Aasia (manner) | 37 |
| Euroopa | 37 |
| Aasia (saared) | 43 |
| Parasvööde | Kogu maailm | 7,4 |

Vööde

Maailmajagu

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

Troopiline

Aafrika

46

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

53

Aasia (manner)

39

Aasia (saared)

46

Austraalia

46

Subtroopiline

Aafrika

43

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

50

Aasia (manner)

37

Euroopa

37

Aasia (saared)

43

Parasvööde

Kogu maailm

7,4

8.4.   Metsamaa

Tabel 16

Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on 10–30 %

| Vööde | Ökoloogiline vöönd | Maailmajagu | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Troopiline | Troopiline vihmamets | Aafrika | 40 | 0,37 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 39 | 0,37 |
| Aasia (manner) | 36 | 0,37 |
| Aasia (saared) | 45 | 0,37 |
| Troopiline niiske mets | Aafrika | 30 | 0,24 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 26 | 0,24 |
| Aasia (manner) | 21 | 0,24 |
| Aasia (saared) | 34 | 0,24 |
| Troopiline kuiv mets | Aafrika | 14 | 0,28 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 25 | 0,28 |
| Aasia (manner) | 16 | 0,28 |
| Aasia (saared) | 19 | 0,28 |
| Troopilised mägisüsteemid | Aafrika | 13 | 0,24 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 17 | 0,24 |
| Aasia (manner) | 16 | 0,24 |
| Aasia (saared) | 26 | 0,28 |
| Subtroopiline | Subtroopiline niiske mets | Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 26 | 0,28 |
| Aasia (manner) | 22 | 0,28 |
| Aasia (saared) | 35 | 0,28 |
| Subtroopiline kuiv mets | Aafrika | 17 | 0,28 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 26 | 0,32 |
| Aasia (manner) | 16 | 0,32 |
| Aasia (saared) | 20 | 0,32 |
| Subtroopiline stepp | Aafrika | 9 | 0,32 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 10 | 0,32 |
| Aasia (manner) | 7 | 0,32 |
| Aasia (saared) | 9 | 0,32 |
| Parasvööde | Parasvöötme mereline mets | Euroopa | 14 | 0,27 |
| Põhja-Ameerika | 79 | 0,27 |
| Uus-Meremaa | 43 | 0,27 |
| Lõuna-Ameerika | 21 | 0,27 |
| Parasvöötme mandriline mets | Aasia, Euroopa (≤ 20 a) | 2 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa (> 20 a) | 14 | 0,27 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) | 7 | 0,27 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) | 16 | 0,27 |
| Parasvöötme mägisüsteemid | Aasia, Euroopa (≤ 20 a) | 12 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa (> 20 a) | 16 | 0,27 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) | 6 | 0,27 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) | 6 | 0,27 |
| Boreaalne | Boreaalne okaspuumets | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika | 12 | 0,24 |
| Boreaalne metsatundra | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) | 0 | 0,24 |
| Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) | 2 | 0,24 |
| Boreaalsed mägisüsteemid | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) | 2 | 0,24 |
| Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) | 6 | 0,24 |

Vööde

Ökoloogiline vöönd

Maailmajagu

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

R

Troopiline

Troopiline vihmamets

Aafrika

40

0,37

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

39

0,37

Aasia (manner)

36

0,37

Aasia (saared)

45

0,37

Troopiline niiske mets

Aafrika

30

0,24

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

26

0,24

Aasia (manner)

21

0,24

Aasia (saared)

34

0,24

Troopiline kuiv mets

Aafrika

14

0,28

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

25

0,28

Aasia (manner)

16

0,28

Aasia (saared)

19

0,28

Troopilised mägisüsteemid

Aafrika

13

0,24

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

17

0,24

Aasia (manner)

16

0,24

Aasia (saared)

26

0,28

Subtroopiline

Subtroopiline niiske mets

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

26

0,28

Aasia (manner)

22

0,28

Aasia (saared)

35

0,28

Subtroopiline kuiv mets

Aafrika

17

0,28

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

26

0,32

Aasia (manner)

16

0,32

Aasia (saared)

20

0,32

Subtroopiline stepp

Aafrika

9

0,32

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

10

0,32

Aasia (manner)

7

0,32

Aasia (saared)

9

0,32

Parasvööde

Parasvöötme mereline mets

Euroopa

14

0,27

Põhja-Ameerika

79

0,27

Uus-Meremaa

43

0,27

Lõuna-Ameerika

21

0,27

Parasvöötme mandriline mets

Aasia, Euroopa (≤ 20 a)

2

0,27

Aasia, Euroopa (> 20 a)

14

0,27

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a)

7

0,27

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a)

16

0,27

Parasvöötme mägisüsteemid

Aasia, Euroopa (≤ 20 a)

12

0,27

Aasia, Euroopa (> 20 a)

16

0,27

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a)

6

0,27

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a)

6

0,27

Boreaalne

Boreaalne okaspuumets

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika

12

0,24

Boreaalne metsatundra

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a)

0

0,24

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a)

2

0,24

Boreaalsed mägisüsteemid

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a)

2

0,24

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a)

6

0,24

Tabel 17

Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %

| Vööde | Ökoloogiline vöönd | Maailmajagu | CVEG
  (tonni süsinikku/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Troopiline | Troopiline vihmamets | Aafrika | 204 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 198 |
| Aasia (manner) | 185 |
| Aasia (saared) | 230 |
| Troopiline niiske heitlehine mets | Aafrika | 156 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 133 |
| Aasia (manner) | 110 |
| Aasia (saared) | 174 |
| Troopiline kuiv mets | Aafrika | 77 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 131 |
| Aasia (manner) | 83 |
| Aasia (saared) | 101 |
| Troopilised mägisüsteemid | Aafrika | 77 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 94 |
| Aasia (manner) | 88 |
| Aasia (saared) | 130 |
| Subtroopiline | Subtroopiline niiske mets | Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 132 |
| Aasia (manner) | 109 |
| Aasia (saared) | 173 |
| Subtroopiline kuiv mets | Aafrika | 88 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 130 |
| Aasia (manner) | 82 |
| Aasia (saared) | 100 |
| Subtroopiline stepp | Aafrika | 46 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 53 |
| Aasia (manner) | 41 |
| Aasia (saared) | 47 |
| Parasvööde | Parasvöötme mereline mets | Euroopa | 84 |
| Põhja-Ameerika | 406 |
| Uus-Meremaa | 227 |
| Lõuna-Ameerika | 120 |
| Parasvöötme mandriline mets | Aasia, Euroopa (≤ 20 a) | 27 |
| Aasia, Euroopa (> 20 a) | 87 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) | 51 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) | 93 |
| Parasvöötme mägisüsteemid | Aasia, Euroopa (≤ 20 a) | 75 |
| Aasia, Euroopa (> 20 a) | 93 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a) | 45 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a) | 93 |
| Boreaalne | Boreaalne okaspuumets | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika | 53 |
| Boreaalne metsatundra | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) | 26 |
| Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) | 35 |
| Boreaalsed mägisüsteemid | Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a) | 32 |
| Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a) | 53 |

Vööde

Ökoloogiline vöönd

Maailmajagu

CVEG
  (tonni süsinikku/ha)

Troopiline

Troopiline vihmamets

Aafrika

204

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

198

Aasia (manner)

185

Aasia (saared)

230

Troopiline niiske heitlehine mets

Aafrika

156

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

133

Aasia (manner)

110

Aasia (saared)

174

Troopiline kuiv mets

Aafrika

77

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

131

Aasia (manner)

83

Aasia (saared)

101

Troopilised mägisüsteemid

Aafrika

77

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

94

Aasia (manner)

88

Aasia (saared)

130

Subtroopiline

Subtroopiline niiske mets

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

132

Aasia (manner)

109

Aasia (saared)

173

Subtroopiline kuiv mets

Aafrika

88

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

130

Aasia (manner)

82

Aasia (saared)

100

Subtroopiline stepp

Aafrika

46

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

53

Aasia (manner)

41

Aasia (saared)

47

Parasvööde

Parasvöötme mereline mets

Euroopa

84

Põhja-Ameerika

406

Uus-Meremaa

227

Lõuna-Ameerika

120

Parasvöötme mandriline mets

Aasia, Euroopa (≤ 20 a)

27

Aasia, Euroopa (> 20 a)

87

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a)

51

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a)

93

Parasvöötme mägisüsteemid

Aasia, Euroopa (≤ 20 a)

75

Aasia, Euroopa (> 20 a)

93

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a)

45

Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a)

93

Boreaalne

Boreaalne okaspuumets

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika

53

Boreaalne metsatundra

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a)

26

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a)

35

Boreaalsed mägisüsteemid

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a)

32

Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a)

53

Tabel 18

Taimestiku süsinikuväärtused metsaistanduste puhul

| Vööde | Ökoloogiline vöönd | Maailmajagu | CVEG


  (tonni süsinikku/ha) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Troopiline | Troopiline vihmamets | Aafrika laialehised > 20 a | 87 | 0,24 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 29 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 58 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 17 | 0,24 |
| Ameerika eukalüpt | 58 | 0,24 |
| Ameerika seedermänd | 87 | 0,24 |
| Ameerika suur tiikpuu | 70 | 0,24 |
| Muud Ameerika laialehised | 44 | 0,24 |
| Aasia laialehised | 64 | 0,24 |
| Aasia muud puud | 38 | 0,24 |
| Troopiline niiske heitlehine mets | Aafrika laialehised > 20 a | 44 | 0,24 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 23 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 35 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 12 | 0,24 |
| Ameerika eukalüpt | 26 | 0,24 |
| Ameerika seedermänd | 79 | 0,24 |
| Ameerika suur tiikpuu | 35 | 0,24 |
| Muud Ameerika laialehised | 29 | 0,24 |
| Aasia laialehised | 52 | 0,24 |
| Aasia muud puud | 29 | 0,24 |
| Troopiline kuiv mets | Aafrika laialehised > 20 a | 21 | 0,28 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 9 | 0,28 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 18 | 0,28 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 6 | 0,28 |
| Ameerika eukalüpt | 27 | 0,28 |
| Ameerika seedermänd | 33 | 0,28 |
| Ameerika suur tiikpuu | 27 | 0,28 |
| Muud Ameerika laialehised | 18 | 0,28 |
| Aasia laialehised | 27 | 0,28 |
| Aasia muud puud | 18 | 0,28 |
| Troopiline võsamaa | Aafrika laialehised | 6 | 0,27 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 6 | 0,27 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 4 | 0,27 |
| Ameerika eukalüpt | 18 | 0,27 |
| Ameerika seedermänd | 18 | 0,27 |
| Ameerika suur tiikpuu | 15 | 0,27 |
| Muud Ameerika laialehised | 9 | 0,27 |
| Aasia laialehised | 12 | 0,27 |
| Aasia muud puud | 9 | 0,27 |
| Troopilised mägisüsteemid | Aafrika laialehised > 20 a | 31 | 0,24 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 20 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 19 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 7 | 0,24 |
| Ameerika eukalüpt | 22 | 0,24 |
| Ameerika seedermänd | 29 | 0,24 |
| Ameerika suur tiikpuu | 23 | 0,24 |
| Muud Ameerika laialehised | 16 | 0,24 |
| Aasia laialehised | 28 | 0,24 |
| Aasia muud puud | 15 | 0,24 |
| Subtroopiline | Subtroopiline niiske mets | Ameerika eukalüpt | 42 | 0,28 |
| Ameerika seedermänd | 81 | 0,28 |
| Ameerika suur tiikpuu | 36 | 0,28 |
| Muud Ameerika laialehised | 30 | 0,28 |
| Aasia laialehised | 54 | 0,28 |
| Aasia muud puud | 30 | 0,28 |
| Subtroopiline kuiv mets | Aafrika laialehised > 20 a | 21 | 0,28 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 9 | 0,32 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 19 | 0,32 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 6 | 0,32 |
| Ameerika eukalüpt | 34 | 0,32 |
| Ameerika seedermänd | 34 | 0,32 |
| Ameerika suur tiikpuu | 28 | 0,32 |
| Muud Ameerika laialehised | 19 | 0,32 |
| Aasia laialehised | 28 | 0,32 |
| Aasia muud puud | 19 | 0,32 |
| Subtroopiline stepp | Aafrika laialehised | 6 | 0,32 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 6 | 0,32 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 5 | 0,32 |
| Ameerika eukalüpt | 19 | 0,32 |
| Ameerika seedermänd | 19 | 0,32 |
| Ameerika suur tiikpuu | 16 | 0,32 |
| Muud Ameerika laialehised | 9 | 0,32 |
| Aasia laialehised > 20 a | 25 | 0,32 |
| Aasia laialehised ≤ 20 a | 3 | 0,32 |
| Aasia okaspuud > 20 a | 6 | 0,32 |
| Aasia okaspuud ≤ 20 a | 34 | 0,32 |
| Subtroopilised mägisüsteemid | Aafrika laialehised > 20 a | 31 | 0,24 |
| Aafrika laialehised ≤ 20 a | 20 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd > 20 a | 19 | 0,24 |
| Aafrika seedermänd ≤ 20 a | 7 | 0,24 |
| Ameerika eukalüpt | 22 | 0,24 |
| Ameerika seedermänd | 34 | 0,24 |
| Ameerika suur tiikpuu | 23 | 0,24 |
| Muud Ameerika laialehised | 16 | 0,24 |
| Aasia laialehised | 28 | 0,24 |
| Aasia muud puud | 15 | 0,24 |
| Parasvööde | Parasvöötme mereline mets | Aasia, Euroopa laialehised > 20 a | 60 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a | 9 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a | 60 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a | 12 | 0,27 |
| Põhja-Ameerika | 52 | 0,27 |
| Uus-Meremaa | 75 | 0,27 |
| Lõuna-Ameerika | 31 | 0,27 |
| Parasvöötme mandriline mets ja mägisüsteemid | Aasia, Euroopa laialehised > 20 a | 60 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a | 4 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a | 52 | 0,27 |
| Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a | 7 | 0,27 |
| Põhja-Ameerika | 52 | 0,27 |
| Lõuna-Ameerika | 31 | 0,27 |
| Boreaalne | Boreaalne okaspuumets ja mägisüsteemid | Aasia, Euroopa > 20 a | 12 | 0,24 |
| Aasia, Euroopa ≤ 20 a | 1 | 0,24 |
| Põhja-Ameerika | 13 | 0,24 |
| Boreaalne metsatundra | Aasia, Euroopa > 20 a | 7 | 0,24 |
| Aasia, Euroopa ≤ 20 a | 1 | 0,24 |
| Põhja-Ameerika | 7 | 0,24 |

Vööde

Ökoloogiline vöönd

Maailmajagu

CVEG

(tonni süsinikku/ha)

R

Troopiline

Troopiline vihmamets

Aafrika laialehised > 20 a

87

0,24

Aafrika laialehised ≤ 20 a

29

0,24

Aafrika seedermänd > 20 a

58

0,24

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

17

0,24

Ameerika eukalüpt

58

0,24

Ameerika seedermänd

87

0,24

Ameerika suur tiikpuu

70

0,24

Muud Ameerika laialehised

44

0,24

Aasia laialehised

64

0,24

Aasia muud puud

38

0,24

Troopiline niiske heitlehine mets

Aafrika laialehised > 20 a

44

0,24

Aafrika laialehised ≤ 20 a

23

0,24

Aafrika seedermänd > 20 a

35

0,24

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

12

0,24

Ameerika eukalüpt

26

0,24

Ameerika seedermänd

79

0,24

Ameerika suur tiikpuu

35

0,24

Muud Ameerika laialehised

29

0,24

Aasia laialehised

52

0,24

Aasia muud puud

29

0,24

Troopiline kuiv mets

Aafrika laialehised > 20 a

21

0,28

Aafrika laialehised ≤ 20 a

9

0,28

Aafrika seedermänd > 20 a

18

0,28

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

6

0,28

Ameerika eukalüpt

27

0,28

Ameerika seedermänd

33

0,28

Ameerika suur tiikpuu

27

0,28

Muud Ameerika laialehised

18

0,28

Aasia laialehised

27

0,28

Aasia muud puud

18

0,28

Troopiline võsamaa

Aafrika laialehised

6

0,27

Aafrika seedermänd > 20 a

6

0,27

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

4

0,27

Ameerika eukalüpt

18

0,27

Ameerika seedermänd

18

0,27

Ameerika suur tiikpuu

15

0,27

Muud Ameerika laialehised

9

0,27

Aasia laialehised

12

0,27

Aasia muud puud

9

0,27

Troopilised mägisüsteemid

Aafrika laialehised > 20 a

31

0,24

Aafrika laialehised ≤ 20 a

20

0,24

Aafrika seedermänd > 20 a

19

0,24

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

7

0,24

Ameerika eukalüpt

22

0,24

Ameerika seedermänd

29

0,24

Ameerika suur tiikpuu

23

0,24

Muud Ameerika laialehised

16

0,24

Aasia laialehised

28

0,24

Aasia muud puud

15

0,24

Subtroopiline

Subtroopiline niiske mets

Ameerika eukalüpt

42

0,28

Ameerika seedermänd

81

0,28

Ameerika suur tiikpuu

36

0,28

Muud Ameerika laialehised

30

0,28

Aasia laialehised

54

0,28

Aasia muud puud

30

0,28

Subtroopiline kuiv mets

Aafrika laialehised > 20 a

21

0,28

Aafrika laialehised ≤ 20 a

9

0,32

Aafrika seedermänd > 20 a

19

0,32

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

6

0,32

Ameerika eukalüpt

34

0,32

Ameerika seedermänd

34

0,32

Ameerika suur tiikpuu

28

0,32

Muud Ameerika laialehised

19

0,32

Aasia laialehised

28

0,32

Aasia muud puud

19

0,32

Subtroopiline stepp

Aafrika laialehised

6

0,32

Aafrika seedermänd > 20 a

6

0,32

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

5

0,32

Ameerika eukalüpt

19

0,32

Ameerika seedermänd

19

0,32

Ameerika suur tiikpuu

16

0,32

Muud Ameerika laialehised

9

0,32

Aasia laialehised > 20 a

25

0,32

Aasia laialehised ≤ 20 a

3

0,32

Aasia okaspuud > 20 a

6

0,32

Aasia okaspuud ≤ 20 a

34

0,32

Subtroopilised mägisüsteemid

Aafrika laialehised > 20 a

31

0,24

Aafrika laialehised ≤ 20 a

20

0,24

Aafrika seedermänd > 20 a

19

0,24

Aafrika seedermänd ≤ 20 a

7

0,24

Ameerika eukalüpt

22

0,24

Ameerika seedermänd

34

0,24

Ameerika suur tiikpuu

23

0,24

Muud Ameerika laialehised

16

0,24

Aasia laialehised

28

0,24

Aasia muud puud

15

0,24

Parasvööde

Parasvöötme mereline mets

Aasia, Euroopa laialehised > 20 a

60

0,27

Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a

9

0,27

Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a

60

0,27

Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a

12

0,27

Põhja-Ameerika

52

0,27

Uus-Meremaa

75

0,27

Lõuna-Ameerika

31

0,27

Parasvöötme mandriline mets ja mägisüsteemid

Aasia, Euroopa laialehised > 20 a

60

0,27

Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a

4

0,27

Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a

52

0,27

Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a

7

0,27

Põhja-Ameerika

52

0,27

Lõuna-Ameerika

31

0,27

Boreaalne

Boreaalne okaspuumets ja mägisüsteemid

Aasia, Euroopa > 20 a

12

0,24

Aasia, Euroopa ≤ 20 a

1

0,24

Põhja-Ameerika

13

0,24

Boreaalne metsatundra

Aasia, Euroopa > 20 a

7

0,24

Aasia, Euroopa ≤ 20 a

1

0,24

Põhja-Ameerika

7

0,24

---

(1)  e/k = ei kohaldata, neil juhtudel FMG
  ja FI
  ei sobi ning mulla orgaanilise süsiniku (SOC) arvutamiseks võib kasutada järgmist valemit: SOC = SOCST
  × FLU

---