# Úřední věstník L 81/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.081.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 81 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5326. března 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.081.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 81

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5326. března 2010

---

| Obsah | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/174/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. března 2009 o státní podpoře C 43/07 (ex N 64/07) a C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Huta Stalowa Wola S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1480)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/175/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. července 2009 o státní podpoře C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdańsk
  (oznámeno pod číslem K(2009) 5685)

   (
  1
  ) | 19 |

Obsah

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

Strana

2010/174/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. března 2009 o státní podpoře C 43/07 (ex N 64/07) a C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Huta Stalowa Wola S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1480)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 1480)

1

1

2010/175/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. července 2009 o státní podpoře C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdańsk
  (oznámeno pod číslem K(2009) 5685)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 5685)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 26.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. března 2009

o státní podpoře C 43/07 (ex N 64/07) a C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Huta Stalowa Wola S.A.

(oznámeno pod číslem K(2009) 1480)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/174/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 pododst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 8. října 2004 oznámilo Polsko Komisi opatření na podporu restrukturalizace společnosti Huta Stalowa Wola S.A. (dále jen „HSW“ nebo „příjemce“ či „společnost“), aby získalo právní jistotu, že podpora byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii a nebyla použitelná po přistoupení, a že proto nepředstavovala novou podporu, kterou by mohla Komise posoudit podle článku 88 Smlouvy o ES. Pokud by Komise rozhodla, že tato opatření představují novou podporu, Polsko žádá o schválení této podpory jako podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 8. října 2004 oznámilo Polsko Komisi opatření na podporu restrukturalizace společnosti Huta Stalowa Wola S.A. (dále jen „HSW“ nebo „příjemce“ či „společnost“), aby získalo právní jistotu, že podpora byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii a nebyla použitelná po přistoupení, a že proto nepředstavovala novou podporu, kterou by mohla Komise posoudit podle článku 88 Smlouvy o ES. Pokud by Komise rozhodla, že tato opatření představují novou podporu, Polsko žádá o schválení této podpory jako podpory na restrukturalizaci.

| (2) | Komise si od Polska vyžádala další informace dopisy ze dne 11. listopadu 2004, 1. března 2005, 27. dubna 2005 a 26. července 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován dne 2. února 2005, dopisem ze dne 4. dubna 2005, který byl zaevidován dne 8. dubna 2005, dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaevidován dne 9. června 2005, a dopisem ze dne 2. září 2005, který byl zaevidován dne 6. září 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komise si od Polska vyžádala další informace dopisy ze dne 11. listopadu 2004, 1. března 2005, 27. dubna 2005 a 26. července 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován dne 2. února 2005, dopisem ze dne 4. dubna 2005, který byl zaevidován dne 8. dubna 2005, dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaevidován dne 9. června 2005, a dopisem ze dne 2. září 2005, který byl zaevidován dne 6. září 2005.

| (3) | V průběhu výměny informací se ukázalo, že část oznámených opatření byla provedena v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

V průběhu výměny informací se ukázalo, že část oznámených opatření byla provedena v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (4) | Dopisem ze dne 23. listopadu 2005 Komise Polsku oznámila své rozhodnutí zahájit ohledně dotčených opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 23. listopadu 2005 Komise Polsku oznámila své rozhodnutí zahájit ohledně dotčených opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly připomínky.

| (6) | Polské orgány zaslaly své připomínky v dopise ze dne 7. března 2006, který byl zaevidován dne 9. března 2006. Nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran. |
| --- | --- |

(6)

Polské orgány zaslaly své připomínky v dopise ze dne 7. března 2006, který byl zaevidován dne 9. března 2006. Nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.

| (7) | Rozhodnutím ze dne 20. prosince 2006 Komise formální vyšetřovací řízení ukončila a prohlásila podporu na restrukturalizaci, která byla poskytnuta společnosti HSW, za slučitelnou se společným trhem (dále jen „rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006“) (2). Posouzení provedené Komisí prokázalo, že podpora byla částečně poskytnuta před přistoupením Polska k EU (157 milionů PLN, tj. 37,2 milionů EUR (3) a částečně po přistoupení (66 milionů PLN, tj. 15,6 milionu EUR). |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutím ze dne 20. prosince 2006 Komise formální vyšetřovací řízení ukončila a prohlásila podporu na restrukturalizaci, která byla poskytnuta společnosti HSW, za slučitelnou se společným trhem (dále jen „rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006“) (2). Posouzení provedené Komisí prokázalo, že podpora byla částečně poskytnuta před přistoupením Polska k EU (157 milionů PLN, tj. 37,2 milionů EUR (3) a částečně po přistoupení (66 milionů PLN, tj. 15,6 milionu EUR).

| (8) | Komise přijala rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 na základě plánu restrukturalizace společnosti HSW z února 2006 (dále jen „únorový plán“), který Polsko předložilo dne 9. března 2006. Po přijetí rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 předalo Polsko dopisem ze dne 2. února 2007 (zaevidovaným dne 4. února 2007) aktualizovanou verzi plánu z listopadu 2006 (dále jen „listopadový plán“). Polsko tvrdilo, že kvůli administrativním důvodům nemohlo Komisi doručit pozměněný plán dříve (4). |
| --- | --- |

(8)

Komise přijala rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 na základě plánu restrukturalizace společnosti HSW z února 2006 (dále jen „únorový plán“), který Polsko předložilo dne 9. března 2006. Po přijetí rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 předalo Polsko dopisem ze dne 2. února 2007 (zaevidovaným dne 4. února 2007) aktualizovanou verzi plánu z listopadu 2006 (dále jen „listopadový plán“). Polsko tvrdilo, že kvůli administrativním důvodům nemohlo Komisi doručit pozměněný plán dříve (4).

| (9) | Komise si vyžádala doplňkové informace ke změnám únorového plánu dopisy ze dne 29. března 2007 a 21. května 2007. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 30. dubna 2007, zaevidovaným téhož dne, a 5. června 2007, zaevidovaným téhož dne. Dne 7. června 2007 se uskutečnila schůzka polských orgánů, útvarů Komise a vedení společnosti HSW. Po schůzce si Komise dopisem ze dne 22. června 2007 vyžádala další informace. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. července 2007, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala doplňkové informace ke změnám únorového plánu dopisy ze dne 29. března 2007 a 21. května 2007. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 30. dubna 2007, zaevidovaným téhož dne, a 5. června 2007, zaevidovaným téhož dne. Dne 7. června 2007 se uskutečnila schůzka polských orgánů, útvarů Komise a vedení společnosti HSW. Po schůzce si Komise dopisem ze dne 22. června 2007 vyžádala další informace. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. července 2007, zaevidovaným téhož dne.

| (10) | Dne 10. října 2007 se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vzhledem k pochybnostem, zda pozměněný plán restrukturalizace splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny z roku 2004“) (5). V tomto rozhodnutí Komise zmínila rovněž možnost zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (6). |
| --- | --- |

(10)

Dne 10. října 2007 se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vzhledem k pochybnostem, zda pozměněný plán restrukturalizace splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny z roku 2004“) (5). V tomto rozhodnutí Komise zmínila rovněž možnost zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (6).

| (11) | Rozhodnutí Komise o zahájení vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (7). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutí Komise o zahájení vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (7). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly připomínky.

| (12) | Po prodloužení lhůty pro podání připomínek (žádosti ze dne 30. října 2007 a 6. prosince 2007, na něž Komise odpověděla v dopisech ze dne 20. listopadu 2007 a 19. prosince 2007) předložilo Polsko své připomínky dopisem ze dne 15. ledna 2008, který byl zaevidován téhož dne. Komise obdržela připomínky rovněž od 13 třetích stran, včetně příjemce podpory. Připomínky podaly místní orgány: primátor města Stalowa Wola dopisem ze dne 11. listopadu 2008, starosta okresu Stalowa Wola dopisem ze dne 14. ledna 2008 a vojvoda Podkarpatského vojvodství dopisem ze dne 15. ledna 2008. Připomínky podali tito dodavatelé společnosti HSW: Clak Hurtownia Artykołow Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. dopisem ze dne 10. ledna 2008, Kwadrat Sp. z o.o. dopisem ze dne 10. ledna 2008, Odlewnia Staliwa „Labedy“ Sp. z o.o dopisem ze dne 10. ledna 2008, Fabryka Maszyn Lubaczow Sp. z o.o. dopisem ze dne 11. ledna 2008 a SigmaKalon Cieszyn S.A. dopisem ze dne 11. ledna 2008. Připomínky předložily tyto banky spolupracující se společností HSW: Bank Pekao S.A. dopisem ze dne 11. ledna 2008 a BRE Bank S.A dopisem ze dne 14. ledna 2008. Připomínky podala rovněž společnost ENESTA Sp. z o.o. (dodavatel energie) dopisem ze dne 11. ledna 2008 a Správa sociálního zabezpečení dopisem ze dne 21. ledna 2008. Příjemce podpory předložil připomínky v dopise ze dne 14. ledna 2008. |
| --- | --- |

(12)

Po prodloužení lhůty pro podání připomínek (žádosti ze dne 30. října 2007 a 6. prosince 2007, na něž Komise odpověděla v dopisech ze dne 20. listopadu 2007 a 19. prosince 2007) předložilo Polsko své připomínky dopisem ze dne 15. ledna 2008, který byl zaevidován téhož dne. Komise obdržela připomínky rovněž od 13 třetích stran, včetně příjemce podpory. Připomínky podaly místní orgány: primátor města Stalowa Wola dopisem ze dne 11. listopadu 2008, starosta okresu Stalowa Wola dopisem ze dne 14. ledna 2008 a vojvoda Podkarpatského vojvodství dopisem ze dne 15. ledna 2008. Připomínky podali tito dodavatelé společnosti HSW: Clak Hurtownia Artykołow Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. dopisem ze dne 10. ledna 2008, Kwadrat Sp. z o.o. dopisem ze dne 10. ledna 2008, Odlewnia Staliwa „Labedy“ Sp. z o.o dopisem ze dne 10. ledna 2008, Fabryka Maszyn Lubaczow Sp. z o.o. dopisem ze dne 11. ledna 2008 a SigmaKalon Cieszyn S.A. dopisem ze dne 11. ledna 2008. Připomínky předložily tyto banky spolupracující se společností HSW: Bank Pekao S.A. dopisem ze dne 11. ledna 2008 a BRE Bank S.A dopisem ze dne 14. ledna 2008. Připomínky podala rovněž společnost ENESTA Sp. z o.o. (dodavatel energie) dopisem ze dne 11. ledna 2008 a Správa sociálního zabezpečení dopisem ze dne 21. ledna 2008. Příjemce podpory předložil připomínky v dopise ze dne 14. ledna 2008.

| (13) | Komise předala připomínky obdržené od třetích stran Polsku dopisem ze dne 28. ledna 2008. |
| --- | --- |

(13)

Komise předala připomínky obdržené od třetích stran Polsku dopisem ze dne 28. ledna 2008.

| (14) | Dne 9. a 14. dubna 2008 zaslaly polské orgány komisařce Neelie Kroesové dopisy, na něž komisařka odpověděla dne 28. dubna 2008, přičemž si vyžádala doplňkové informace. Polské orgány na tyto dopisy odpověděly dopisem ze dne 4. července 2008, zaevidovaným dne 9. července 2008. |
| --- | --- |

(14)

Dne 9. a 14. dubna 2008 zaslaly polské orgány komisařce Neelie Kroesové dopisy, na něž komisařka odpověděla dne 28. dubna 2008, přičemž si vyžádala doplňkové informace. Polské orgány na tyto dopisy odpověděly dopisem ze dne 4. července 2008, zaevidovaným dne 9. července 2008.

| (15) | Dopisem ze dne 7. listopadu 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko poskytlo doplňkové informace. Dne 1. prosince 2008 zaslala Komise žádost o informace, na niž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 22. prosince 2008, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 7. listopadu 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko poskytlo doplňkové informace. Dne 1. prosince 2008 zaslala Komise žádost o informace, na niž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 22. prosince 2008, zaevidovaným téhož dne.

2.   POPIS

2.1   Podnik

| (16) | Společnost HSW, příjemce podpory a mateřská společnost skupiny HSW, má sídlo ve Stalowé Woli, která se nachází v Podkarpatském vojvodství. Tento region je způsobilý pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V únoru 2006 skupina zahrnovala 8 společností, ve kterých společnost HSW vlastnila alespoň 51 % akcií (a které tudíž ovládala), a 10 společností, ve kterých vlastnila méně než 51 % akcií. Společnosti, které patří do kapitálové skupiny HSW, plní úlohu vzájemných dodavatelů materiálu a poskytovatelů služeb. Kromě mateřské společnosti jsou společnostmi s nejvyšším základním kapitálem v rámci skupiny společnosti HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Podíl prodeje realizovaného společností HSW pro společnosti patřící do kapitálové skupiny na celkovém objemu prodeje HSW činí 20–30 %. |
| --- | --- |

(16)

Společnost HSW, příjemce podpory a mateřská společnost skupiny HSW, má sídlo ve Stalowé Woli, která se nachází v Podkarpatském vojvodství. Tento region je způsobilý pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V únoru 2006 skupina zahrnovala 8 společností, ve kterých společnost HSW vlastnila alespoň 51 % akcií (a které tudíž ovládala), a 10 společností, ve kterých vlastnila méně než 51 % akcií. Společnosti, které patří do kapitálové skupiny HSW, plní úlohu vzájemných dodavatelů materiálu a poskytovatelů služeb. Kromě mateřské společnosti jsou společnostmi s nejvyšším základním kapitálem v rámci skupiny společnosti HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Podíl prodeje realizovaného společností HSW pro společnosti patřící do kapitálové skupiny na celkovém objemu prodeje HSW činí 20–30 %.

| (17) | Společnost HSW byla založena v roce 1937 a zpočátku vyráběla děla a ušlechtilou ocel. Na rozdíl od své dceřiné společnosti HSW-Zakład Metalurgiczny není výrobcem oceli. V roce 1991 se přeměnila na akciovou společnost. 76 % akcí vlastní nadále stát, 9 % patří zaměstnancům a zbytek akcionářům, a to jak soukromým, tak i veřejným, přičemž žádný z nich nevlastní více než 5 % akcí. Společnost HSW vyrábí stavební zařízení a stroje a vojenskou výzbroj (děla, houfnice atd.). |
| --- | --- |

(17)

Společnost HSW byla založena v roce 1937 a zpočátku vyráběla děla a ušlechtilou ocel. Na rozdíl od své dceřiné společnosti HSW-Zakład Metalurgiczny není výrobcem oceli. V roce 1991 se přeměnila na akciovou společnost. 76 % akcí vlastní nadále stát, 9 % patří zaměstnancům a zbytek akcionářům, a to jak soukromým, tak i veřejným, přičemž žádný z nich nevlastní více než 5 % akcí. Společnost HSW vyrábí stavební zařízení a stroje a vojenskou výzbroj (děla, houfnice atd.).

| (18) | V roce 2005 společnost HSW zaměstnávala přibližně 2 400 pracovníků, přičemž v roce 2002 to bylo ještě 3 173 osob. |
| --- | --- |

(18)

V roce 2005 společnost HSW zaměstnávala přibližně 2 400 pracovníků, přičemž v roce 2002 to bylo ještě 3 173 osob.

| (19) | Jednou z dceřiných společností HSW je distribuční společnost Dressta Sp. z o.o. (dále jen „Dressta“). Od září 2006 ji plně ovládá společnost HSW, přičemž v minulosti patřilo 51 % akcií společnosti Komatsu American International Company USA (dále jen „KAIC“), podniku konkurujícímu společnosti HSW. V roce 1995 společnost HSW převedla na společnost Dressta na dobu 12 let licence a aktiva spojená s prodejem výrobků společnosti na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(19)

Jednou z dceřiných společností HSW je distribuční společnost Dressta Sp. z o.o. (dále jen „Dressta“). Od září 2006 ji plně ovládá společnost HSW, přičemž v minulosti patřilo 51 % akcií společnosti Komatsu American International Company USA (dále jen „KAIC“), podniku konkurujícímu společnosti HSW. V roce 1995 společnost HSW převedla na společnost Dressta na dobu 12 let licence a aktiva spojená s prodejem výrobků společnosti na zahraničních trzích.

2.2   Obtíže podniku

| (20) | Obtíže příjemce podpory začaly v roce 2002, kdy se jeho obrat snížil z 494,9 milionu PLN (117,3 milionu EUR) v roce 2000 na 352,6 milionu PLN (83,5 milionu EUR), tj. o 29 %. Vývoz poklesl z 505 milionů PLN (119,7 milionů EUR) na 279 milionů PLN (66,1 milionu EUR). Snížení obratu na zahraničních trzích bylo zapříčiněno především recesí a také skutečností, že společnost Dressta pod vlivem svého největšího akcionáře a významného konkurenta společnosti HSW významně snížila prodej výrobků společnosti HSW na severoamerickém trhu. |
| --- | --- |

(20)

Obtíže příjemce podpory začaly v roce 2002, kdy se jeho obrat snížil z 494,9 milionu PLN (117,3 milionu EUR) v roce 2000 na 352,6 milionu PLN (83,5 milionu EUR), tj. o 29 %. Vývoz poklesl z 505 milionů PLN (119,7 milionů EUR) na 279 milionů PLN (66,1 milionu EUR). Snížení obratu na zahraničních trzích bylo zapříčiněno především recesí a také skutečností, že společnost Dressta pod vlivem svého největšího akcionáře a významného konkurenta společnosti HSW významně snížila prodej výrobků společnosti HSW na severoamerickém trhu.

| (21) | V roce 2002 příjemce zaznamenal ztrátu z provozní činnosti ve výši 33,9 milionu PLN (8,03 milionu EUR), což vyplývalo zejména z nízkého využití výrobní kapacity. Jelikož se většina prodeje na zahraničních trzích uskutečňovala v amerických dolarech a většina nákladů společnosti je vyjádřena v polských zlotých, mělo na prodej a ziskovost příjemce nepříznivý účinek zhodnocení zlotého. |
| --- | --- |

(21)

V roce 2002 příjemce zaznamenal ztrátu z provozní činnosti ve výši 33,9 milionu PLN (8,03 milionu EUR), což vyplývalo zejména z nízkého využití výrobní kapacity. Jelikož se většina prodeje na zahraničních trzích uskutečňovala v amerických dolarech a většina nákladů společnosti je vyjádřena v polských zlotých, mělo na prodej a ziskovost příjemce nepříznivý účinek zhodnocení zlotého.

| (22) | Společnost HSW byla značně zadlužena. Průměrná výše dluhu v období 2000–2002 činila 169,1 milionu PLN (40,1 milionu EUR). |
| --- | --- |

(22)

Společnost HSW byla značně zadlužena. Průměrná výše dluhu v období 2000–2002 činila 169,1 milionu PLN (40,1 milionu EUR).

| (23) | Zisková nebyla ani provozní činnost podniku. Ztráta z prodeje vzrostla z 6,4 milionu PLN (1,52 milionu EUR) v roce 2000 na 33,9 milionu PLN (8,03 milionu EUR) v roce 2002. |
| --- | --- |

(23)

Zisková nebyla ani provozní činnost podniku. Ztráta z prodeje vzrostla z 6,4 milionu PLN (1,52 milionu EUR) v roce 2000 na 33,9 milionu PLN (8,03 milionu EUR) v roce 2002.

| (24) | Skupina HSW vykázala v roce 2002 čistou ztrátu ve výši 137,7 milionu PLN (32,6 milionu EUR) a v roce 2003 čistou ztrátu ve výši 123,9 milionu PLN (29,4 milionu EUR). |
| --- | --- |

(24)

Skupina HSW vykázala v roce 2002 čistou ztrátu ve výši 137,7 milionu PLN (32,6 milionu EUR) a v roce 2003 čistou ztrátu ve výši 123,9 milionu PLN (29,4 milionu EUR).

2.3   Restrukturalizace

| (25) | V roce 2002 se příjemce podpory snažil vyřešit tyto potíže vypracováním plánu restrukturalizace na období 2003–2007. Tento plán byl pozměněn v únoru 2006 (dále jen „únorový plán“). Komise vydala rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 na základě tohoto plánu. Plán byl aktualizován v listopadu 2006 (dále jen „listopadový plán“), v důsledku čehož se Komise rozhodla obnovit řízení. |
| --- | --- |

(25)

V roce 2002 se příjemce podpory snažil vyřešit tyto potíže vypracováním plánu restrukturalizace na období 2003–2007. Tento plán byl pozměněn v únoru 2006 (dále jen „únorový plán“). Komise vydala rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 na základě tohoto plánu. Plán byl aktualizován v listopadu 2006 (dále jen „listopadový plán“), v důsledku čehož se Komise rozhodla obnovit řízení.

2.3.1   Únorový plán

| (26) | Jedním z nejdůležitějších opatření zahrnutých v únorovém plánu je změna organizační struktury příjemce. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace společnosti HSW bylo oddělení části podniku přímo spojené s výrobou od aktiv, na něž se vztahovala restrukturalizace. V souvislosti s tím založila státní pokladna, většinový akcionář společnosti HSW, nezávislou společnost HSW-Trading Sp. z o.o. (dále jen „HSW-Trading“). Společnost HSW-Trading obdržela od státní pokladny kapitálový příspěvek ve výši 40 milionů PLN (9,48 milionu EUR), což polské orgány oznámily spolu s opatřeními podpory pro společnost HSW (položka 16 v tabulce 2). |
| --- | --- |

(26)

Jedním z nejdůležitějších opatření zahrnutých v únorovém plánu je změna organizační struktury příjemce. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace společnosti HSW bylo oddělení části podniku přímo spojené s výrobou od aktiv, na něž se vztahovala restrukturalizace. V souvislosti s tím založila státní pokladna, většinový akcionář společnosti HSW, nezávislou společnost HSW-Trading Sp. z o.o. (dále jen „HSW-Trading“). Společnost HSW-Trading obdržela od státní pokladny kapitálový příspěvek ve výši 40 milionů PLN (9,48 milionu EUR), což polské orgány oznámily spolu s opatřeními podpory pro společnost HSW (položka 16 v tabulce 2).

| (27) | Zatímco společnost HSW-Trading odpovídala za výrobu a prodej průmyslových strojů, logistiku, řízení jakosti a dodávku materiálů pro výrobu strojů, společnost HSW si ponechala činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, financování výrobních aktiv, strategického marketingu, prodeje náhradních dílů, oprav a výroby a prodeje vojenské výzbroje. Společnost HSW byla odpovědná rovněž za organizační restrukturalizaci. K výkonu svých činností si společnost HSW-Trading od společnosti HSW pronajala aktiva přímo spojená s výrobou. Do společnosti HSW-Trading byly dočasně převedeny rovněž potřebné pracovní síly. |
| --- | --- |

(27)

Zatímco společnost HSW-Trading odpovídala za výrobu a prodej průmyslových strojů, logistiku, řízení jakosti a dodávku materiálů pro výrobu strojů, společnost HSW si ponechala činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, financování výrobních aktiv, strategického marketingu, prodeje náhradních dílů, oprav a výroby a prodeje vojenské výzbroje. Společnost HSW byla odpovědná rovněž za organizační restrukturalizaci. K výkonu svých činností si společnost HSW-Trading od společnosti HSW pronajala aktiva přímo spojená s výrobou. Do společnosti HSW-Trading byly dočasně převedeny rovněž potřebné pracovní síly.

| (28) | Toto rozdělení mělo platit od roku 2004 do roku 2006, tj. po celou dobu restrukturalizace společnosti HSW. Koncem roku 2006 se společnost HSW-Trading měla opět spojit se společností HSW. |
| --- | --- |

(28)

Toto rozdělení mělo platit od roku 2004 do roku 2006, tj. po celou dobu restrukturalizace společnosti HSW. Koncem roku 2006 se společnost HSW-Trading měla opět spojit se společností HSW.

| (29) | V souladu s únorovým plánem měla být provedena významná restrukturalizace zaměstnanosti. Na konci období restrukturalizace v roce 2007 měla společnost HSW podle předpokladů zaměstnávat 2 100 pracovníků, což znamená snížení jejich počtu z 3 173 osob zaměstnaných koncem roku 2002. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s únorovým plánem měla být provedena významná restrukturalizace zaměstnanosti. Na konci období restrukturalizace v roce 2007 měla společnost HSW podle předpokladů zaměstnávat 2 100 pracovníků, což znamená snížení jejich počtu z 3 173 osob zaměstnaných koncem roku 2002.

| (30) | Aby mohl příjemce získat nové trhy, měla být restrukturalizována rovněž organizace distribuční sítě pro stavební stroje a náhradní díly na světovém trhu. |
| --- | --- |

(30)

Aby mohl příjemce získat nové trhy, měla být restrukturalizována rovněž organizace distribuční sítě pro stavební stroje a náhradní díly na světovém trhu.

| (31) | Restrukturalizace společnosti HSW mimoto zahrnovala prodej dceřiných společností a privatizaci těch útvarů příjemce podpory, které působily v oblasti poskytování služeb. Do roku 2006 společnost HSW prodala společnost HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. za částku 38 milionů PLN (9,0 milionů EUR) a HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakosciowych). Celkem společnost HSW dosáhla z privatizace výnosu ve výši 112,2 milionu PLN (26,6 milionu EUR). V roce 2006 se plánovalo dokončení prodeje dvou dceřiných společností: HSW-Zakład Sprężynownia a HSW-Tlenownia. |
| --- | --- |

(31)

Restrukturalizace společnosti HSW mimoto zahrnovala prodej dceřiných společností a privatizaci těch útvarů příjemce podpory, které působily v oblasti poskytování služeb. Do roku 2006 společnost HSW prodala společnost HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. za částku 38 milionů PLN (9,0 milionů EUR) a HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakosciowych). Celkem společnost HSW dosáhla z privatizace výnosu ve výši 112,2 milionu PLN (26,6 milionu EUR). V roce 2006 se plánovalo dokončení prodeje dvou dceřiných společností: HSW-Zakład Sprężynownia a HSW-Tlenownia.

| (32) | Restrukturalizace aktiv předpokládala omezení výrobní kapacity z 1 500 na 1 200 stavebních strojů ročně. Mělo se za to, že aktiva společnosti HSW převyšují její potřeby. Jelikož se společnost HSW chce zaměřit především na výrobu stavebních strojů, bylo nutno prodat velkou část jejích aktiv. Prodej aktiv v období od ledna 2003 do prosince 2005 přinesl výnos ve výši 52,1 milionu PLN (12,3 milionu EUR), což zdaleka překročilo předpokládanou částku ve výši 10,3 milionu PLN (2,4 milionu EUR). Prodána byla tato aktiva: pozemky o rozloze přibližně 248,4 ha (včetně zalesněných ploch o rozloze přibližně 153 ha); nemovitosti s užitnou plochou přibližně 76 000 m2 a 94 kusů strojů a zařízení. |
| --- | --- |

(32)

Restrukturalizace aktiv předpokládala omezení výrobní kapacity z 1 500 na 1 200 stavebních strojů ročně. Mělo se za to, že aktiva společnosti HSW převyšují její potřeby. Jelikož se společnost HSW chce zaměřit především na výrobu stavebních strojů, bylo nutno prodat velkou část jejích aktiv. Prodej aktiv v období od ledna 2003 do prosince 2005 přinesl výnos ve výši 52,1 milionu PLN (12,3 milionu EUR), což zdaleka překročilo předpokládanou částku ve výši 10,3 milionu PLN (2,4 milionu EUR). Prodána byla tato aktiva: pozemky o rozloze přibližně 248,4 ha (včetně zalesněných ploch o rozloze přibližně 153 ha); nemovitosti s užitnou plochou přibližně 76 000 m2 a 94 kusů strojů a zařízení.

| (33) | Celkové náklady restrukturalizace, včetně nákladů uhrazených před přistoupením, činily 450,3 milionu PLN (106,7 milionu EUR) a skládaly se zejména z restrukturalizace občanskoprávních závazků (95,6 milionu PLN resp. 113,2 milionu PLN), nákladů na organizaci systému dodávek a distribuce (151,2 milionu PLN), nákladů na zajištění plynulosti dodávek (40,0 milionů PLN) a modernizaci (30,5 milionu PLN). |
| --- | --- |

(33)

Celkové náklady restrukturalizace, včetně nákladů uhrazených před přistoupením, činily 450,3 milionu PLN (106,7 milionu EUR) a skládaly se zejména z restrukturalizace občanskoprávních závazků (95,6 milionu PLN resp. 113,2 milionu PLN), nákladů na organizaci systému dodávek a distribuce (151,2 milionu PLN), nákladů na zajištění plynulosti dodávek (40,0 milionů PLN) a modernizaci (30,5 milionu PLN).

2.3.2   Listopadový plán

| (34) | Dopisem ze dne 2. února 2007 Polsko Komisi informovalo o změnách plánu restrukturalizace, k nimž došlo v listopadu 2006. Polsko se domnívalo, že tyto změny nemění výši státní podpory a jsou v souladu s bodem 52 pokynů z roku 2004. |
| --- | --- |

(34)

Dopisem ze dne 2. února 2007 Polsko Komisi informovalo o změnách plánu restrukturalizace, k nimž došlo v listopadu 2006. Polsko se domnívalo, že tyto změny nemění výši státní podpory a jsou v souladu s bodem 52 pokynů z roku 2004.

| (35) | Hlavní změna únorového plánu se týkala financování restrukturalizace: namísto splacení dvou úvěrů poskytnutých společnosti HSW před přistoupením v roce 2003 a 2004 státní Agenturou pro rozvoj průmyslu (dále jen „ARP“) a úroků z těchto úvěrů (8) vymění ARP jmenovitou hodnotu dluhu za vlastní kapitál a stane se tak akcionářem společnosti HSW. Ostatní změny se týkají odložení organizační restrukturalizace. |
| --- | --- |

(35)

Hlavní změna únorového plánu se týkala financování restrukturalizace: namísto splacení dvou úvěrů poskytnutých společnosti HSW před přistoupením v roce 2003 a 2004 státní Agenturou pro rozvoj průmyslu (dále jen „ARP“) a úroků z těchto úvěrů (8) vymění ARP jmenovitou hodnotu dluhu za vlastní kapitál a stane se tak akcionářem společnosti HSW. Ostatní změny se týkají odložení organizační restrukturalizace.

| (36) | Podle Polska přeměna dluhu na akcie společnosti HSW umožní získat prostředky, které jsou potřebné k řádnému působení na trhu a pro budoucí nezbytné investice. Polsko uvedlo, že z celkové částky ve výši 96,2 milionu PLN (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a narostlé úroky ve výši 21,2 milionu PLN) (9):






  — | částka ve výši [0–50] (10) milionů PLN bude použita na modernizaci vybavení a další investice, které jsou podle Polska nezbytné k obnovení životaschopnosti, |
| --- | --- | --- |

(36)

Podle Polska přeměna dluhu na akcie společnosti HSW umožní získat prostředky, které jsou potřebné k řádnému působení na trhu a pro budoucí nezbytné investice. Polsko uvedlo, že z celkové částky ve výši 96,2 milionu PLN (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a narostlé úroky ve výši 21,2 milionu PLN) (9):

—

částka ve výši [0–50] (10) milionů PLN bude použita na modernizaci vybavení a další investice, které jsou podle Polska nezbytné k obnovení životaschopnosti,

| — | částka ve výši [0–50] milionů PLN je zapotřebí pro dodatečné náklady související s odložením spojení společností HSW a HSW-Trading, což zvýšilo náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

částka ve výši [0–50] milionů PLN je zapotřebí pro dodatečné náklady související s odložením spojení společností HSW a HSW-Trading, což zvýšilo náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti,

| — | částka ve výši [50–100] milionů PLN bude použita na financování dalšího nahromadění zásob, zvýšení splatných pohledávek kvůli prodloužení lhůt splatnosti faktur pro odběratele a zkrácením platebních lhůt pro dodavatele, |
| --- | --- |

—

částka ve výši [50–100] milionů PLN bude použita na financování dalšího nahromadění zásob, zvýšení splatných pohledávek kvůli prodloužení lhůt splatnosti faktur pro odběratele a zkrácením platebních lhůt pro dodavatele,

| — | částka ve výši [0–10] milionů PLN bude použita na financování dalších obchodních úvěrů. |
| --- | --- |

—

částka ve výši [0–10] milionů PLN bude použita na financování dalších obchodních úvěrů.

| (37) | Polsko tvrdí, že společnost HSW potřebuje další peněžní prostředky (zmíněná částka ve výši [0–100] milionů PLN), jelikož na trhu stavebních strojů je nyní větší konkurence: konkurenti společnosti HSW nabízejí svým zákazníkům delší lhůty splatnosti faktur a sjednávají kratší platební lhůty pro své dodavatele. |
| --- | --- |

(37)

Polsko tvrdí, že společnost HSW potřebuje další peněžní prostředky (zmíněná částka ve výši [0–100] milionů PLN), jelikož na trhu stavebních strojů je nyní větší konkurence: konkurenti společnosti HSW nabízejí svým zákazníkům delší lhůty splatnosti faktur a sjednávají kratší platební lhůty pro své dodavatele.

| (38) | Celkové náklady na restrukturalizaci podle listopadového plánu, včetně nákladů na restrukturalizaci uhrazených před přistoupením, činí celkem 456,9 milionu PLN (108,3 milionu EUR) a skládají se z položek uvedených v tabulce 1:

  Tabulka 1


  Shrnutí nákladů restrukturalizace podle listopadového plánu







  (v tis. PLN) |
| --- | --- |
| Restrukturalizační opatření | Náklady |
| Restrukturalizace občanskoprávních závazků | 95 648 |
| Restrukturalizace veřejnoprávních závazků | 113 213 |
| Organizace systému dodávek a distribuce | 158 741 |
| Zajištění plynulosti dodávek materiálu, náhradních součástí a dílů | 40 000 |
| Restrukturalizace výrobků | 1 666 |
| Restrukturalizace aktiv | 871 |
| Restrukturalizace zaměstnanosti | 4 199 |
| Organizační restrukturalizace | 2 013 |
| Modernizace výrobní kapacity | 30 524 |
| Celkem | 456 878 |

(38)

Celkové náklady na restrukturalizaci podle listopadového plánu, včetně nákladů na restrukturalizaci uhrazených před přistoupením, činí celkem 456,9 milionu PLN (108,3 milionu EUR) a skládají se z položek uvedených v tabulce 1:

Tabulka 1

Shrnutí nákladů restrukturalizace podle listopadového plánu

(v tis. PLN)

Restrukturalizační opatření

Náklady

Restrukturalizace občanskoprávních závazků

95 648

Restrukturalizace veřejnoprávních závazků

113 213

Organizace systému dodávek a distribuce

158 741

Zajištění plynulosti dodávek materiálu, náhradních součástí a dílů

40 000

Restrukturalizace výrobků

1 666

Restrukturalizace aktiv

871

Restrukturalizace zaměstnanosti

4 199

Organizační restrukturalizace

2 013

Modernizace výrobní kapacity

30 524

Celkem

456 878

3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY O ES

| (39) | Dne 23. listopadu 2005 Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Rozhodnutím ze dne 20. prosince 2006 Komise povolila podporu na restrukturalizaci společnosti HSW na základě plánu restrukturalizace společnosti z února 2006. Dne 10. října 2007 se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení po oznámení listopadového plánu, který zahrnoval další podporu pro společnost HSW. V tomto rozhodnutí Komise předpokládala možnost zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, jelikož zmíněné rozhodnutí vycházelo z nesprávných informací. |
| --- | --- |

(39)

Dne 23. listopadu 2005 Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Rozhodnutím ze dne 20. prosince 2006 Komise povolila podporu na restrukturalizaci společnosti HSW na základě plánu restrukturalizace společnosti z února 2006. Dne 10. října 2007 se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení po oznámení listopadového plánu, který zahrnoval další podporu pro společnost HSW. V tomto rozhodnutí Komise předpokládala možnost zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, jelikož zmíněné rozhodnutí vycházelo z nesprávných informací.

3.1   Rozhodnutí ze dne 23. října 2005 o zahájení vyšetřovacího řízení

| (40) | Ve svém rozhodnutí ze dne 23. listopadu 2005 měla Komise za to, že podpora v celkové výši 145,8 milionu PLN byla společnosti HSW poskytnuta před přistoupením Polska k EU; opatření v celkové výši 27,9 milionu PLN byla provedena po přistoupení bez schválení Komisí a opatření v celkové výši 43,4 milionu PLN nebyla dosud provedena, představovala tudíž novou podporu. |
| --- | --- |

(40)

Ve svém rozhodnutí ze dne 23. listopadu 2005 měla Komise za to, že podpora v celkové výši 145,8 milionu PLN byla společnosti HSW poskytnuta před přistoupením Polska k EU; opatření v celkové výši 27,9 milionu PLN byla provedena po přistoupení bez schválení Komisí a opatření v celkové výši 43,4 milionu PLN nebyla dosud provedena, představovala tudíž novou podporu.

| (41) | Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ze dvou důvodů. |
| --- | --- |

(41)

Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ze dvou důvodů.

| (42) | Komise měla za prvé pochybnosti, zda podpora na restrukturalizaci byla slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(42)

Komise měla za prvé pochybnosti, zda podpora na restrukturalizaci byla slučitelná se společným trhem.

| (43) | V tomto ohledu Komise pochybovala, zda je plán restrukturalizace dostatečný k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce podpory, jelikož se zdálo, že je zaměřen na dluhovou službu a pokrytí provozních nákladů. |
| --- | --- |

(43)

V tomto ohledu Komise pochybovala, zda je plán restrukturalizace dostatečný k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce podpory, jelikož se zdálo, že je zaměřen na dluhovou službu a pokrytí provozních nákladů.

| (44) | Komise mimoto zpochybnila skutečnost, zda byla provedena dostatečná kompenzační opatření. Zatímco podle polských orgánů společnost HSW plánovala snížení výrobní kapacity o 20 %, plán předpokládal zvýšení využití výrobní kapacity z 27,7 % v roce 2002 na 66 % v roce 2007. Komise měla pochybnosti ohledně čistého účinku tohoto opatření. |
| --- | --- |

(44)

Komise mimoto zpochybnila skutečnost, zda byla provedena dostatečná kompenzační opatření. Zatímco podle polských orgánů společnost HSW plánovala snížení výrobní kapacity o 20 %, plán předpokládal zvýšení využití výrobní kapacity z 27,7 % v roce 2002 na 66 % v roce 2007. Komise měla pochybnosti ohledně čistého účinku tohoto opatření.

| (45) | Komise měla rovněž pochybnosti, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum a zda byl vlastní příspěvek příjemce podpory významný, jelikož Polsko nerozlišovalo jednoznačně mezi tím, co se považuje za vlastní příspěvek na restrukturalizaci a co je financováno ze státní podpory. |
| --- | --- |

(45)

Komise měla rovněž pochybnosti, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum a zda byl vlastní příspěvek příjemce podpory významný, jelikož Polsko nerozlišovalo jednoznačně mezi tím, co se považuje za vlastní příspěvek na restrukturalizaci a co je financováno ze státní podpory.

| (46) | Komise pochybovala rovněž o tom, zda byla dodržena zásada „jediné platby podpory“, jelikož dceřiná společnost HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, obdržela před přistoupením Polska k Evropské unii podporu na restrukturalizaci na období 2003–2007, ohledně které bylo nutno prokázat, že nepřinesla prospěch mateřské společnosti HSW. Polsko bylo rovněž požádáno, aby Komisi ujistilo o tom, že podpora na restrukturalizaci společnosti HSW, pokud by byla povolena, nepřinese prospěch společnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(46)

Komise pochybovala rovněž o tom, zda byla dodržena zásada „jediné platby podpory“, jelikož dceřiná společnost HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, obdržela před přistoupením Polska k Evropské unii podporu na restrukturalizaci na období 2003–2007, ohledně které bylo nutno prokázat, že nepřinesla prospěch mateřské společnosti HSW. Polsko bylo rovněž požádáno, aby Komisi ujistilo o tom, že podpora na restrukturalizaci společnosti HSW, pokud by byla povolena, nepřinese prospěch společnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (47) | Druhým důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byly pochybnosti Komise, zda existuje dostatečné oddělení dotované speciální vojenské produkce (děla) a civilní výroby stavebních strojů. V dopisech ze dne 7. června 2005 a 2. září 2005 Polsko Komisi ujistilo, že vzájemné subvencování je vyloučeno, a Komise vzala na vědomí, že podíl podpory určené pro vojenskou produkci na celkové podpoře je v porovnání s podílem vojenské produkce na celkové výrobě nízký. Komise si nicméně vyžádala podrobnější objasnění odděleného účetnictví. |
| --- | --- |

(47)

Druhým důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byly pochybnosti Komise, zda existuje dostatečné oddělení dotované speciální vojenské produkce (děla) a civilní výroby stavebních strojů. V dopisech ze dne 7. června 2005 a 2. září 2005 Polsko Komisi ujistilo, že vzájemné subvencování je vyloučeno, a Komise vzala na vědomí, že podíl podpory určené pro vojenskou produkci na celkové podpoře je v porovnání s podílem vojenské produkce na celkové výrobě nízký. Komise si nicméně vyžádala podrobnější objasnění odděleného účetnictví.

3.2   Rozhodnutí ze dne 10. prosince 2007 o obnovení vyšetřovacího řízení

| (48) | Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ze čtyř důvodů. |
| --- | --- |

(48)

Komise se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ze čtyř důvodů.

| (49) | Komise měla za prvé pochybnosti, zda je listopadový plán dostatečný k obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti HSW, jelikož se zdálo, že společnost potřebuje další peněžní prostředky. |
| --- | --- |

(49)

Komise měla za prvé pochybnosti, zda je listopadový plán dostatečný k obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti HSW, jelikož se zdálo, že společnost potřebuje další peněžní prostředky.

| (50) | Komise měla za druhé pochybnosti, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum, jelikož polské orgány neobjasnily dostatečně využití nadbytku peněžních prostředků získaných přeměnou dluhu na akcie. |
| --- | --- |

(50)

Komise měla za druhé pochybnosti, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum, jelikož polské orgány neobjasnily dostatečně využití nadbytku peněžních prostředků získaných přeměnou dluhu na akcie.

| (51) | Komise za třetí pochybovala o tom, že se v důsledku přeměny dluhu na akcie nezvýší částka podpory. |
| --- | --- |

(51)

Komise za třetí pochybovala o tom, že se v důsledku přeměny dluhu na akcie nezvýší částka podpory.

| (52) | Kromě pochybností týkajících se zvýšení částky podpory měla Komise rovněž pochybnosti, zda se nezmění účinek podpory poskytnuté společnosti HSW, a nenaruší tudíž nepřiměřeně hospodářskou soutěž. Jinými slovy, Komise měla pochybnosti, co se týká dostatečných kompenzačních opatření, jelikož podle bodu 40 pokynů z roku 2004 musí být kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům podpory. |
| --- | --- |

(52)

Kromě pochybností týkajících se zvýšení částky podpory měla Komise rovněž pochybnosti, zda se nezmění účinek podpory poskytnuté společnosti HSW, a nenaruší tudíž nepřiměřeně hospodářskou soutěž. Jinými slovy, Komise měla pochybnosti, co se týká dostatečných kompenzačních opatření, jelikož podle bodu 40 pokynů z roku 2004 musí být kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům podpory.

| (53) | Komise se rozhodla obnovit vyšetřovací řízení za účelem možného zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006. |
| --- | --- |

(53)

Komise se rozhodla obnovit vyšetřovací řízení za účelem možného zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006.

4.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (54) | Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran, co se týká formálního vyšetřovacího řízení zahájeného dne 23. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(54)

Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran, co se týká formálního vyšetřovacího řízení zahájeného dne 23. listopadu 2005.

| (55) | V reakci na obnovení formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky 13 třetích stran, včetně příjemce podpory. Obdržené připomínky zdůrazňovaly důvěru v úspěšnou restrukturalizaci společnosti HSW (veřejní a soukromí věřitelé, dodavatelé společnosti HSW) a vyzdvihovaly význam společnosti pro celý region (příjemce podpory a místní orgány poskytující podporu). |
| --- | --- |

(55)

V reakci na obnovení formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky 13 třetích stran, včetně příjemce podpory. Obdržené připomínky zdůrazňovaly důvěru v úspěšnou restrukturalizaci společnosti HSW (veřejní a soukromí věřitelé, dodavatelé společnosti HSW) a vyzdvihovaly význam společnosti pro celý region (příjemce podpory a místní orgány poskytující podporu).

5.   PŘIPOMÍNKY POLSKA

5.1   Připomínky k rozhodnutí ze dne 23. listopadu 2005

| (56) | Polské orgány předložily za prvé připomínky k hodnocení Komise týkajícímu se toho, která opatření byla provedena před přistoupením Polska k EU a která opatření představovala protiprávní nebo novou podporu. Polské orgány zastávaly nadále názor, že podpora poskytnutá na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce (viz tabulka 3) nebyla poskytnuta před přistoupením, a zpochybnily názor Komise uvedený v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polské orgány zopakovaly již dříve uvedené tvrzení, že rozhodujícím okamžikem pro poskytnutí státní podpory na základě zmíněného zákona je souhlas veřejných věřitelů příjemce podpory (tzv. „správní přísliby“), a nikoli rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou ARP. Vzhledem k tomu, že veřejní věřitelé společnosti HSW, jejichž pohledávky byly restrukturalizovány, dali svůj souhlas ohledně společnosti HSW ještě před přistoupením, polské orgány tvrdí, že tato podpora byla poskytnuta před přistoupením, a že proto nepodléhá posouzení Komise, co se týká její slučitelnosti se společným trhem. |
| --- | --- |

(56)

Polské orgány předložily za prvé připomínky k hodnocení Komise týkajícímu se toho, která opatření byla provedena před přistoupením Polska k EU a která opatření představovala protiprávní nebo novou podporu. Polské orgány zastávaly nadále názor, že podpora poskytnutá na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce (viz tabulka 3) nebyla poskytnuta před přistoupením, a zpochybnily názor Komise uvedený v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polské orgány zopakovaly již dříve uvedené tvrzení, že rozhodujícím okamžikem pro poskytnutí státní podpory na základě zmíněného zákona je souhlas veřejných věřitelů příjemce podpory (tzv. „správní přísliby“), a nikoli rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou ARP. Vzhledem k tomu, že veřejní věřitelé společnosti HSW, jejichž pohledávky byly restrukturalizovány, dali svůj souhlas ohledně společnosti HSW ještě před přistoupením, polské orgány tvrdí, že tato podpora byla poskytnuta před přistoupením, a že proto nepodléhá posouzení Komise, co se týká její slučitelnosti se společným trhem.

| (57) | Za druhé, polské orgány oznámily dopisem ze dne 8. října 2004 dvě změny v původně oznámené podpoře. První a nejdůležitější změnou bylo částečné zrušení plánované státní podpory (v celkové výši 43,5 milionu PLN) a její nahrazení dvěma opatřeními, o nichž bylo uvedeno, že nepředstavují státní podporu. Druhá změna měla věcný charakter a spočívala v upřesnění výše podpory u tří opatření provedených ve prospěch společnosti HSW před přistoupením. V tabulkách 2 až 5 jsou uvedena všechna opatření podpory, jež byla provedena nebo mají být provedena ve prospěch společnosti HSW v průběhu celého období restrukturalizace v souladu s opravami provedenými podle objasnění polských orgánů. |
| --- | --- |

(57)

Za druhé, polské orgány oznámily dopisem ze dne 8. října 2004 dvě změny v původně oznámené podpoře. První a nejdůležitější změnou bylo částečné zrušení plánované státní podpory (v celkové výši 43,5 milionu PLN) a její nahrazení dvěma opatřeními, o nichž bylo uvedeno, že nepředstavují státní podporu. Druhá změna měla věcný charakter a spočívala v upřesnění výše podpory u tří opatření provedených ve prospěch společnosti HSW před přistoupením. V tabulkách 2 až 5 jsou uvedena všechna opatření podpory, jež byla provedena nebo mají být provedena ve prospěch společnosti HSW v průběhu celého období restrukturalizace v souladu s opravami provedenými podle objasnění polských orgánů.

| (58) | Polské orgány rovněž tvrdily, že odklad splatnosti a placení ve splátkách týkající se veřejnoprávních závazků ve výši 22,1 milionu PLN (5,2 milionu EUR) (položka 28 v tabulce 4) je nutno považovat za podporu de minimis. Metodika výpočtu výše podpory, kterou použily polské orgány, porovnává úrokovou míru uplatňovanou v případě odkladu splatnosti s referenční sazbou Komise. Pokud je použitá úroková míra vyšší než referenční sazba, měly polské orgány za to, že toto opatření nezahrnuje podporu. Podle polských orgánů tak tomu je v případě odkladu splatnosti závazků vůči Správě sociálního zabezpečení, které činí 16,4 milionu PLN (položka 29 v tabulce 4). |
| --- | --- |

(58)

Polské orgány rovněž tvrdily, že odklad splatnosti a placení ve splátkách týkající se veřejnoprávních závazků ve výši 22,1 milionu PLN (5,2 milionu EUR) (položka 28 v tabulce 4) je nutno považovat za podporu de minimis. Metodika výpočtu výše podpory, kterou použily polské orgány, porovnává úrokovou míru uplatňovanou v případě odkladu splatnosti s referenční sazbou Komise. Pokud je použitá úroková míra vyšší než referenční sazba, měly polské orgány za to, že toto opatření nezahrnuje podporu. Podle polských orgánů tak tomu je v případě odkladu splatnosti závazků vůči Správě sociálního zabezpečení, které činí 16,4 milionu PLN (položka 29 v tabulce 4).

| (59) | Za třetí, co se týká životaschopnosti podniku, polské orgány uvedly, že organizační restrukturalizace byla úspěšná a společnost HSW znovu získala kontrolu nad společností Dressta, bude tedy moci rozvíjet svou činnost na ziskovém severoamerickém trhu. |
| --- | --- |

(59)

Za třetí, co se týká životaschopnosti podniku, polské orgány uvedly, že organizační restrukturalizace byla úspěšná a společnost HSW znovu získala kontrolu nad společností Dressta, bude tedy moci rozvíjet svou činnost na ziskovém severoamerickém trhu.

| (60) | Ohledně požadavku na omezení narušení hospodářské soutěže polské orgány hájily své stanovisko, že platným kompenzačním opatřením je snížení výrobní kapacity z 1 500 na 1 200 strojů. Za kompenzační opatření považovaly kromě toho rovněž prodej dceřiných společností společnosti HSW. |
| --- | --- |

(60)

Ohledně požadavku na omezení narušení hospodářské soutěže polské orgány hájily své stanovisko, že platným kompenzačním opatřením je snížení výrobní kapacity z 1 500 na 1 200 strojů. Za kompenzační opatření považovaly kromě toho rovněž prodej dceřiných společností společnosti HSW.

| (61) | Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, polské orgány poskytly řadu podrobných informací týkajících se částek považovaných za vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(61)

Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, polské orgány poskytly řadu podrobných informací týkajících se částek považovaných za vlastní příspěvek.

| (62) | Polské orgány ve svých připomínkách tvrdí, že po přistoupení nebyla poskytnuta ani není naplánována žádná státní podpora. Pokud by Komise dospěla k jinému závěru, poskytnou další důkazy na podporu tvrzení, že státní podpora je slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(62)

Polské orgány ve svých připomínkách tvrdí, že po přistoupení nebyla poskytnuta ani není naplánována žádná státní podpora. Pokud by Komise dospěla k jinému závěru, poskytnou další důkazy na podporu tvrzení, že státní podpora je slučitelná se společným trhem.

| (63) | Pokud jde o pochybnosti Komise týkající se oddělení vojenské produkce a civilní výroby společnosti HSW, polské orgány Komisi ujistily, že stávající systém nákladového účetnictví umožňuje jednoznačné oddělení nákladů na tyto dvě činnosti. |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o pochybnosti Komise týkající se oddělení vojenské produkce a civilní výroby společnosti HSW, polské orgány Komisi ujistily, že stávající systém nákladového účetnictví umožňuje jednoznačné oddělení nákladů na tyto dvě činnosti.

5.2   Připomínky k rozhodnutí ze dne 10. října 2007

| (64) | Polské orgány nejprve znovu objasnily, proč byly změny plánu restrukturalizace oznámeny tak pozdě, a přičítaly vinu zdlouhavým vnitřním postupům. |
| --- | --- |

(64)

Polské orgány nejprve znovu objasnily, proč byly změny plánu restrukturalizace oznámeny tak pozdě, a přičítaly vinu zdlouhavým vnitřním postupům.

| (65) | Polské orgány za druhé zdůraznily, že by se zahájené vyšetřovací řízení mělo podle bodu 52 pokynů z roku 2004 vztahovat pouze na změnu plánu restrukturalizace, a tvrdily, že by Komise neměla přijmout opatření podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 ke zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006. Polsko se v tomto ohledu dovolávalo zásady právní jistoty. |
| --- | --- |

(65)

Polské orgány za druhé zdůraznily, že by se zahájené vyšetřovací řízení mělo podle bodu 52 pokynů z roku 2004 vztahovat pouze na změnu plánu restrukturalizace, a tvrdily, že by Komise neměla přijmout opatření podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 ke zrušení rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006. Polsko se v tomto ohledu dovolávalo zásady právní jistoty.

| (66) | Polsko za třetí uvedlo, že přeměna dluhu na akcie nevedla ke zvýšení celkové částky podpory, která byla schválena. |
| --- | --- |

(66)

Polsko za třetí uvedlo, že přeměna dluhu na akcie nevedla ke zvýšení celkové částky podpory, která byla schválena.

| (67) | Polské orgány za čtvrté uvedly, že ekvivalent podpory u úvěrů ARP, které Komise schválila v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, ve výši jejich jmenovité hodnoty byl příliš vysoký (ačkoliv Polsko připouští, že tento přístup předtím nezpochybnilo). Proto i v případě, že by Komise rozhodla, že přeměna dluhu na akcie zvýší podporu o částku úvěrů ARP, částka podpory nepřekročí jmenovitou hodnotu úvěrů, které již byly schváleny v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006. |
| --- | --- |

(67)

Polské orgány za čtvrté uvedly, že ekvivalent podpory u úvěrů ARP, které Komise schválila v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, ve výši jejich jmenovité hodnoty byl příliš vysoký (ačkoliv Polsko připouští, že tento přístup předtím nezpochybnilo). Proto i v případě, že by Komise rozhodla, že přeměna dluhu na akcie zvýší podporu o částku úvěrů ARP, částka podpory nepřekročí jmenovitou hodnotu úvěrů, které již byly schváleny v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006.

| (68) | Polské orgány objasnily, že společnost před provedením přeměny uhradila úroky z úvěrů ARP ve výši 22,9 milionu PLN. Zbývající úroky, které by společnost HSW musela uhradit, pokud by nedošlo k přeměně dluhu na akcie, by proto činily 21,2 milionu PLN. |
| --- | --- |

(68)

Polské orgány objasnily, že společnost před provedením přeměny uhradila úroky z úvěrů ARP ve výši 22,9 milionu PLN. Zbývající úroky, které by společnost HSW musela uhradit, pokud by nedošlo k přeměně dluhu na akcie, by proto činily 21,2 milionu PLN.

| (69) | Polsko mimoto tvrdilo, že přeměna dluhu na akcie splňovala kritérium věřitele v tržním hospodářství a nepředstavovala státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Polsko uvedlo, že ARP vzala v úvahu skutečnost, že se společnost HSW stala ziskovou, a předpokládala, že hodnota získaných akcií časem vzroste. |
| --- | --- |

(69)

Polsko mimoto tvrdilo, že přeměna dluhu na akcie splňovala kritérium věřitele v tržním hospodářství a nepředstavovala státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Polsko uvedlo, že ARP vzala v úvahu skutečnost, že se společnost HSW stala ziskovou, a předpokládala, že hodnota získaných akcií časem vzroste.

| (70) | Ve zbývající části svého podání polské orgány uvedly, že i kdyby Komise dospěla k závěru, že došlo k podstatné změně plánu restrukturalizace, celý nový balíček restrukturalizačních opatření je nutno považovat za slučitelný s pokyny z roku 2004 a změny je nutno schválit podle bodu 52 těchto pokynů. |
| --- | --- |

(70)

Ve zbývající části svého podání polské orgány uvedly, že i kdyby Komise dospěla k závěru, že došlo k podstatné změně plánu restrukturalizace, celý nový balíček restrukturalizačních opatření je nutno považovat za slučitelný s pokyny z roku 2004 a změny je nutno schválit podle bodu 52 těchto pokynů.

| (71) | Polsko zdůraznilo, že restrukturalizace byla s výhradou menších změn provedena v souladu s únorovým plánem a že byla splněna kritéria týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a zamezení nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(71)

Polsko zdůraznilo, že restrukturalizace byla s výhradou menších změn provedena v souladu s únorovým plánem a že byla splněna kritéria týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a zamezení nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže.

5.2.1   Obnovení životaschopnosti

| (72) | Za prvé, co se týká obnovení dlouhodobé životaschopnosti, polské orgány zdůraznily, že společnost zvýšila svou výrobu a zaměřila se na ziskovější prodej těžkých strojů (zejména velkých buldozerů a strojů na kladení potrubí). Společnost zdvojnásobila efektivitu, pokud jde o příjmy na zaměstnance (z 111 000 PLN na zaměstnance v roce 2002 na 222 000 PLN na zaměstnance v roce 2007). |
| --- | --- |

(72)

Za prvé, co se týká obnovení dlouhodobé životaschopnosti, polské orgány zdůraznily, že společnost zvýšila svou výrobu a zaměřila se na ziskovější prodej těžkých strojů (zejména velkých buldozerů a strojů na kladení potrubí). Společnost zdvojnásobila efektivitu, pokud jde o příjmy na zaměstnance (z 111 000 PLN na zaměstnance v roce 2002 na 222 000 PLN na zaměstnance v roce 2007).

| (73) | Navzdory tomu, že společnost HSW byla vystavena kurzovému riziku, dosáhla vyšších ukazatelů ziskovosti, než se předpokládalo v únorovém plánu. |
| --- | --- |

(73)

Navzdory tomu, že společnost HSW byla vystavena kurzovému riziku, dosáhla vyšších ukazatelů ziskovosti, než se předpokládalo v únorovém plánu.

| (74) | Všechny ukazatele likvidity a platební schopnosti byly vyšší než původní odhad. Polsko rovněž zdůraznilo, že společnost nyní využívá soukromé financování, což prokazuje, že trh věří v životaschopnost a platební schopnost společnosti. |
| --- | --- |

(74)

Všechny ukazatele likvidity a platební schopnosti byly vyšší než původní odhad. Polsko rovněž zdůraznilo, že společnost nyní využívá soukromé financování, což prokazuje, že trh věří v životaschopnost a platební schopnost společnosti.

| (75) | Polsko závěrem vyzdvihlo skutečnost, že společnosti HSW se účinněji daří snižovat kurzové riziko, jelikož se nyní snaží nakupovat materiál ve stejné měně, v jaké jsou v účetnictví zaznamenány tržby. |
| --- | --- |

(75)

Polsko závěrem vyzdvihlo skutečnost, že společnosti HSW se účinněji daří snižovat kurzové riziko, jelikož se nyní snaží nakupovat materiál ve stejné měně, v jaké jsou v účetnictví zaznamenány tržby.

5.2.2   Vlastní příspěvek na restrukturalizaci

| (76) | Polsko za druhé uvedlo, že náklady restrukturalizace vzrostly na 469,1 milionu PLN (11) především kvůli opoždění organizační restrukturalizace. Jelikož se však společnosti od přijetí rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podařilo prodat další aktiva, její vlastní příspěvek na restrukturalizaci je i nadále vyšší než 50 % (53,9 %). |
| --- | --- |

(76)

Polsko za druhé uvedlo, že náklady restrukturalizace vzrostly na 469,1 milionu PLN (11) především kvůli opoždění organizační restrukturalizace. Jelikož se však společnosti od přijetí rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podařilo prodat další aktiva, její vlastní příspěvek na restrukturalizaci je i nadále vyšší než 50 % (53,9 %).

| (77) | Podle polských orgánů se vlastní příspěvek skládal z výnosů z prodeje dlouhodobých aktiv, jež dosáhly výše 61,4 milionu PLN, výnosů z prodeje dceřiných společností, jež dosáhly výše 126,4 milionu PLN, nákupu pohledávek na trhu ve výši 61,6 milionu PLN a zrušení občanskoprávních závazků ve výši 3,5 milionu PLN. |
| --- | --- |

(77)

Podle polských orgánů se vlastní příspěvek skládal z výnosů z prodeje dlouhodobých aktiv, jež dosáhly výše 61,4 milionu PLN, výnosů z prodeje dceřiných společností, jež dosáhly výše 126,4 milionu PLN, nákupu pohledávek na trhu ve výši 61,6 milionu PLN a zrušení občanskoprávních závazků ve výši 3,5 milionu PLN.

5.2.3   Zamezení narušení hospodářské soutěže

| (78) | Polsko za třetí uvedlo, že se částka podpory nezvýšila, takže podle bodu 52 písm. b) pokynů z roku 2004 nejsou nutná obsáhlejší kompenzační opatření. Polsko se domnívá, že dodatečné peněžní prostředky získané přeměnou dluhu na akcie společnost využívá výhradně k udržení svého postavení na trhu. Podle polských orgánů nemůže společnost dosáhnout vedoucího postavení ani na domácím trhu, na němž v závislosti na prodávaném výrobku zaujímá [...] a [...] místo (12). Podle Polska podíl společnosti na světovém trhu nepřesahuje [0–5]* %. |
| --- | --- |

(78)

Polsko za třetí uvedlo, že se částka podpory nezvýšila, takže podle bodu 52 písm. b) pokynů z roku 2004 nejsou nutná obsáhlejší kompenzační opatření. Polsko se domnívá, že dodatečné peněžní prostředky získané přeměnou dluhu na akcie společnost využívá výhradně k udržení svého postavení na trhu. Podle polských orgánů nemůže společnost dosáhnout vedoucího postavení ani na domácím trhu, na němž v závislosti na prodávaném výrobku zaujímá [...] a [...] místo (12). Podle Polska podíl společnosti na světovém trhu nepřesahuje [0–5]* %.

| (79) | Polsko mimoto vyzdvihlo význam společnosti pro celý region. |
| --- | --- |

(79)

Polsko mimoto vyzdvihlo význam společnosti pro celý region.

| (80) | Polská vláda Komisi ujistila, že plánovaná privatizace bude dokončena do konce roku 2009, což je cílové datum pro dokončení procesu privatizace. |
| --- | --- |

(80)

Polská vláda Komisi ujistila, že plánovaná privatizace bude dokončena do konce roku 2009, což je cílové datum pro dokončení procesu privatizace.

6.   OPATŘENÍ PODPORY

| (81) | Orgány poskytujícími státní podporu jsou ministerstvo financí, ministerstvo vědy a informatizace, daňové orgány, místní orgány, Správa sociálního zabezpečení (dále také „ZUS“), Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (dále také „PFRON“), finanční úřady a Agentura pro rozvoj průmyslu (dále také „ARP“). |
| --- | --- |

(81)

Orgány poskytujícími státní podporu jsou ministerstvo financí, ministerstvo vědy a informatizace, daňové orgány, místní orgány, Správa sociálního zabezpečení (dále také „ZUS“), Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (dále také „PFRON“), finanční úřady a Agentura pro rozvoj průmyslu (dále také „ARP“).

| (82) | V souvislosti s částí podpory pro společnost HSW Polsko uvedlo, že byla spojena s ochranou základních zájmů jeho národní bezpečnosti. Tato podpora činila přibližně 19 milionů PLN (4,5 milionu EUR) a byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii i posléze. S odvoláním na článek 296 Smlouvy o ES polské orgány tvrdí, že ustanovení Smlouvy o ES nevylučují, aby členské státy poskytly podporu, kterou považují za nezbytnou pro ochranu svých podstatných zájmů v oblasti národní bezpečnosti. |
| --- | --- |

(82)

V souvislosti s částí podpory pro společnost HSW Polsko uvedlo, že byla spojena s ochranou základních zájmů jeho národní bezpečnosti. Tato podpora činila přibližně 19 milionů PLN (4,5 milionu EUR) a byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii i posléze. S odvoláním na článek 296 Smlouvy o ES polské orgány tvrdí, že ustanovení Smlouvy o ES nevylučují, aby členské státy poskytly podporu, kterou považují za nezbytnou pro ochranu svých podstatných zájmů v oblasti národní bezpečnosti.

| (83) | Nejvýznamnějšími opatřeními podpory, která byla před přistoupením provedena ve prospěch části společnosti HSW, jež se nezabývala vojenskou produkcí, byly dva úvěry ARP ve výši 75 milionů PLN (17,8 milionu EUR). Dalším významným opatřením je kapitálový příspěvek ministerstva financí pro dceřinou společnost HSW-Trading Sp. z o.o. ve výši 40 milionů PLN (9,5 milionu EUR). |
| --- | --- |

(83)

Nejvýznamnějšími opatřeními podpory, která byla před přistoupením provedena ve prospěch části společnosti HSW, jež se nezabývala vojenskou produkcí, byly dva úvěry ARP ve výši 75 milionů PLN (17,8 milionu EUR). Dalším významným opatřením je kapitálový příspěvek ministerstva financí pro dceřinou společnost HSW-Trading Sp. z o.o. ve výši 40 milionů PLN (9,5 milionu EUR).

| (84) | Částka ve výši 27,9 milionu PLN (6,6 milionu EUR) byla poskytnuta ve formě odepsání dluhu na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce (viz tabulka 3). Podle tohoto zákona na restrukturalizaci dohlížel předseda ARP a restrukturalizace byla založena na tzv. rozhodnutí o restrukturalizaci ve smyslu paragrafu 10 odst. 1 bodu 4 a 19 tohoto zákona (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci“). Rozhodnutí o restrukturalizaci schvalující plán restrukturalizace společnosti HSW v podobě, jakou měl v té době, a umožňující restrukturalizaci veřejnoprávních závazků bylo vydáno dne 29. dubna 2005 a dne 17. června 2005 bylo pozměněno. |
| --- | --- |

(84)

Částka ve výši 27,9 milionu PLN (6,6 milionu EUR) byla poskytnuta ve formě odepsání dluhu na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce (viz tabulka 3). Podle tohoto zákona na restrukturalizaci dohlížel předseda ARP a restrukturalizace byla založena na tzv. rozhodnutí o restrukturalizaci ve smyslu paragrafu 10 odst. 1 bodu 4 a 19 tohoto zákona (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci“). Rozhodnutí o restrukturalizaci schvalující plán restrukturalizace společnosti HSW v podobě, jakou měl v té době, a umožňující restrukturalizaci veřejnoprávních závazků bylo vydáno dne 29. dubna 2005 a dne 17. června 2005 bylo pozměněno.

| (85) | Hlavní změna v listopadovém plánu spočívala v povolení přeměny dluhu na akcie: namísto splacení dvou úvěrů poskytnutých společnosti HSW před přistoupením v roce 2003 a 2004 Agenturou pro rozvoj průmyslu (viz tabulka 2 položky 8 a 15) a úroků z těchto úvěrů se ARP rozhodla přeměnit jmenovitou hodnotu dluhu na vlastní kapitál (položky 30 a 31 v tabulce 4). V důsledku toho společnost HSW namísto nutnosti splatit částku ve výši 97,1 milionu PLN (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a nesplacené úroky ve výši 22,1 milionu PLN) vydala akcie v hodnotě 75 milionů PLN, které získala ARP (podle Polska došlo k přeměně dne 2. července 2007). |
| --- | --- |

(85)

Hlavní změna v listopadovém plánu spočívala v povolení přeměny dluhu na akcie: namísto splacení dvou úvěrů poskytnutých společnosti HSW před přistoupením v roce 2003 a 2004 Agenturou pro rozvoj průmyslu (viz tabulka 2 položky 8 a 15) a úroků z těchto úvěrů se ARP rozhodla přeměnit jmenovitou hodnotu dluhu na vlastní kapitál (položky 30 a 31 v tabulce 4). V důsledku toho společnost HSW namísto nutnosti splatit částku ve výši 97,1 milionu PLN (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a nesplacené úroky ve výši 22,1 milionu PLN) vydala akcie v hodnotě 75 milionů PLN, které získala ARP (podle Polska došlo k přeměně dne 2. července 2007).

| (86) | V níže uvedených tabulkách jsou obsažena různá opatření státní podpory pro společnost HSW, která byla oznámena Komisi a opravena na základě doplňkových informací poskytnutých Polskem.

  Tabulka 2


  Podpora poskytnutá přede dnem 30. dubna 2004











  (v tis. PLN) |
| --- | --- |
| Č. | Údajné datum ujednání nebo rozhodnutí | Orgán poskytující podporu | Forma podpory | Jmenovitá částka | Výše podpory |
| 1. | 2003-12-12 | Finanční úřad Stalowa Wola | Odepsání DPH za září 2002 | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení DPH za prosinec 2002 ve splátkách | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení DPH za březen 2003 ve splátkách | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení DPH za květen 2003 ve splátkách | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení daně z příjmu (PIT) za březen 2003 ve splátkách | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení daně z příjmu (PIT) za květen 2003 ve splátkách | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2003-2-4 | Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów | Dohoda o uhrazení příspěvků za období červen – říjen 2002 ve splátkách | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 2003-8-28 (13) | Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP) | Úvěr | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení DPH za červen 2002 ve splátkách | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Odložení splatnosti platby daně z příjmu (PIT) za červenec 2002 | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 2003-9-15 | Finanční úřad Stalowa Wola | Změna termínů splatnosti splátek daně z příjmu (PIT) za srpen 2002 | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2003-12-2 | Finanční úřad Stalowa Wola | Dohoda o uhrazení DPH za srpen 2002 ve splátkách | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 2003-9-5 | Okresní úřad Nisko | Rozložení platby za trvalé užívání na splátky | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 2003-3-21 | Okresní úřad Nisko | Rozložení platby za trvalé užívání na splátky | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 2004-4-30 (14) | Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP) | Úvěr | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 2004-4-30 | Ministerstvo financí | Navýšení základního jmění | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 2003-11-7 | Ministerstvo vědy a informatizace | Dotace | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 2003-5-20 | Okresní úřad Stalowa Wola | Uhrazení výdajů | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 2003-5-20 | Okresní úřad Stalowa Wola | Uhrazení výdajů | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 2002-12-6 | Vedoucí podkarpatského finančního úřadu | Odpis dlužné DPH | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 2002-12-6 | Rada města Stalowa Wola | Odpis dlužné daně z nemovitostí | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 2002-12-11 | Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów | Odpis nezaplacených příspěvků včetně úroků | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Součet I | 147 482,6 | 131 006,2 |

(86)

V níže uvedených tabulkách jsou obsažena různá opatření státní podpory pro společnost HSW, která byla oznámena Komisi a opravena na základě doplňkových informací poskytnutých Polskem.

Tabulka 2

Podpora poskytnutá přede dnem 30. dubna 2004

(v tis. PLN)

Č.

Údajné datum ujednání nebo rozhodnutí

Orgán poskytující podporu

Forma podpory

Jmenovitá částka

Výše podpory

1.

2003-12-12

Finanční úřad Stalowa Wola

Odepsání DPH za září 2002

1 047,5

1 047,5

2.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení DPH za prosinec 2002 ve splátkách

4 769,8

155,0

3.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení DPH za březen 2003 ve splátkách

1 771,8

52,2

4.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení DPH za květen 2003 ve splátkách

2 175,2

77,4

5.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení daně z příjmu (PIT) za březen 2003 ve splátkách

623,3

16,0

6.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení daně z příjmu (PIT) za květen 2003 ve splátkách

463,4

5,0

7.

2003-2-4

Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów

Dohoda o uhrazení příspěvků za období červen – říjen 2002 ve splátkách

6 252,1

1 211,6

8.

2003-8-28 (13)

Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP)

Úvěr

40 000,0

40 000,0

9.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení DPH za červen 2002 ve splátkách

696,9

77,1

10.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Odložení splatnosti platby daně z příjmu (PIT) za červenec 2002

183,9

15,3

11.

2003-9-15

Finanční úřad Stalowa Wola

Změna termínů splatnosti splátek daně z příjmu (PIT) za srpen 2002

211,5

26,8

12.

2003-12-2

Finanční úřad Stalowa Wola

Dohoda o uhrazení DPH za srpen 2002 ve splátkách

655,5

49,3

13.

2003-9-5

Okresní úřad Nisko

Rozložení platby za trvalé užívání na splátky

172,7

8,0

14.

2003-3-21

Okresní úřad Nisko

Rozložení platby za trvalé užívání na splátky

20,5

0,3

15.

2004-4-30 (14)

Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP)

Úvěr

35 000,0

35 000,0

16.

2004-4-30

Ministerstvo financí

Navýšení základního jmění

40 000,0

40 000,0

17.

2003-11-7

Ministerstvo vědy a informatizace

Dotace

637,0

465,0

18.

2003-5-20

Okresní úřad Stalowa Wola

Uhrazení výdajů

3,3

2,4

19.

2003-5-20

Okresní úřad Stalowa Wola

Uhrazení výdajů

3,3

2,4

20.

2002-12-6

Vedoucí podkarpatského finančního úřadu

Odpis dlužné DPH

1 210

1 210

21.

2002-12-6

Rada města Stalowa Wola

Odpis dlužné daně z nemovitostí

496,8

496,8

22.

2002-12-11

Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów

Odpis nezaplacených příspěvků včetně úroků

11 088,1

11 088,1

Součet I

147 482,6

131 006,2

Tabulka 3

Podpora poskytnutá na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce po dni 30. dubna 2004

| (v tis. PLN) |
| --- |
| Č. | Datum převedení aktiv a pohledávek ve prospěch hosp. subjektu | Druh restrukturalizovaných pohledávek | Jmenovitá částka | Výše podpory |
| 23. | 2005-6-20 | Restrukturalizace DPH a daně z příjmu (PIT) | 10 696,6 | Výše podpory nebyla polskými orgány uvedena |
| 24. | 2005-6-20 | Restrukturalizace daní za užívání životního prostředí včetně úroků | 5 826,5 | totéž |
| 25. | 2005-6-20 | Restrukturalizace příspěvků na sociální zabezpečení (ZUS) včetně úroků a prolongačních poplatků | 7 333,2 | totéž |
| 26. | 2005-6-20 | Restrukturalizace plateb do Státního fondu pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (PFRON) včetně úroků | 996,5 | totéž |
| 27. | 2005-6-20 | Restrukturalizace daně z nemovitosti od září 2002 do června 2003 splatné radě města Stalowa Wola | 3 044,3 | totéž |
| Součet 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (15) |

(v tis. PLN)

Č.

Datum převedení aktiv a pohledávek ve prospěch hosp. subjektu

Druh restrukturalizovaných pohledávek

Jmenovitá částka

Výše podpory

23.

2005-6-20

Restrukturalizace DPH a daně z příjmu (PIT)

10 696,6

Výše podpory nebyla polskými orgány uvedena

24.

2005-6-20

Restrukturalizace daní za užívání životního prostředí včetně úroků

5 826,5

totéž

25.

2005-6-20

Restrukturalizace příspěvků na sociální zabezpečení (ZUS) včetně úroků a prolongačních poplatků

7 333,2

totéž

26.

2005-6-20

Restrukturalizace plateb do Státního fondu pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností (PFRON) včetně úroků

996,5

totéž

27.

2005-6-20

Restrukturalizace daně z nemovitosti od září 2002 do června 2003 splatné radě města Stalowa Wola

3 044,3

totéž

Součet 2

27 897,1

19 293,7 (15)

Tabulka 4

Podpora poskytnutá po dni 30. dubna 2004

| (v tis. PLN) |
| --- |
| Č. | Údajné datum vyplacení podpory | Orgán poskytující podporu | Forma podpory | Jmenovitá částka | Výše podpory |
| 28. | 2004-12-21 – 2005-10-19 | Různé orgány | Odklad splacení veřejnoprávních závazků | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 2005-4-25 | Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów | Odklad splacení veřejnoprávních závazků | 16 386,2 | 0,0 |
| 30. | 2007-7-2 | Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP) | Přeměna dluhu na akcie (viz opatření č. 8 v tabulce 2) | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 31. | 2007-7-2 | Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP) | Přeměna dluhu na akcie (viz opatření č. 15 v tabulce 2) | 35 000,0 | 35 000,0 |
| Součet 3 | 113 480,6 | 75 259,0 |

(v tis. PLN)

Č.

Údajné datum vyplacení podpory

Orgán poskytující podporu

Forma podpory

Jmenovitá částka

Výše podpory

28.

2004-12-21 – 2005-10-19

Různé orgány

Odklad splacení veřejnoprávních závazků

22 094,4

0,259

29.

2005-4-25

Správa sociálního zabezpečení (ZUS), pobočka Rzeszów

Odklad splacení veřejnoprávních závazků

16 386,2

0,0

30.

2007-7-2

Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP)

Přeměna dluhu na akcie (viz opatření č. 8 v tabulce 2)

40 000,0

40 000,0

31.

2007-7-2

Agentura pro rozvoj průmyslu (ARP)

Přeměna dluhu na akcie (viz opatření č. 15 v tabulce 2)

35 000,0

35 000,0

Součet 3

113 480,6

75 259,0

Tabulka 5

Provedená a plánovaná opatření

| (v tis. PLN) |
| --- |
| | Kategorie opatření podpory | Jmenovitá částka | Výše podpory |
| I | Podpora na restrukturalizaci poskytnutá přede dnem 30. dubna 2004 | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II | Podpora na restrukturalizaci poskytnutá na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Odklad splátky veřejnoprávních závazků – opatření, které Polsko považovalo za podporu de minimis
   (16) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV | Odklad splátky veřejnoprávních závazků Správou sociálního zabezpečení (ZUS) (17) | 16 386,2 | 0,0 |
| V | Přeměna dluhu na akcie – provedena ARP dne 2. července 2007 | 75 000,0 | 21 200,0 |

(v tis. PLN)

Kategorie opatření podpory

Jmenovitá částka

Výše podpory

I

Podpora na restrukturalizaci poskytnutá přede dnem 30. dubna 2004

147 482,6

131 006,2

II

Podpora na restrukturalizaci poskytnutá na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce

27 897,1

19 293,7

III

Odklad splátky veřejnoprávních závazků – opatření, které Polsko považovalo za podporu de minimis
   (16)

22 094,4

0,259

IV

Odklad splátky veřejnoprávních závazků Správou sociálního zabezpečení (ZUS) (17)

16 386,2

0,0

V

Přeměna dluhu na akcie – provedena ARP dne 2. července 2007

75 000,0

21 200,0

7.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY

7.1   Pravomoci Komise

| (87) | Vzhledem k tomu, že se část událostí, které mají pro daný případ význam, odehrála před přistoupením Polska k Evropské unii dne 1. května 2004, Komise musí v prvé řadě určit, zda je oprávněna jednat s ohledem na dotčená opatření podpory. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k tomu, že se část událostí, které mají pro daný případ význam, odehrála před přistoupením Polska k Evropské unii dne 1. května 2004, Komise musí v prvé řadě určit, zda je oprávněna jednat s ohledem na dotčená opatření podpory.

| (88) | Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a která nejsou použitelná po přistoupení, nepodléhají přezkumu Komisí ani na základě tzv. řízení o přechodném mechanismu stanoveného v příloze IV bodu 3 Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, ani řízení podle článku 88 Smlouvy o ES. Smlouva o přistoupení ani Smlouva o ES od Komise nevyžadují posouzení těchto opatření, ani ji k tomu nezmocňují. |
| --- | --- |

(88)

Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a která nejsou použitelná po přistoupení, nepodléhají přezkumu Komisí ani na základě tzv. řízení o přechodném mechanismu stanoveného v příloze IV bodu 3 Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, ani řízení podle článku 88 Smlouvy o ES. Smlouva o přistoupení ani Smlouva o ES od Komise nevyžadují posouzení těchto opatření, ani ji k tomu nezmocňují.

| (89) | Naproti tomu opatření provedená po přistoupení představují novou podporu a spadají do pravomoci Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 88 Smlouvy o ES. Kritériem příslušným pro posouzení okamžiku, kdy bylo opatření podpory provedeno, je právně závazný akt, v němž se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly k poskytnutí podpory (18). |
| --- | --- |

(89)

Naproti tomu opatření provedená po přistoupení představují novou podporu a spadají do pravomoci Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 88 Smlouvy o ES. Kritériem příslušným pro posouzení okamžiku, kdy bylo opatření podpory provedeno, je právně závazný akt, v němž se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly k poskytnutí podpory (18).

| (90) | Individuální podpora poskytnutá před přistoupením není použitelná po přistoupení, pokud byly v době poskytnutí podpory známy přesné finanční závazky státu. |
| --- | --- |

(90)

Individuální podpora poskytnutá před přistoupením není použitelná po přistoupení, pokud byly v době poskytnutí podpory známy přesné finanční závazky státu.

| (91) | Na základě informací, které poskytly polské orgány, mohla Komise dospět k závěru, že podpory uvedené v tabulce 2 byly poskytnuty před přistoupením a nejsou po přistoupení použitelné. Nespadají proto do pravomoci Komise, pokud jde o posouzení jejich slučitelnosti se společným trhem. Je však nutno k nim přihlédnout při zjišťování slučitelnosti podpor, které byly nebo budou poskytnuty po přistoupení. Tyto podpory dosahují výše 147 milionů PLN (35 milionů EUR) (19). |
| --- | --- |

(91)

Na základě informací, které poskytly polské orgány, mohla Komise dospět k závěru, že podpory uvedené v tabulce 2 byly poskytnuty před přistoupením a nejsou po přistoupení použitelné. Nespadají proto do pravomoci Komise, pokud jde o posouzení jejich slučitelnosti se společným trhem. Je však nutno k nim přihlédnout při zjišťování slučitelnosti podpor, které byly nebo budou poskytnuty po přistoupení. Tyto podpory dosahují výše 147 milionů PLN (35 milionů EUR) (19).

| (92) | Co se týká podpor poskytnutých na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce, které jsou uvedeny v tabulce 3, pochybnosti Komise s ohledem na okamžik jejich poskytnutí nebyly dosud rozptýleny. Polské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení neuvedly v tomto ohledu žádné nové údaje. Souhlas jednotlivých orgánů poskytujících podporu s restrukturalizací jejich pohledávek na základě tohoto zákona je nezbytný, nepostačuje však k tomu, aby se tato restrukturalizace uskutečnila. Rozhodujícím prvkem postupu podle tohoto zákona je rozhodnutí o restrukturalizaci. Předseda ARP vydal rozhodnutí o restrukturalizaci dne 29. dubna 2005, a Komise se proto domnívá, že podpora byla poskytnuta po přistoupení. Komise je proto oprávněna posoudit její slučitelnost se společným trhem. Jelikož tato opatření byla provedena v rozporu s ustanovením o pozastavení, které je obsaženo v čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, představují protiprávní podporu, jejíž výše dosahuje 27,897 milionu PLN (6,61 milionu EUR). |
| --- | --- |

(92)

Co se týká podpor poskytnutých na základě novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce, které jsou uvedeny v tabulce 3, pochybnosti Komise s ohledem na okamžik jejich poskytnutí nebyly dosud rozptýleny. Polské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení neuvedly v tomto ohledu žádné nové údaje. Souhlas jednotlivých orgánů poskytujících podporu s restrukturalizací jejich pohledávek na základě tohoto zákona je nezbytný, nepostačuje však k tomu, aby se tato restrukturalizace uskutečnila. Rozhodujícím prvkem postupu podle tohoto zákona je rozhodnutí o restrukturalizaci. Předseda ARP vydal rozhodnutí o restrukturalizaci dne 29. dubna 2005, a Komise se proto domnívá, že podpora byla poskytnuta po přistoupení. Komise je proto oprávněna posoudit její slučitelnost se společným trhem. Jelikož tato opatření byla provedena v rozporu s ustanovením o pozastavení, které je obsaženo v čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, představují protiprávní podporu, jejíž výše dosahuje 27,897 milionu PLN (6,61 milionu EUR).

| (93) | Pokud opatření uvedená v tabulce 4 představují státní podporu, Komise je oprávněna posoudit jejich slučitelnost se společným trhem, jelikož byla jednoznačně poskytnuta po přistoupení. |
| --- | --- |

(93)

Pokud opatření uvedená v tabulce 4 představují státní podporu, Komise je oprávněna posoudit jejich slučitelnost se společným trhem, jelikož byla jednoznačně poskytnuta po přistoupení.

7.2   Odůvodnění zrušení rozhodnutí

| (94) | Článek 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 stanoví, že „Komise může poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí [...], pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4.“ |
| --- | --- |

(94)

Článek 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 stanoví, že „Komise může poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí [...], pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4.“

| (95) | Jak již bylo zmíněno, rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 bylo založeno na nesprávné informaci, tj. na plánu restrukturalizace z února 2006, který v době, kdy Komise přijala rozhodnutí, již neplatil. Polské orgány nepředložily aktuální verzi plánu restrukturalizace, dokud probíhalo formální vyšetřovací řízení zahájené v listopadu 2005, ačkoliv plán byl příslušnými orgány společnosti HSW již schválen. Plán restrukturalizace je pro Komisi nejdůležitějším zdrojem informací pro posouzení slučitelnosti podpory na restrukturalizaci. Ačkoliv únorový plán nebyl nesprávným zdrojem informací, stal se jím po přijetí listopadového plánu. Únorový plán, na němž Komise založila své rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, byl proto nesprávným zdrojem informací v době, kdy Komise přijala zmíněné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(95)

Jak již bylo zmíněno, rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 bylo založeno na nesprávné informaci, tj. na plánu restrukturalizace z února 2006, který v době, kdy Komise přijala rozhodnutí, již neplatil. Polské orgány nepředložily aktuální verzi plánu restrukturalizace, dokud probíhalo formální vyšetřovací řízení zahájené v listopadu 2005, ačkoliv plán byl příslušnými orgány společnosti HSW již schválen. Plán restrukturalizace je pro Komisi nejdůležitějším zdrojem informací pro posouzení slučitelnosti podpory na restrukturalizaci. Ačkoliv únorový plán nebyl nesprávným zdrojem informací, stal se jím po přijetí listopadového plánu. Únorový plán, na němž Komise založila své rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006, byl proto nesprávným zdrojem informací v době, kdy Komise přijala zmíněné rozhodnutí.

| (96) | Komise se proto domnívá, že rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 bylo založeno na nesprávných informacích, takže jeho odůvodnění je nutno změnit, a rozhodnutí by tudíž mělo být zrušeno podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(96)

Komise se proto domnívá, že rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 bylo založeno na nesprávných informacích, takže jeho odůvodnění je nutno změnit, a rozhodnutí by tudíž mělo být zrušeno podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.

7.3   Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (97) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(97)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (98) | Polské orgány nezpochybnily skutečnost, že opatření uvedená v tabulkách 2 a 3 představují státní podporu. |
| --- | --- |

(98)

Polské orgány nezpochybnily skutečnost, že opatření uvedená v tabulkách 2 a 3 představují státní podporu.

7.3.1   Únorový plán

| (99) | Polské orgány uvedly, že podpora v podobě odkladu splatnosti příslušných závazků společnosti HSW v souvislosti s daní a příspěvky na sociální zabezpečení (opatření č. 28 a 29 v tabulce 4) nepředstavuje státní podporu, jelikož se jedná o podporu de minimis nebo se hodnota daného prvku podpory rovná nule. Polské orgány toto tvrzení zakládají na výpočtu prvku podpory u jednotlivých opatření. |
| --- | --- |

(99)

Polské orgány uvedly, že podpora v podobě odkladu splatnosti příslušných závazků společnosti HSW v souvislosti s daní a příspěvky na sociální zabezpečení (opatření č. 28 a 29 v tabulce 4) nepředstavuje státní podporu, jelikož se jedná o podporu de minimis nebo se hodnota daného prvku podpory rovná nule. Polské orgány toto tvrzení zakládají na výpočtu prvku podpory u jednotlivých opatření.

| (100) | Komise nemůže souhlasit se způsobem výpočtu, který polské orgány použily. Tato opatření se vztahují na podnik ve finančních obtížích. Riziko spojené s odkladem plateb ve prospěch společnosti HSW je vyšší než v případě podniků s dobrou finanční situací, což by se mělo projevit v účtovaných úrocích. Proto nelze jako srovnávací měřítko použít referenční sazbu. Způsob výpočtu porovnávající skutečně účtovanou úrokovou sazbu s referenční sazbou není v daném případě vhodný. Komise proto nemůže tvrzení polských orgánů uznat. |
| --- | --- |

(100)

Komise nemůže souhlasit se způsobem výpočtu, který polské orgány použily. Tato opatření se vztahují na podnik ve finančních obtížích. Riziko spojené s odkladem plateb ve prospěch společnosti HSW je vyšší než v případě podniků s dobrou finanční situací, což by se mělo projevit v účtovaných úrocích. Proto nelze jako srovnávací měřítko použít referenční sazbu. Způsob výpočtu porovnávající skutečně účtovanou úrokovou sazbu s referenční sazbou není v daném případě vhodný. Komise proto nemůže tvrzení polských orgánů uznat.

| (101) | Podle ustálené praxe Komise (20) nesmí prvek podpory pro podniky v obtížích překročit jmenovitou částku. Výše podpory v podobě odkladu splatnosti uvedené v tabulce 4 činí 38,480 milionu PLN (9,12 milionu EUR). |
| --- | --- |

(101)

Podle ustálené praxe Komise (20) nesmí prvek podpory pro podniky v obtížích překročit jmenovitou částku. Výše podpory v podobě odkladu splatnosti uvedené v tabulce 4 činí 38,480 milionu PLN (9,12 milionu EUR).

| (102) | Komise vyvozuje závěr, že opatření uvedená v tabulce 3 a odklady splátek uvedené v tabulce 4 jako opatření č. 28 a 29 jsou financovány ze státních prostředků. Zvýhodňují jednotlivý podnik tím, že mu poskytují výhodu, která není na trhu dostupná. Společnost HSW se zabývá výrobou stavebních strojů, které jsou prodávány v ES v podmínkách silné soutěže mezi hospodářskými subjekty z jednotlivých členských států. Tato opatření proto představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(102)

Komise vyvozuje závěr, že opatření uvedená v tabulce 3 a odklady splátek uvedené v tabulce 4 jako opatření č. 28 a 29 jsou financovány ze státních prostředků. Zvýhodňují jednotlivý podnik tím, že mu poskytují výhodu, která není na trhu dostupná. Společnost HSW se zabývá výrobou stavebních strojů, které jsou prodávány v ES v podmínkách silné soutěže mezi hospodářskými subjekty z jednotlivých členských států. Tato opatření proto představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

7.3.2   Listopadový plán

| (103) | V rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 se za státní podporu poskytnutou před přistoupením považovaly dva úvěry (21), jejichž přeměna na akcie je předmětem tohoto šetření. Výše podpory byla vypočítána ve výši 100 % jmenovité hodnoty úvěrů. Polské orgány tento přístup až do rozhodnutí Komise ze dne 10. října 2007 nezpochybnily. |
| --- | --- |

(103)

V rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 se za státní podporu poskytnutou před přistoupením považovaly dva úvěry (21), jejichž přeměna na akcie je předmětem tohoto šetření. Výše podpory byla vypočítána ve výši 100 % jmenovité hodnoty úvěrů. Polské orgány tento přístup až do rozhodnutí Komise ze dne 10. října 2007 nezpochybnily.

| (104) | Oznámená přeměna dluhu na akcie spočívá v poskytnutí kapitálového příspěvku Agenturou pro rozvoj průmyslu. Zahrnuje proto státní prostředky. Poskytuje společnosti výhodu, jelikož jako podnik v obtížích by společnost HSW nezískala financování za těchto podmínek na trhu. Jak bylo uvedeno výše, polské orgány připouštějí, že na základě přeměny si příjemce podpory finančně polepšil. |
| --- | --- |

(104)

Oznámená přeměna dluhu na akcie spočívá v poskytnutí kapitálového příspěvku Agenturou pro rozvoj průmyslu. Zahrnuje proto státní prostředky. Poskytuje společnosti výhodu, jelikož jako podnik v obtížích by společnost HSW nezískala financování za těchto podmínek na trhu. Jak bylo uvedeno výše, polské orgány připouštějí, že na základě přeměny si příjemce podpory finančně polepšil.

| (105) | Co se týká tvrzení polských orgánů, že přeměna dluhu na akcie splňovala kritérium věřitele v tržním hospodářství, Komise podotýká, že se společnost HSW v té době nacházela v procesu restrukturalizace a její lepší situace v době přeměny dluhu na akcie vyplývala z předchozí státní podpory. Komise proto vyvozuje na základě ustálené praxe a judikatury (22) závěr, že přeměna nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(105)

Co se týká tvrzení polských orgánů, že přeměna dluhu na akcie splňovala kritérium věřitele v tržním hospodářství, Komise podotýká, že se společnost HSW v té době nacházela v procesu restrukturalizace a její lepší situace v době přeměny dluhu na akcie vyplývala z předchozí státní podpory. Komise proto vyvozuje na základě ustálené praxe a judikatury (22) závěr, že přeměna nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství.

| (106) | Přeměna dluhu na akcie, která byla provedena po přistoupení, proto představuje státní podporu, což polské orgány nezpochybnily. |
| --- | --- |

(106)

Přeměna dluhu na akcie, která byla provedena po přistoupení, proto představuje státní podporu, což polské orgány nezpochybnily.

| (107) | Všechna ostatní opatření uvedená v rozhodnutích o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují státní podporu, což polské orgány nezpochybnily. |
| --- | --- |

(107)

Všechna ostatní opatření uvedená v rozhodnutích o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují státní podporu, což polské orgány nezpochybnily.

7.4   Slučitelnost podpory se společným trhem: odchylka podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES

| (108) | Na daný případ se nevztahují výjimky uvedené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Co se týká výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES, vzhledem k tomu, že základním cílem podpory je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích, lze použít pouze výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež Komisi umožňuje povolit státní podpory určené na podporu rozvoje některých hospodářských činností, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(108)

Na daný případ se nevztahují výjimky uvedené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Co se týká výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES, vzhledem k tomu, že základním cílem podpory je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích, lze použít pouze výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež Komisi umožňuje povolit státní podpory určené na podporu rozvoje některých hospodářských činností, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

7.4.1   Platný právní základ

| (109) | Jelikož Komise zrušuje rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 a nahrazuje je tímto rozhodnutím, je nutno znovu ověřit slučitelnost celého procesu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(109)

Jelikož Komise zrušuje rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 a nahrazuje je tímto rozhodnutím, je nutno znovu ověřit slučitelnost celého procesu restrukturalizace.

| (110) | Komise posoudí opatření, která představují novou podporu, a úplný plán restrukturalizace (včetně plánu z února 2006 a listopadu 2006) na základě platných pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Stávající pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (23) vstoupily v platnost dne 10. října 2004. Na opatření, jejichž oznámení bylo zaevidováno před tímto dnem, se vztahují předchozí pokyny o podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (24) (dále jen „pokyny z roku 1999“). V souladu s bodem 104 pokynů z roku 2004 Komise prověří, zda jsou podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise, a tudíž v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučitelné se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po dni 1. října 2004, tj. po jejich zveřejnění v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(110)

Komise posoudí opatření, která představují novou podporu, a úplný plán restrukturalizace (včetně plánu z února 2006 a listopadu 2006) na základě platných pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Stávající pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (23) vstoupily v platnost dne 10. října 2004. Na opatření, jejichž oznámení bylo zaevidováno před tímto dnem, se vztahují předchozí pokyny o podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (24) (dále jen „pokyny z roku 1999“). V souladu s bodem 104 pokynů z roku 2004 Komise prověří, zda jsou podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise, a tudíž v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučitelné se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po dni 1. října 2004, tj. po jejich zveřejnění v Úředním věstníku.

| (111) | V daném případě byla mnohá opatření oznámena dne 8. října 2004 (dva dny před vstupem pokynů z roku 2004 v platnost). Polské orgány však Komisi informovaly o dodatečných podporách poskytnutých v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES ve prospěch společnosti HSW rovněž dopisem ze dne 7. března 2006. Všechny podpory uvedené v tabulce 5 řádku III a IV byly poskytnuty po prosinci 2004, tj. po zveřejnění pokynů z roku 2004. K přeměně dluhu na akcie mimoto došlo až v červenci 2007. Komise proto vyvozuje závěr, že v daném případě je nutno s ohledem na oznámené i neoznámené podpory použít pokyny z roku 2004, jelikož se všechny podpory týkají stejného plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(111)

V daném případě byla mnohá opatření oznámena dne 8. října 2004 (dva dny před vstupem pokynů z roku 2004 v platnost). Polské orgány však Komisi informovaly o dodatečných podporách poskytnutých v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES ve prospěch společnosti HSW rovněž dopisem ze dne 7. března 2006. Všechny podpory uvedené v tabulce 5 řádku III a IV byly poskytnuty po prosinci 2004, tj. po zveřejnění pokynů z roku 2004. K přeměně dluhu na akcie mimoto došlo až v červenci 2007. Komise proto vyvozuje závěr, že v daném případě je nutno s ohledem na oznámené i neoznámené podpory použít pokyny z roku 2004, jelikož se všechny podpory týkají stejného plánu restrukturalizace.

| (112) | Za účelem posouzení slučitelnosti nové podpory na restrukturalizaci se společným trhem je nutno pohlížet na restrukturalizaci jako celek. K zjištění, zda realizace plánu povede k obnovení životaschopnosti, zda je podpora omezena na nezbytné minimum, a k určení vhodných kompenzačních opatření k omezení narušení hospodářské soutěže je nutno vzít v úvahu všechna opatření podpory, nejen novou podporu. |
| --- | --- |

(112)

Za účelem posouzení slučitelnosti nové podpory na restrukturalizaci se společným trhem je nutno pohlížet na restrukturalizaci jako celek. K zjištění, zda realizace plánu povede k obnovení životaschopnosti, zda je podpora omezena na nezbytné minimum, a k určení vhodných kompenzačních opatření k omezení narušení hospodářské soutěže je nutno vzít v úvahu všechna opatření podpory, nejen novou podporu.

7.4.2   Způsobilost podniku

| (113) | Vzhledem ke všem důvodům, které již byly vysvětleny v původním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (25), je dotčeným podnikem podnik v obtížích ve smyslu oddílu 2.1 pokynů z roku 2004, a je proto způsobilý pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem ke všem důvodům, které již byly vysvětleny v původním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (25), je dotčeným podnikem podnik v obtížích ve smyslu oddílu 2.1 pokynů z roku 2004, a je proto způsobilý pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci.

7.4.3   Obnovení životaschopnosti

| (114) | V bodě 35 pokynů z roku 2004 se uvádí, že „plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. [...] Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření [...]“. |
| --- | --- |

(114)

V bodě 35 pokynů z roku 2004 se uvádí, že „plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. [...] Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření [...]“.

| (115) | Prvním zásadním problémem společnosti HSW bylo její vysoké zadlužení. Komise podotýká, že finanční restrukturalizace byla dokončena. |
| --- | --- |

(115)

Prvním zásadním problémem společnosti HSW bylo její vysoké zadlužení. Komise podotýká, že finanční restrukturalizace byla dokončena.

| (116) | V původním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně toho, že restrukturalizace má především finanční charakter, a vyslovila obavu, že nebyly dostatečně zohledněny průmyslové aspekty restrukturalizace. Ve svých připomínkách polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že jedním z hlavních problémů společnosti byla skutečně zastaralá organizační struktura. Tento problém byl odstraněn oddělením části společnosti, která byla přímo spojena s výrobou, od částí určených k prodeji. To bylo důvodem, proč společnost HSW dočasně založila nezávislou společnost HSW-Trading. |
| --- | --- |

(116)

V původním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně toho, že restrukturalizace má především finanční charakter, a vyslovila obavu, že nebyly dostatečně zohledněny průmyslové aspekty restrukturalizace. Ve svých připomínkách polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že jedním z hlavních problémů společnosti byla skutečně zastaralá organizační struktura. Tento problém byl odstraněn oddělením části společnosti, která byla přímo spojena s výrobou, od částí určených k prodeji. To bylo důvodem, proč společnost HSW dočasně založila nezávislou společnost HSW-Trading.

| (117) | Jako jeden z hlavních prvků restrukturalizace byl naplánován prodej akcií dceřiných společností a vyčlenění a prodej určitých útvarů zabývajících se poskytováním služeb. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda byly plány prodeje reálné. Ve skutečnosti však společnost HSW obdržela čtyřnásobek plánovaných výnosů z prodeje. |
| --- | --- |

(117)

Jako jeden z hlavních prvků restrukturalizace byl naplánován prodej akcií dceřiných společností a vyčlenění a prodej určitých útvarů zabývajících se poskytováním služeb. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda byly plány prodeje reálné. Ve skutečnosti však společnost HSW obdržela čtyřnásobek plánovaných výnosů z prodeje.

| (118) | Dalším rozhodujícím činitelem úspěchu restrukturalizace byla situace ohledně vlastnictví obchodní společnosti Dressta. Překážkou úplného vstupu na důležitý severoamerický trh bylo vlastnictví kontrolního balíku akcií společnosti Dressta jedním z konkurentů společnosti HSW. Tento problém byl vyřešen, když společnost HSW získala kontrolu nad společností [...]. |
| --- | --- |

(118)

Dalším rozhodujícím činitelem úspěchu restrukturalizace byla situace ohledně vlastnictví obchodní společnosti Dressta. Překážkou úplného vstupu na důležitý severoamerický trh bylo vlastnictví kontrolního balíku akcií společnosti Dressta jedním z konkurentů společnosti HSW. Tento problém byl vyřešen, když společnost HSW získala kontrolu nad společností [...].

| (119) | Restrukturalizace zaměstnanosti, jejímž cílem bylo snížení počtu pracovníků o více než 1 000 osob, představuje skutečné a věrohodné opatření k snížení nákladů. |
| --- | --- |

(119)

Restrukturalizace zaměstnanosti, jejímž cílem bylo snížení počtu pracovníků o více než 1 000 osob, představuje skutečné a věrohodné opatření k snížení nákladů.

| (120) | Společnost HSW dosáhla zisku poprvé v roce 2005. Zisku dosáhla rovněž v prvním pololetí roku 2006. Listopadový plán předpokládal snížení zisku na konci období restrukturalizace (rok 2007) vzhledem k vysokým nákladům na restrukturalizaci a skutečnosti, že zisk za rok 2005 byl navýšen v důsledku jednorázového prodeje aktiv v tomto roce. Nicméně od roku 2007 se očekává zlepšování čistého výsledku a [...] v roce 2012 [...]. Do konce období restrukturalizace by měl být vyřešen problém likvidity. |
| --- | --- |

(120)

Společnost HSW dosáhla zisku poprvé v roce 2005. Zisku dosáhla rovněž v prvním pololetí roku 2006. Listopadový plán předpokládal snížení zisku na konci období restrukturalizace (rok 2007) vzhledem k vysokým nákladům na restrukturalizaci a skutečnosti, že zisk za rok 2005 byl navýšen v důsledku jednorázového prodeje aktiv v tomto roce. Nicméně od roku 2007 se očekává zlepšování čistého výsledku a [...] v roce 2012 [...]. Do konce období restrukturalizace by měl být vyřešen problém likvidity.

| (121) | Komise měla pochybnosti, zda listopadový plán může obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti HSW. |
| --- | --- |

(121)

Komise měla pochybnosti, zda listopadový plán může obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti HSW.

| (122) | Za prvé se zdálo, že společnost HSW nadále potřebuje dodatečné peněžní prostředky a že restrukturalizační opatření předpokládaná v únorovém plánu nebyla dostatečná, což zpochybnilo věrohodnost obou plánů restrukturalizace. |
| --- | --- |

(122)

Za prvé se zdálo, že společnost HSW nadále potřebuje dodatečné peněžní prostředky a že restrukturalizační opatření předpokládaná v únorovém plánu nebyla dostatečná, což zpochybnilo věrohodnost obou plánů restrukturalizace.

| (123) | Ve vysvětlení, které poskytly polské orgány, nic nenaznačuje, že dodatečné peněžní prostředky byly něčím jiným než jednorázovým opatřením podpory provedeným v roce 2007 po poměrně náhlé a podstatné změně postupů konkurentů společnosti HSW při uvádění výrobků na trh. Polské orgány prokázaly, že v budoucnu bude společnost HSW se vší pravděpodobností schopna vytvořit dostatečné peněžní toky, aby mohla svým odběratelům a dodavatelům nabídnout konkurenceschopné podmínky: ukazatele finančních výsledků společnosti HSW po provedení různých opatření k snížení nákladů jsou uspokojivé. Komise se proto ujistila, že pokrytí těchto potřeb týkajících se dodatečných peněžních prostředků bylo nezbytné k udržení společnosti HSW do dokončení její restrukturalizace a že cílem plánu restrukturalizace je zajištění, aby k takovémuto nedostatku finančních prostředků již nedošlo. |
| --- | --- |

(123)

Ve vysvětlení, které poskytly polské orgány, nic nenaznačuje, že dodatečné peněžní prostředky byly něčím jiným než jednorázovým opatřením podpory provedeným v roce 2007 po poměrně náhlé a podstatné změně postupů konkurentů společnosti HSW při uvádění výrobků na trh. Polské orgány prokázaly, že v budoucnu bude společnost HSW se vší pravděpodobností schopna vytvořit dostatečné peněžní toky, aby mohla svým odběratelům a dodavatelům nabídnout konkurenceschopné podmínky: ukazatele finančních výsledků společnosti HSW po provedení různých opatření k snížení nákladů jsou uspokojivé. Komise se proto ujistila, že pokrytí těchto potřeb týkajících se dodatečných peněžních prostředků bylo nezbytné k udržení společnosti HSW do dokončení její restrukturalizace a že cílem plánu restrukturalizace je zajištění, aby k takovémuto nedostatku finančních prostředků již nedošlo.

| (124) | Za druhé, pokud jde o politiku v oblasti zajištění, polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že společnost nyní řeší účinněji kurzové riziko, a že tudíž byla odstraněna jedna z hlavních příčin potíží společnosti. Zaměření prodeje na ziskovější trhy s buldozery a stroji na kladení potrubí vedlo k dosažení provozního zisku. Účtováním většiny tržeb v EUR namísto v USD nyní společnost HSW snížila důsledky kolísání měny, v níž je vedeno účetnictví, a tato strategie by měla zajistit další přínosy v budoucnu poté, co se dále zvýší podíl prodejů uskutečňovaných v EUR. Tato strategie je rozhodující pro návrat společnosti k ziskovosti. Pokud společnost HSW nadále [...], jak se předpokládá v únorovém i listopadovém plánu, měla by být s to zvýšit svůj zisk, nedojde-li ke změně všech ostatních činitelů. Věrohodnost strategie restrukturalizace společnosti HSW byla podpořena rovněž důvěrou tržních subjektů v úspěch restrukturalizace. |
| --- | --- |

(124)

Za druhé, pokud jde o politiku v oblasti zajištění, polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že společnost nyní řeší účinněji kurzové riziko, a že tudíž byla odstraněna jedna z hlavních příčin potíží společnosti. Zaměření prodeje na ziskovější trhy s buldozery a stroji na kladení potrubí vedlo k dosažení provozního zisku. Účtováním většiny tržeb v EUR namísto v USD nyní společnost HSW snížila důsledky kolísání měny, v níž je vedeno účetnictví, a tato strategie by měla zajistit další přínosy v budoucnu poté, co se dále zvýší podíl prodejů uskutečňovaných v EUR. Tato strategie je rozhodující pro návrat společnosti k ziskovosti. Pokud společnost HSW nadále [...], jak se předpokládá v únorovém i listopadovém plánu, měla by být s to zvýšit svůj zisk, nedojde-li ke změně všech ostatních činitelů. Věrohodnost strategie restrukturalizace společnosti HSW byla podpořena rovněž důvěrou tržních subjektů v úspěch restrukturalizace.

| (125) | Pokud jde o přeměnu dluhu na akcie, Komise podotýká, že ARP přeměnila jmenovitou hodnotu svých úvěrů na vlastní kapitál, a stala se tudíž akcionářem společnosti HSW. |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde o přeměnu dluhu na akcie, Komise podotýká, že ARP přeměnila jmenovitou hodnotu svých úvěrů na vlastní kapitál, a stala se tudíž akcionářem společnosti HSW.

| (126) | Komise poznamenává, že se v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 mělo za to, že prvek podpory u těchto dvou úvěrů představuje 100 % jistiny úvěru, tj. celkovou částku ve výši 75 milionů PLN, kterou polské orgány uvedly v oznámení. |
| --- | --- |

(126)

Komise poznamenává, že se v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 mělo za to, že prvek podpory u těchto dvou úvěrů představuje 100 % jistiny úvěru, tj. celkovou částku ve výši 75 milionů PLN, kterou polské orgány uvedly v oznámení.

| (127) | Přeměna dluhu na akcie mění formu státní podpory, jelikož společnost HSW místo toho, že by musela splatit částku ve výši 96,2 milionu PLN (26) (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a částka úroků ve výši 21,2 milionu PLN) Agentuře pro rozvoj průmyslu a uhradit řádné úroky, vydala akcie ve výši 75 milionů PLN, které převzala ARP. |
| --- | --- |

(127)

Přeměna dluhu na akcie mění formu státní podpory, jelikož společnost HSW místo toho, že by musela splatit částku ve výši 96,2 milionu PLN (26) (původní dva úvěry v celkové výši 75 milionů PLN a částka úroků ve výši 21,2 milionu PLN) Agentuře pro rozvoj průmyslu a uhradit řádné úroky, vydala akcie ve výši 75 milionů PLN, které převzala ARP.

| (128) | Komise podotýká, že ARP provedla přeměnu dne 2. července 2007, aniž by dodržela ustanovení o pozastavení. |
| --- | --- |

(128)

Komise podotýká, že ARP provedla přeměnu dne 2. července 2007, aniž by dodržela ustanovení o pozastavení.

| (129) | Polsko připouští, že si společnost po přeměně dluhu na akcie finančně polepšila. |
| --- | --- |

(129)

Polsko připouští, že si společnost po přeměně dluhu na akcie finančně polepšila.

| (130) | Komise uvádí, že přeměna dluhu na akcie uvolní aktiva, která sloužila jako zajištění úvěrů, čímž se zlepší peněžní tok příjemce podpory a umožní mu to získat nový úvěr. Z účetního hlediska bude mít přeměna dluhu na akcie následující dopad na rozvahu společnosti HSW. Dojde ke zvýšení aktiv příjemce podpory, jelikož ten nebude muset využít dostupnou hotovost ke splácení úvěrů. Na debetní straně rozvahy nedojde ke snížení v důsledku splácení úvěrů. To rovněž zvýší podíl vlastního kapitálu v rozvaze a zlepší relativní úroveň zadluženosti společnosti HSW i její úvěruschopnost. V důsledku této operace bude podle názoru polských orgánů společnost HSW schopna shromáždit prostředky potřebné pro náležité působení na trhu a budoucí nezbytné investice (27). |
| --- | --- |

(130)

Komise uvádí, že přeměna dluhu na akcie uvolní aktiva, která sloužila jako zajištění úvěrů, čímž se zlepší peněžní tok příjemce podpory a umožní mu to získat nový úvěr. Z účetního hlediska bude mít přeměna dluhu na akcie následující dopad na rozvahu společnosti HSW. Dojde ke zvýšení aktiv příjemce podpory, jelikož ten nebude muset využít dostupnou hotovost ke splácení úvěrů. Na debetní straně rozvahy nedojde ke snížení v důsledku splácení úvěrů. To rovněž zvýší podíl vlastního kapitálu v rozvaze a zlepší relativní úroveň zadluženosti společnosti HSW i její úvěruschopnost. V důsledku této operace bude podle názoru polských orgánů společnost HSW schopna shromáždit prostředky potřebné pro náležité působení na trhu a budoucí nezbytné investice (27).

| (131) | Co se týká účtu zisků a ztrát, nebude nutné uhradit úroky z úvěrů (v celkové výši 21,2 milionů PLN). Namísto toho musí společnost HSW uhradit pouze potenciální dividendy akcionářům (včetně ARP) v případě rozdělitelného zisku. |
| --- | --- |

(131)

Co se týká účtu zisků a ztrát, nebude nutné uhradit úroky z úvěrů (v celkové výši 21,2 milionů PLN). Namísto toho musí společnost HSW uhradit pouze potenciální dividendy akcionářům (včetně ARP) v případě rozdělitelného zisku.

| (132) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že její pochybnosti, zda listopadový plán povede k obnovení životaschopnosti, byly rozptýleny. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že její pochybnosti, zda listopadový plán povede k obnovení životaschopnosti, byly rozptýleny.

7.4.4   Zabránění nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže

| (133) | Podle bodů 38 až 42 pokynů z roku 2004 je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Podpora nesmí nepřiměřeně narušit hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti společnosti na dotčených trzích na konci období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení přítomnosti společnosti na dotčeném trhu představuje kompenzační faktor ve prospěch jejích konkurentů. Musí být úměrný rušivým účinkům podpory, a zejména relativnímu významu podniku na trhu nebo trzích. |
| --- | --- |

(133)

Podle bodů 38 až 42 pokynů z roku 2004 je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Podpora nesmí nepřiměřeně narušit hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti společnosti na dotčených trzích na konci období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení přítomnosti společnosti na dotčeném trhu představuje kompenzační faktor ve prospěch jejích konkurentů. Musí být úměrný rušivým účinkům podpory, a zejména relativnímu významu podniku na trhu nebo trzích.

| (134) | Podle bodu 56 pokynů jsou podmínky pro schválení podpory méně přísné v případě, pokud se kompenzační opatření provádějí v podporovaných oblastech. Za účelem analýzy dopadu podpory na restrukturalizaci na trh a konkurenty společnosti HSW přihlédla Komise ke skutečnosti, že se společnost HSW nachází v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(134)

Podle bodu 56 pokynů jsou podmínky pro schválení podpory méně přísné v případě, pokud se kompenzační opatření provádějí v podporovaných oblastech. Za účelem analýzy dopadu podpory na restrukturalizaci na trh a konkurenty společnosti HSW přihlédla Komise ke skutečnosti, že se společnost HSW nachází v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

| (135) | Podle polských orgánů společnost HSW plánuje omezení výrobní kapacity z 1 500 stavebních strojů ročně na 1 200 strojů, tj. o 20 %. Takovéto snížení výrobní kapacity Komise nepovažuje za dostatečné, jelikož společnost stejně plánuje, že na konci období restrukturalizace, tj. v roce 2007, bude využívat pouze 66 % výrobních kapacit. Komise neobdržela od polských orgánů žádné informace, že před zahájením restrukturalizace podnik skutečně prodával více než 1 200 strojů. |
| --- | --- |

(135)

Podle polských orgánů společnost HSW plánuje omezení výrobní kapacity z 1 500 stavebních strojů ročně na 1 200 strojů, tj. o 20 %. Takovéto snížení výrobní kapacity Komise nepovažuje za dostatečné, jelikož společnost stejně plánuje, že na konci období restrukturalizace, tj. v roce 2007, bude využívat pouze 66 % výrobních kapacit. Komise neobdržela od polských orgánů žádné informace, že před zahájením restrukturalizace podnik skutečně prodával více než 1 200 strojů.

| (136) | Polské orgány rovněž tvrdí, že příjemce podpory prodal řadu ziskových výrobních společností, čímž omezil svou činnost a výrobní kapacitu. Nejméně dvě velké prodané dceřiné společnosti (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) byly ziskové a byly prodány se ziskem. V roce 2005 činil společný obrat těchto dvou prodaných dceřiných společností 460 milionů PLN (109 milionů EUR) a počet jejich zaměstnanců 1 000 osob, zatímco obrat u hlavní činnosti skupiny HSW (HSW a HSW-Trading) činil 430 milionů PLN (101,9 milionu EUR) a počet zaměstnanců 2 400 osob. Obě prodané dceřiné společnosti se zabývaly výrobou konečných ocelových výrobků. V době prodeje byly obě dceřiné společnosti podle hodnocení poskytnutého Komisi ziskové s výhledem na výnosnost prodeje ve výši 6 %. Obě společnosti představovaly velmi důležitou část skupiny HSW, jelikož vykonávaly ziskovou činnost a měly dobré vyhlídky na trhu. |
| --- | --- |

(136)

Polské orgány rovněž tvrdí, že příjemce podpory prodal řadu ziskových výrobních společností, čímž omezil svou činnost a výrobní kapacitu. Nejméně dvě velké prodané dceřiné společnosti (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) byly ziskové a byly prodány se ziskem. V roce 2005 činil společný obrat těchto dvou prodaných dceřiných společností 460 milionů PLN (109 milionů EUR) a počet jejich zaměstnanců 1 000 osob, zatímco obrat u hlavní činnosti skupiny HSW (HSW a HSW-Trading) činil 430 milionů PLN (101,9 milionu EUR) a počet zaměstnanců 2 400 osob. Obě prodané dceřiné společnosti se zabývaly výrobou konečných ocelových výrobků. V době prodeje byly obě dceřiné společnosti podle hodnocení poskytnutého Komisi ziskové s výhledem na výnosnost prodeje ve výši 6 %. Obě společnosti představovaly velmi důležitou část skupiny HSW, jelikož vykonávaly ziskovou činnost a měly dobré vyhlídky na trhu.

| (137) | V pokynech z roku 2004 se připouští, že různé formy podpory mohou mít různé dopady na hospodářskou soutěž. Aby se omezila míra narušení hospodářské soutěže, je v bodě 45 pokynů stanoveno, že výše podpory nebo způsob, jakým je poskytována, musí být takové, aby danému podniku nebyl poskytnut nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Komise měla pochybnosti, zda jsou kompenzační opatření obsažená v listopadovém plánu dostatečná. Polské orgány přiznávají, že dopad přeměny dluhu společnosti HSW na akcie byl pro společnost HSW výhodný, jelikož podstatně zlepšil její peněžní tok. Společnost HSW si v důsledku této změny ve formě státní podpory finančně polepšila. Společnost HSW mimoto hodlá velkou část volných peněžních prostředků použít k tomu, aby svým odběratelům nabídla konkurenceschopné podmínky. Komise se proto domnívá, že kompenzační opatření provedená podle únorového plánu by byla sama o sobě nedostatečná, jelikož přeměna měla dodatečný účinek narušující hospodářskou soutěž. Kompenzační opatření je proto nutno zvýšit, jelikož musí být úměrná rušivým účinkům podpory (28). |
| --- | --- |

(137)

V pokynech z roku 2004 se připouští, že různé formy podpory mohou mít různé dopady na hospodářskou soutěž. Aby se omezila míra narušení hospodářské soutěže, je v bodě 45 pokynů stanoveno, že výše podpory nebo způsob, jakým je poskytována, musí být takové, aby danému podniku nebyl poskytnut nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Komise měla pochybnosti, zda jsou kompenzační opatření obsažená v listopadovém plánu dostatečná. Polské orgány přiznávají, že dopad přeměny dluhu společnosti HSW na akcie byl pro společnost HSW výhodný, jelikož podstatně zlepšil její peněžní tok. Společnost HSW si v důsledku této změny ve formě státní podpory finančně polepšila. Společnost HSW mimoto hodlá velkou část volných peněžních prostředků použít k tomu, aby svým odběratelům nabídla konkurenceschopné podmínky. Komise se proto domnívá, že kompenzační opatření provedená podle únorového plánu by byla sama o sobě nedostatečná, jelikož přeměna měla dodatečný účinek narušující hospodářskou soutěž. Kompenzační opatření je proto nutno zvýšit, jelikož musí být úměrná rušivým účinkům podpory (28).

| (138) | Polské orgány Komisi dopisem ze dne 22. prosince 2008 informovaly, že byl dokončen prodej dalších aktiv ve smyslu první věty bodu 39 pokynů z roku 2004. |
| --- | --- |

(138)

Polské orgány Komisi dopisem ze dne 22. prosince 2008 informovaly, že byl dokončen prodej dalších aktiv ve smyslu první věty bodu 39 pokynů z roku 2004.

| (139) | Polské orgány Komisi informovaly, že příjemce podpory prodal řadu dalších výrobních společností, čímž omezil svou činnost a výrobní kapacitu. Šest z prodaných dceřiných společností (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Lasowiak Sp. Z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. a Informatyka Sp. z o.o.) bylo ziskových. Celkové příjmy vytvořené těmito společnostmi v roce před jejich prodejem dosáhly 185 milionů PLN (43,8 milionu EUR) a tyto společnosti zaměstnávaly 1 100 pracovníků. |
| --- | --- |

(139)

Polské orgány Komisi informovaly, že příjemce podpory prodal řadu dalších výrobních společností, čímž omezil svou činnost a výrobní kapacitu. Šest z prodaných dceřiných společností (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Lasowiak Sp. Z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. a Informatyka Sp. z o.o.) bylo ziskových. Celkové příjmy vytvořené těmito společnostmi v roce před jejich prodejem dosáhly 185 milionů PLN (43,8 milionu EUR) a tyto společnosti zaměstnávaly 1 100 pracovníků.

| (140) | Pět z těchto společností (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. a Informatyka Sp. z o.o.) dodávalo materiál a poskytovalo služby ostatním společnostem ve skupině HSW a rovněž externím odběratelům. Tyto společnosti dodávaly náhradní díly, například výkovky a pružiny válcované za tepla, a poskytovaly rovněž služby ostatním průmyslovým odvětvím, včetně železnice, strojírenského průmyslu, elektráren a těžebního průmyslu. |
| --- | --- |

(140)

Pět z těchto společností (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. a Informatyka Sp. z o.o.) dodávalo materiál a poskytovalo služby ostatním společnostem ve skupině HSW a rovněž externím odběratelům. Tyto společnosti dodávaly náhradní díly, například výkovky a pružiny válcované za tepla, a poskytovaly rovněž služby ostatním průmyslovým odvětvím, včetně železnice, strojírenského průmyslu, elektráren a těžebního průmyslu.

| (141) | Polské orgány taktéž přislíbily, že ARP do konce roku 2009 prodá své akcie ve společnosti HSW. |
| --- | --- |

(141)

Polské orgány taktéž přislíbily, že ARP do konce roku 2009 prodá své akcie ve společnosti HSW.

| (142) | Jelikož pět dceřiných společností prodaných společností HSW bylo ziskových a přispívalo k výrobnímu potenciálu společnosti HSW, zastává Komise názor, že prodej lze považovat za kompenzační opatření, které omezuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. S přihlédnutím k této skutečnosti a plánované privatizaci společnosti HSW Komise usuzuje, že navrhovaná kompenzační opatření dostatečně omezují narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. |
| --- | --- |

(142)

Jelikož pět dceřiných společností prodaných společností HSW bylo ziskových a přispívalo k výrobnímu potenciálu společnosti HSW, zastává Komise názor, že prodej lze považovat za kompenzační opatření, které omezuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. S přihlédnutím k této skutečnosti a plánované privatizaci společnosti HSW Komise usuzuje, že navrhovaná kompenzační opatření dostatečně omezují narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.

7.4.5   Omezení podpory na nezbytné minimum

| (143) | Podle bodů 43 až 45 pokynů z roku 2004 musí být podpora omezena na úplné minimum nutné k provedení restrukturalizace podniku. Způsob, jakým je podpora poskytována, musí být takový, aby danému podniku nebyl poskytnut nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. |
| --- | --- |

(143)

Podle bodů 43 až 45 pokynů z roku 2004 musí být podpora omezena na úplné minimum nutné k provedení restrukturalizace podniku. Způsob, jakým je podpora poskytována, musí být takový, aby danému podniku nebyl poskytnut nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.

| (144) | Od příjemce podpory se zejména očekává, že k plánu restrukturalizace přispěje významným dílem z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(144)

Od příjemce podpory se zejména očekává, že k plánu restrukturalizace přispěje významným dílem z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek.

| (145) | Polské orgány poskytly řadu podrobných informací o částkách považovaných za vlastní příspěvek příjemce na náklady restrukturalizace. |
| --- | --- |

(145)

Polské orgány poskytly řadu podrobných informací o částkách považovaných za vlastní příspěvek příjemce na náklady restrukturalizace.

| (146) | Podnik za prvé plánuje získat bankovní úvěry ve výši 46,9 milionu PLN (11,1 milionu EUR). Polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že společnost HSW bude schopna získat toto financování na trhu, jelikož již v letech 2003–2005 využívala soukromého financování ve výši 31,9 milionu PLN (7,6 milionu EUR). Polské orgány rovněž uvádějí, že příjemce podpory bude schopen najít tržní financování do konce období restrukturalizace. |
| --- | --- |

(146)

Podnik za prvé plánuje získat bankovní úvěry ve výši 46,9 milionu PLN (11,1 milionu EUR). Polské orgány poskytly dostatečné důkazy, že společnost HSW bude schopna získat toto financování na trhu, jelikož již v letech 2003–2005 využívala soukromého financování ve výši 31,9 milionu PLN (7,6 milionu EUR). Polské orgány rovněž uvádějí, že příjemce podpory bude schopen najít tržní financování do konce období restrukturalizace.

| (147) | Do únorového plánu společnost HSW zahrnula příjem z prodeje dceřiných společností ve výši 112,2 milionu PLN (26,6 milionu EUR). Podle listopadového plánu se celkový příjem z prodeje dceřiných společností zvýšil na 126 milionů PLN (29,8 milionu EUR). |
| --- | --- |

(147)

Do únorového plánu společnost HSW zahrnula příjem z prodeje dceřiných společností ve výši 112,2 milionu PLN (26,6 milionu EUR). Podle listopadového plánu se celkový příjem z prodeje dceřiných společností zvýšil na 126 milionů PLN (29,8 milionu EUR).

| (148) | Na základě únorového plánu příjemce podpory dále prodal aktiva za částku ve výši 52,1 milionu PLN (12,3 milionu EUR). Podle listopadového plánu tato částka v důsledku dalšího prodeje aktiv vzrostla na 61,4 milionu PLN (14,5 milionu EUR). |
| --- | --- |

(148)

Na základě únorového plánu příjemce podpory dále prodal aktiva za částku ve výši 52,1 milionu PLN (12,3 milionu EUR). Podle listopadového plánu tato částka v důsledku dalšího prodeje aktiv vzrostla na 61,4 milionu PLN (14,5 milionu EUR).

| (149) | Pochybnosti Komise, zda je vlastní příspěvek příjemce významný a dosahuje prahové hodnoty stanovené v pokynech z roku 2004, byly rozptýleny. Náklady restrukturalizace činí 456,9 milionu PLN (náklady finanční restrukturalizace dosahují téměř poloviny celkových nákladů restrukturalizace, zbývající část představují zejména výdaje související s modernizací infrastruktury společnosti a organizační restrukturalizací). Co se týká zdrojů financování restrukturalizace, lze za vlastní příspěvek na restrukturalizaci považovat částku ve výši 252,9 milionu PLN. Tato celková částka zahrnuje financování poskytnuté soukromými bankami (61,6 milionu PLN), výnosy z dokončeného prodeje nebo pronájmu aktiv (61,4 milionu PLN) a výnosy z prodeje dceřiných společností (126,4 milionu PLN) (29). Vlastní příspěvek společnosti HSW na celkové náklady restrukturalizace proto činí 53,9 %, přičemž bod 44 pokynů z roku 2004 stanoví minimální úroveň příspěvku pro velké podniky ve výši 50 %. |
| --- | --- |

(149)

Pochybnosti Komise, zda je vlastní příspěvek příjemce významný a dosahuje prahové hodnoty stanovené v pokynech z roku 2004, byly rozptýleny. Náklady restrukturalizace činí 456,9 milionu PLN (náklady finanční restrukturalizace dosahují téměř poloviny celkových nákladů restrukturalizace, zbývající část představují zejména výdaje související s modernizací infrastruktury společnosti a organizační restrukturalizací). Co se týká zdrojů financování restrukturalizace, lze za vlastní příspěvek na restrukturalizaci považovat částku ve výši 252,9 milionu PLN. Tato celková částka zahrnuje financování poskytnuté soukromými bankami (61,6 milionu PLN), výnosy z dokončeného prodeje nebo pronájmu aktiv (61,4 milionu PLN) a výnosy z prodeje dceřiných společností (126,4 milionu PLN) (29). Vlastní příspěvek společnosti HSW na celkové náklady restrukturalizace proto činí 53,9 %, přičemž bod 44 pokynů z roku 2004 stanoví minimální úroveň příspěvku pro velké podniky ve výši 50 %.

| (150) | V rozhodnutí ze dne 10. října 2007 Komise vznesla pochybnosti nejen ohledně vlastního příspěvku k celkovým nákladům na restrukturalizaci, nýbrž vyslovila rovněž názor, že vysvětlení polských orgánů ohledně potřeby dalších peněžních prostředků získaných přeměnou dluhu na akcie Komisi nepřesvědčilo, že společnosti HSW nebyl poskytnut nadbytek prostředků. V tomto ohledu měla Komise pochybnosti, zda navrhovaná opatření při uvádění na trh, která mají společnosti HSW umožnit soutěžit na trhu, představují skutečná restrukturalizační opatření a zda je podpora omezená na nezbytné minimum. Polské orgány tyto pochybnosti rozptýlily tím, že prokázaly, že tato opatření byla nezbytná k obnovení životaschopnosti, jelikož je společnost HSW potřebovala k tomu, aby mohla zůstat na trhu. Bylo rovněž zdůrazněno, že dodatečné peněžní prostředky nebudou použity k pořízení dalších výrobních kapacit. Komise může proto opatření uznat jako nezbytná pro proces úspěšné restrukturalizace. |
| --- | --- |

(150)

V rozhodnutí ze dne 10. října 2007 Komise vznesla pochybnosti nejen ohledně vlastního příspěvku k celkovým nákladům na restrukturalizaci, nýbrž vyslovila rovněž názor, že vysvětlení polských orgánů ohledně potřeby dalších peněžních prostředků získaných přeměnou dluhu na akcie Komisi nepřesvědčilo, že společnosti HSW nebyl poskytnut nadbytek prostředků. V tomto ohledu měla Komise pochybnosti, zda navrhovaná opatření při uvádění na trh, která mají společnosti HSW umožnit soutěžit na trhu, představují skutečná restrukturalizační opatření a zda je podpora omezená na nezbytné minimum. Polské orgány tyto pochybnosti rozptýlily tím, že prokázaly, že tato opatření byla nezbytná k obnovení životaschopnosti, jelikož je společnost HSW potřebovala k tomu, aby mohla zůstat na trhu. Bylo rovněž zdůrazněno, že dodatečné peněžní prostředky nebudou použity k pořízení dalších výrobních kapacit. Komise může proto opatření uznat jako nezbytná pro proces úspěšné restrukturalizace.

7.4.6   Zásada jediné podpory

| (151) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že společnost HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych obdržela podporu na restrukturalizaci na období 2003–2007, která byla poskytnuta před přistoupením. Bylo proto nutno prokázat, že tato podpora na restrukturalizaci nepřinesla prospěch mateřské společnosti. Polské orgány byly požádány, aby Komisi ujistily, že v případě, že Komise podporu na restrukturalizaci společnosti HSW schválí, nepřinese tato podpora prospěch společnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(151)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že společnost HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych obdržela podporu na restrukturalizaci na období 2003–2007, která byla poskytnuta před přistoupením. Bylo proto nutno prokázat, že tato podpora na restrukturalizaci nepřinesla prospěch mateřské společnosti. Polské orgány byly požádány, aby Komisi ujistily, že v případě, že Komise podporu na restrukturalizaci společnosti HSW schválí, nepřinese tato podpora prospěch společnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (152) | Polské orgány Komisi ujistily, že vzájemné vztahy mezi společnostmi HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych a HSW jsou založeny na tržních zásadách (včetně platebních a dodacích podmínek) a že společnosti mají jako samostatné právní subjekty oddělené účetnictví. Jediným důvodem, proč si společnost HSW vybrala společnost HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych jako dodavatele materiálu, byla zeměpisná blízkost této společnosti. |
| --- | --- |

(152)

Polské orgány Komisi ujistily, že vzájemné vztahy mezi společnostmi HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych a HSW jsou založeny na tržních zásadách (včetně platebních a dodacích podmínek) a že společnosti mají jako samostatné právní subjekty oddělené účetnictví. Jediným důvodem, proč si společnost HSW vybrala společnost HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych jako dodavatele materiálu, byla zeměpisná blízkost této společnosti.

7.4.7   Oddělení dotované speciální vojenské produkce a civilní výroby

| (153) | V rozhodnutí ze dne 23. listopadu 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně dostatečného oddělení dotované speciální vojenské produkce (děla) od civilní výroby stavebních strojů, které má zamezit vzájemnému subvencování těchto dvou oblastí činnosti. Polské orgány poskytly Komisi informace, z nichž vyplývá, že stávající systém účtování nákladů umožňuje jednoznačné oddělení nákladů obou výše uvedených druhů činnosti. |
| --- | --- |

(153)

V rozhodnutí ze dne 23. listopadu 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně dostatečného oddělení dotované speciální vojenské produkce (děla) od civilní výroby stavebních strojů, které má zamezit vzájemnému subvencování těchto dvou oblastí činnosti. Polské orgány poskytly Komisi informace, z nichž vyplývá, že stávající systém účtování nákladů umožňuje jednoznačné oddělení nákladů obou výše uvedených druhů činnosti.

8.   ZÁVĚR

| (154) | Komise vyvozuje závěr, že v daném případě je státní podpora, ač byla částečně poskytnuta v rozporu s podmínkami stanovenými v čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučitelná se společným trhem, |
| --- | --- |

(154)

Komise vyvozuje závěr, že v daném případě je státní podpora, ač byla částečně poskytnuta v rozporu s podmínkami stanovenými v čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučitelná se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 o státní podpoře C44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) se zrušuje.

Článek 2

Státní podpora ve výši 66,377 milionu PLN, která byla nebo bude poskytnuta společnosti Huta Stalowa Wola S.A. a jež byla poskytnuta částečně v rozporu s podmínkami stanovenými v čl. 88 odst. 3 Smlouvy, je slučitelná se společným trhem. Podpora, která byla společnosti Huta Stalowa Wola S.A. poskytnuta formou přeměny dluhu na akcie v souvislosti s úvěry v celkové výši 75 milionů PLN, je rovněž slučitelná se společným trhem.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 10. března 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 34, 10.2.2006, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 67.

2

(3)  Všechny částky, které polské orgány uvedly v polských zlotých (PLN), byly přepočteny na eura (EUR) pomocí směnného kurzu ze dne 15. ledna 2008, který činil 1 EUR = 4,22 PLN.

3

(4)  Nový plán restrukturalizace byl vedením společnosti HSW přijat dne 7. listopadu 2006. Dozorčí rada společnosti HSW schválila plán dne 8. prosince 2006 – v této fázi bylo podle polských orgánů možno považovat plán za konečný. Tento plán byl dne 13. prosince 2006 předán polskému úřadu pro hospodářskou soutěž (UOKiK).

4

(5)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 298, 11.12.2007, s. 10.

7

(8)  Tj. dosud narostlé úroky z úvěrů a úroky, které mají vzniknout v budoucnu do původního data, které bylo stanoveno pro splacení půjček.

8

(9)  Částka úroků je o 1,7 milionu PLN nižší než částka uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení. Polsko objasnilo, že vzhledem ke skutečnosti, že k přeměně dluhu na akcie došlo o něco později, než se původně plánovalo, společnost HSW zaplatila vyšší částku splatných úroků, a tudíž částka, která má být splacena, je nižší.

9

(10)  Informace, které jsou předmětem profesního tajemství.

10

(11)  V porovnání s částkou ve výši 450 milionů PLN uvedenou v únorovém plánu restrukturalizace a částkou ve výši 456,9 milionů PLN uvedenou v listopadovém plánu.

11

(12)  Polsko odkazuje na údaje, které poskytla poradenská společnost Off Highway Research.

12

(13)  Toto opatření bylo předmětem přeměny dluhu na akcie, k níž došlo v červenci 2007, bude proto vzato do úvahy rovněž v tabulce 4.

13

(14)  Totéž.

14

(15)  Polské orgány neposkytly informace o ekvivalentu podpory. Výše podpory byla vypočtena na základě předpokladu, že 30,84 % závazků restrukturalizovaných podle novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce bude vráceno věřitelům z výnosů z prodeje aktiv příjemce v řízení podle zmíněného zákona. Podíl ve výši 30,84 % se předpokládal v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci ze dne 17. června 2005. Odepsaná částka pak činí 69,16 % celkových závazků. Ekvivalent podpory odpovídá 100 % hodnoty odepsaných závazků.

15

(16)  Poskytnuto po prosinci 2004.

16

(17)  Poskytnuto v roce 2005.

17

(18)  Viz věc T-109/01 Fleuren Compost v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-127, bod 74.

18

Fleuren Compost v. Komise

(19)  Částka ve výši 147 milionů PLN zahrnuje úvěry, které ARP poskytla společnosti HSW před přistoupením ve výši 75 milionů PLN. Tyto dva úvěry byly v roce 2007 přeměněny na akcie, a jsou proto v tabulce 4 vykázány jako přeměna dluhu na akcie.

19

(20)  Viz věci C 30/98 Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung (Úř. věst. C 387, 12.12.1998).

20

Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung

(21)  Tyto úvěry jsou v tabulce 2 uvedeny jako opatření č. 8 a 15.

21

(22)  Věc T-11/95 BP Chemicals v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-3235.

22

BP Chemicals v. Komise

(23)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

23

(24)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

24

(25)  Viz zejména bod 85 a následující body v původním rozhodnutí o zahájení řízení.

25

(26)  Tyto částky jsou o 1,7 milionu PLN nižší než částky uvedené v rozhodnutí ze dne 10. října 2007. Polsko objasnilo, že přeměna dluhu na akcie byla provedena o něco později, než se původně plánovalo, společnost HSW proto uhradila vyšší částku splatných úroků, což znamená, že zbývající částka, kterou je nutno zaplatit, je nižší.

26

(27)  Jak je objasněno v poznámce pod čarou č. 18, tyto částky je rovněž nutno poněkud snížit, jelikož celková dodatečná hotovost odpovídá částce 96,2 milionu PLN. Lze však vyvodit závěr, že se tato částka nemůže podstatně změnit.

27

(28)  Viz bod 40 pokynů z roku 2004.

28

(29)  Všechny tři částky se v porovnání s únorovým plánem restrukturalizace zvýšily.

29

---

| 26.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/19

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. července 2009

o státní podpoře C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdańsk

(oznámeno pod číslem K(2009) 5685)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/175/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES oznámilo Polsko dopisem ze dne 8. října 2004, zaevidovaným téhož dne, opatření podpory na restrukturalizaci společnosti Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia SA (akciová společnost) (dále jen „loděnice v Gdaňsku“). Polsko Komisi informovalo o těchto opatřeních za účelem získání právní jistoty, že tato podpora byla poskytnuta před přistoupením, nepředstavuje tudíž novou podporu, kterou by Komise mohla přezkoumat podle článku 88 Smlouvy o ES. Pokud by Komise měla za to, že tato opatření představují novou podporu, Polsko Komisi požádalo, aby tuto podporu schválila jako podporu na restrukturalizaci. Polsko předložilo Komisi aktualizovaný „plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku“ z března 2004. Věc byla zaevidována pod č. N 438/04. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES oznámilo Polsko dopisem ze dne 8. října 2004, zaevidovaným téhož dne, opatření podpory na restrukturalizaci společnosti Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia SA (akciová společnost) (dále jen „loděnice v Gdaňsku“). Polsko Komisi informovalo o těchto opatřeních za účelem získání právní jistoty, že tato podpora byla poskytnuta před přistoupením, nepředstavuje tudíž novou podporu, kterou by Komise mohla přezkoumat podle článku 88 Smlouvy o ES. Pokud by Komise měla za to, že tato opatření představují novou podporu, Polsko Komisi požádalo, aby tuto podporu schválila jako podporu na restrukturalizaci. Polsko předložilo Komisi aktualizovaný „plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku“ z března 2004. Věc byla zaevidována pod č. N 438/04.

| (2) | Komise si od Polska vyžádala doplňující informace týkající se věci N 438/04 dopisem ze dne 11. listopadu 2004, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 17. ledna 2005, zaevidovaným dne 21. ledna 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komise si od Polska vyžádala doplňující informace týkající se věci N 438/04 dopisem ze dne 11. listopadu 2004, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 17. ledna 2005, zaevidovaným dne 21. ledna 2005.

| (3) | Podle ustanovení bodu 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení týkajících se řízení o přechodném mechanismu oznámilo předtím Polsko dne 29. dubna 2004 restrukturalizační opatření ve prospěch společnosti Stocznia Gdynia S.A. (loděnice v Gdyni, akciová společnost; dále jen „loděnice v Gdyni“), jež v té době byla mateřskou společností loděnice v Gdaňsku. Věc byla zaevidována pod č. PL 34/04. Dopisem ze dne 19. května 2004 Komise Polsko požádala, aby předložilo určité chybějící dokumenty. Tyto dokumenty byly poskytnuty dne 16. června 2004. Komise si vyžádala další informace dopisy ze dne 30. července 2004, 8. října 2004, 23. listopadu 2004 a 4. března 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 3. září 2004, zaevidovaným dne 7. září 2004, dopisem ze dne 10. listopadu 2004, zaevidovaným dne 15. listopadu 2004, dopisem ze dne 17. února 2005, zaevidovaným dne 21. února 2005, dopisem ze dne 30. března 2005, zaevidovaným dne 1. dubna 2005, a dopisem ze dne 18. dubna 2005, zaevidovaným dne 20. dubna 2005. |
| --- | --- |

(3)

Podle ustanovení bodu 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení týkajících se řízení o přechodném mechanismu oznámilo předtím Polsko dne 29. dubna 2004 restrukturalizační opatření ve prospěch společnosti Stocznia Gdynia S.A. (loděnice v Gdyni, akciová společnost; dále jen „loděnice v Gdyni“), jež v té době byla mateřskou společností loděnice v Gdaňsku. Věc byla zaevidována pod č. PL 34/04. Dopisem ze dne 19. května 2004 Komise Polsko požádala, aby předložilo určité chybějící dokumenty. Tyto dokumenty byly poskytnuty dne 16. června 2004. Komise si vyžádala další informace dopisy ze dne 30. července 2004, 8. října 2004, 23. listopadu 2004 a 4. března 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 3. září 2004, zaevidovaným dne 7. září 2004, dopisem ze dne 10. listopadu 2004, zaevidovaným dne 15. listopadu 2004, dopisem ze dne 17. února 2005, zaevidovaným dne 21. února 2005, dopisem ze dne 30. března 2005, zaevidovaným dne 1. dubna 2005, a dopisem ze dne 18. dubna 2005, zaevidovaným dne 20. dubna 2005.

| (4) | Dopisem ze dne 8. února 2005, zaevidovaným dne 9. února 2005, Polsko vyjádřilo souhlas se sloučením obou věcí (N 438/04 a PL 34/04), jelikož se týkaly dvou společností náležejících do stejné skupiny – skupiny gdyňských loděnic. Informace poskytnuté posléze s ohledem na věc PL 34/04 se považovaly za podstatné rovněž pro věc N 438/04. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 8. února 2005, zaevidovaným dne 9. února 2005, Polsko vyjádřilo souhlas se sloučením obou věcí (N 438/04 a PL 34/04), jelikož se týkaly dvou společností náležejících do stejné skupiny – skupiny gdyňských loděnic. Informace poskytnuté posléze s ohledem na věc PL 34/04 se považovaly za podstatné rovněž pro věc N 438/04.

| (5) | Dopisem ze dne 22. dubna 2005, zaevidovaným téhož dne, Polsko souhlasilo s tím, že Komise bude považovat oznámení věci PL 34/04 ze dne 29. dubna 2004 za oznámení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na veškerá opatření, která se budou považovat za novou podporu. Případu bylo přiděleno nové číslo: N 194/05. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 22. dubna 2005, zaevidovaným téhož dne, Polsko souhlasilo s tím, že Komise bude považovat oznámení věci PL 34/04 ze dne 29. dubna 2004 za oznámení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na veškerá opatření, která se budou považovat za novou podporu. Případu bylo přiděleno nové číslo: N 194/05.

| (6) | Dne 1. června 2005 přijala Komise s ohledem na opatření posuzovaná v rámci věci N 438/04 a N 194/05 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku (2), a vyzvala Polsko a zúčastněné strany, aby podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Dne 1. června 2005 přijala Komise s ohledem na opatření posuzovaná v rámci věci N 438/04 a N 194/05 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku (2), a vyzvala Polsko a zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.

| (7) | Po schválení prodloužení lhůty pro podání připomínek (dopis ze dne 9. srpna 2005) předložilo Polsko své připomínky dopisem ze dne 2. září 2005, který byl zaevidován dne 5. září 2005. |
| --- | --- |

(7)

Po schválení prodloužení lhůty pro podání připomínek (dopis ze dne 9. srpna 2005) předložilo Polsko své připomínky dopisem ze dne 2. září 2005, který byl zaevidován dne 5. září 2005.

| (8) | Skupina gdyňských loděnic podala připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaevidován dne 14. října 2005. Připomínky podaly rovněž společnost Ray Car Carriers (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005), stálé zastoupení Dánska při EU (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005), dánský svaz pro námořní dopravu Danske Maritime (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným téhož dne), odborový svaz „Solidarita“ (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005) a polské sdružení stavitelů lodí (dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005). |
| --- | --- |

(8)

Skupina gdyňských loděnic podala připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaevidován dne 14. října 2005. Připomínky podaly rovněž společnost Ray Car Carriers (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005), stálé zastoupení Dánska při EU (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005), dánský svaz pro námořní dopravu Danske Maritime (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným téhož dne), odborový svaz „Solidarita“ (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005) a polské sdružení stavitelů lodí (dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005).

| (9) | Komise předložila tyto připomínky Polsku dopisy ze dne 26. října 2005 a 12. prosince 2005 (3). Polsko odpovědělo na připomínky podané skupinou gdyňských loděnic dopisem ze dne ze dne 16. ledna 2006, zaevidovaným dne 18. ledna 2006. K podání ostatních třetích stran se Polsko nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(9)

Komise předložila tyto připomínky Polsku dopisy ze dne 26. října 2005 a 12. prosince 2005 (3). Polsko odpovědělo na připomínky podané skupinou gdyňských loděnic dopisem ze dne ze dne 16. ledna 2006, zaevidovaným dne 18. ledna 2006. K podání ostatních třetích stran se Polsko nevyjádřilo.

| (10) | K posouzení aktualizovaného plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004 si Komise vyžádala pomoc externího poradce. Poradce předložil Komisi zprávu v prosinci 2005. |
| --- | --- |

(10)

K posouzení aktualizovaného plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004 si Komise vyžádala pomoc externího poradce. Poradce předložil Komisi zprávu v prosinci 2005.

| (11) | Dopisem ze dne 13. ledna 2006 Komise Polsko požádala, aby poskytlo nejnovější informace o změnách strategie restrukturalizace loděnice v Gdaňsku i celé skupiny gdyňských loděnic. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 20. února 2006, zaevidovaným dne 22. února 2006, a dne 22. února 2006 se uskutečnila schůzka zástupců Komise, polských orgánů a představitelů skupiny gdyňských loděnic. Polsko oznámilo, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004 je zastaralý a že přijalo novou strategii restrukturalizace loděnice v Gdaňsku zahrnující její vyčlenění ze skupiny gdyňských loděnic a privatizaci. Polsko rovněž oznámilo, že pozměněný plán restrukturalizace bude Komisi předložen do dne 30. června 2006. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 13. ledna 2006 Komise Polsko požádala, aby poskytlo nejnovější informace o změnách strategie restrukturalizace loděnice v Gdaňsku i celé skupiny gdyňských loděnic. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 20. února 2006, zaevidovaným dne 22. února 2006, a dne 22. února 2006 se uskutečnila schůzka zástupců Komise, polských orgánů a představitelů skupiny gdyňských loděnic. Polsko oznámilo, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004 je zastaralý a že přijalo novou strategii restrukturalizace loděnice v Gdaňsku zahrnující její vyčlenění ze skupiny gdyňských loděnic a privatizaci. Polsko rovněž oznámilo, že pozměněný plán restrukturalizace bude Komisi předložen do dne 30. června 2006.

| (12) | V návaznosti na tuto schůzku zaslala Komise dne 8. března 2006 Polsku dopis, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. března 2006, zaevidovaným téhož dne, který obsahoval harmonogram privatizace loděnice v Gdaňsku. Polsko poskytlo doplňkové informace o procesu privatizace dopisem ze dne 29. března 2006, zaevidovaným dne 30. března 2006. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 30. března 2006, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 19. dubna 2006, zaevidovaným dne 20. dubna 2006. |
| --- | --- |

(12)

V návaznosti na tuto schůzku zaslala Komise dne 8. března 2006 Polsku dopis, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. března 2006, zaevidovaným téhož dne, který obsahoval harmonogram privatizace loděnice v Gdaňsku. Polsko poskytlo doplňkové informace o procesu privatizace dopisem ze dne 29. března 2006, zaevidovaným dne 30. března 2006. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 30. března 2006, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 19. dubna 2006, zaevidovaným dne 20. dubna 2006.

| (13) | Dopisem ze dne 6. dubna 2006, zaevidovaným dne 10. dubna 2006, Polsko předložilo první předlohu dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“. Komise podala své připomínky dopisem ze dne 12. dubna 2006 a 28. dubna 2006. Dokument byl s konečnou platností schválen polskou Radou ministrů dne 31. srpna 2006 a zaslán Komisi dopisem ze dne 1. září 2006, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 6. dubna 2006, zaevidovaným dne 10. dubna 2006, Polsko předložilo první předlohu dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“. Komise podala své připomínky dopisem ze dne 12. dubna 2006 a 28. dubna 2006. Dokument byl s konečnou platností schválen polskou Radou ministrů dne 31. srpna 2006 a zaslán Komisi dopisem ze dne 1. září 2006, zaevidovaným téhož dne.

| (14) | Dopisem ze dne 16. května 2006 předložila skupina gdyňských loděnic Komisi „zprávu o ocenění loděnice v Gdaňsku – skupiny gdyňských loděnic“ ze dne 30. září 2005. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 16. května 2006 předložila skupina gdyňských loděnic Komisi „zprávu o ocenění loděnice v Gdaňsku – skupiny gdyňských loděnic“ ze dne 30. září 2005.

| (15) | Dopisem ze dne 26. května 2006, zaevidovaným dne 30. května 2006, Polsko předložilo další informace o probíhajícím procesu privatizace, včetně seznamu společností, které projevily počáteční zájem o koupi loděnice v Gdaňsku, a rovněž seznamu společností, které předložily předběžné nabídky. Dopisem ze dne 13. července 2006, zaevidovaným dne 17. července 2006, Polsko poskytlo další informace o probíhajícím procesu privatizace, informovalo Komisi, že závazné nabídky na koupi loděnice v Gdaňsku předložily dvě společnosti, a poskytlo srovnávací analýzu obou nabídek, kterou provedl poradce pro privatizaci. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 26. května 2006, zaevidovaným dne 30. května 2006, Polsko předložilo další informace o probíhajícím procesu privatizace, včetně seznamu společností, které projevily počáteční zájem o koupi loděnice v Gdaňsku, a rovněž seznamu společností, které předložily předběžné nabídky. Dopisem ze dne 13. července 2006, zaevidovaným dne 17. července 2006, Polsko poskytlo další informace o probíhajícím procesu privatizace, informovalo Komisi, že závazné nabídky na koupi loděnice v Gdaňsku předložily dvě společnosti, a poskytlo srovnávací analýzu obou nabídek, kterou provedl poradce pro privatizaci.

| (16) | Loděnice v Gdaňsku předložila Komisi první předlohu aktualizovaného plánu restrukturalizace dne 9. června 2006. Dne 14. června 2006 navštívili zástupci Komise loděnici a předložili první připomínky k pozměněnému plánu restrukturalizace. Externí poradce Komise poskytl své připomínky ve zprávě z července 2006. Komise se vyjádřila k nedostatkům aktualizovaného plánu restrukturalizace dopisem ze dne 17. července 2006. |
| --- | --- |

(16)

Loděnice v Gdaňsku předložila Komisi první předlohu aktualizovaného plánu restrukturalizace dne 9. června 2006. Dne 14. června 2006 navštívili zástupci Komise loděnici a předložili první připomínky k pozměněnému plánu restrukturalizace. Externí poradce Komise poskytl své připomínky ve zprávě z července 2006. Komise se vyjádřila k nedostatkům aktualizovaného plánu restrukturalizace dopisem ze dne 17. července 2006.

| (17) | Polsko podalo dodatečné připomínky týkající se aktualizovaného plánu restrukturalizace dopisem ze dne 13. července 2006, který byl zaevidován dne 17. července 2006. |
| --- | --- |

(17)

Polsko podalo dodatečné připomínky týkající se aktualizovaného plánu restrukturalizace dopisem ze dne 13. července 2006, který byl zaevidován dne 17. července 2006.

| (18) | Zástupci Komise a polských orgánů se zúčastnili několika schůzek týkajících se procesu privatizace a přípravy aktualizovaného plánu restrukturalizace: v Bruselu dne31. ledna, 22. února a 10. května 2006 a v prostorách loděnice v Gdaňsku dne 13. června 2006. |
| --- | --- |

(18)

Zástupci Komise a polských orgánů se zúčastnili několika schůzek týkajících se procesu privatizace a přípravy aktualizovaného plánu restrukturalizace: v Bruselu dne31. ledna, 22. února a 10. května 2006 a v prostorách loděnice v Gdaňsku dne 13. června 2006.

| (19) | Polsko odpovědělo na dopis Komise ze dne 17. července 2006 dopisem ze dne 31. srpna 2006, zaevidovaným dne 1. září 2006. |
| --- | --- |

(19)

Polsko odpovědělo na dopis Komise ze dne 17. července 2006 dopisem ze dne 31. srpna 2006, zaevidovaným dne 1. září 2006.

| (20) | Dne 4. září 2006 byla Komisi předložena konečná verze pozměněného plánu restrukturalizace loděnice ze srpna 2006 s názvem „Aktualizovaný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku“. |
| --- | --- |

(20)

Dne 4. září 2006 byla Komisi předložena konečná verze pozměněného plánu restrukturalizace loděnice ze srpna 2006 s názvem „Aktualizovaný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku“.

| (21) | Polsko poskytlo další informace o procesu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku dopisem ze dne 12. září 2006, zaevidovaným dne 13. září 2006, a zejména uvedlo, že došlo k oddělení kapitálu loděnice v Gdaňsku a skupiny gdyňských loděnic. Většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku převzala Agentura pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní stát, a její dceřiné společnosti. Doplňkové informace byly poskytnuty v dopise ze dne 26. září 2006. |
| --- | --- |

(21)

Polsko poskytlo další informace o procesu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku dopisem ze dne 12. září 2006, zaevidovaným dne 13. září 2006, a zejména uvedlo, že došlo k oddělení kapitálu loděnice v Gdaňsku a skupiny gdyňských loděnic. Většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku převzala Agentura pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní stát, a její dceřiné společnosti. Doplňkové informace byly poskytnuty v dopise ze dne 26. září 2006.

| (22) | Dopisem ze dne 21. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006, Polsko oznámilo další novou podporu loděnici v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(22)

Dopisem ze dne 21. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006, Polsko oznámilo další novou podporu loděnici v Gdaňsku.

| (23) | Na schůzce za účasti ministra hospodářství a zástupců Komise dne 7. prosince 2006 se polské orgány zavázaly loděnici privatizovat s cílem zvýšit vyhlídky na obnovení její životaschopnosti a zajistit dostatečný vlastní příspěvek k procesu restrukturalizace. Toto prohlášení potvrdilo Polsko dopisem ze dne 27. prosince 2006, zaevidovaným dne 4. ledna 2007, a odkázalo na rozhodnutí polské Rady ministrů ze dne 19. prosince 2006 o schválení dokumentu s názvem „Informace o stavu odvětví stavby lodí“. Závazek zprivatizovat loděnici do dne 30. června 2008 byl posléze potvrzen dopisem polských orgánů ze dne 5. ledna 2007. Polsko Komisi požádalo, aby se zapojila do jednání o vyrovnávacích opatřeních. |
| --- | --- |

(23)

Na schůzce za účasti ministra hospodářství a zástupců Komise dne 7. prosince 2006 se polské orgány zavázaly loděnici privatizovat s cílem zvýšit vyhlídky na obnovení její životaschopnosti a zajistit dostatečný vlastní příspěvek k procesu restrukturalizace. Toto prohlášení potvrdilo Polsko dopisem ze dne 27. prosince 2006, zaevidovaným dne 4. ledna 2007, a odkázalo na rozhodnutí polské Rady ministrů ze dne 19. prosince 2006 o schválení dokumentu s názvem „Informace o stavu odvětví stavby lodí“. Závazek zprivatizovat loděnici do dne 30. června 2008 byl posléze potvrzen dopisem polských orgánů ze dne 5. ledna 2007. Polsko Komisi požádalo, aby se zapojila do jednání o vyrovnávacích opatřeních.

| (24) | Dne 19. prosince 2006 zástupci Komise spolu s externím poradcem loděnici navštívili, aby zjistili skutečnosti a získali údaje potřebné k posouzení vyrovnávacích opatření. Externí poradce Komise předložil zprávu o stávající kapacitě loděnice dne 16. ledna 2007. |
| --- | --- |

(24)

Dne 19. prosince 2006 zástupci Komise spolu s externím poradcem loděnici navštívili, aby zjistili skutečnosti a získali údaje potřebné k posouzení vyrovnávacích opatření. Externí poradce Komise předložil zprávu o stávající kapacitě loděnice dne 16. ledna 2007.

| (25) | Komise odpověděla na dopis ze dne 27. prosince 2006 dopisem ze dne 29. ledna 2007, v němž mimo jiné Polsko požádala, aby do konce února 2007 předložilo návrh vyrovnávacích opatření pro loděnici v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(25)

Komise odpověděla na dopis ze dne 27. prosince 2006 dopisem ze dne 29. ledna 2007, v němž mimo jiné Polsko požádala, aby do konce února 2007 předložilo návrh vyrovnávacích opatření pro loděnici v Gdaňsku.

| (26) | Dopisem ze dne 28. února 2007, zaevidovaným téhož dne, se Polsko zavázalo zprivatizovat loděnici v Gdaňsku do konce roku 2007 a předložilo návrh vyrovnávacích opatření. |
| --- | --- |

(26)

Dopisem ze dne 28. února 2007, zaevidovaným téhož dne, se Polsko zavázalo zprivatizovat loděnici v Gdaňsku do konce roku 2007 a předložilo návrh vyrovnávacích opatření.

| (27) | Na základě toho se dne 15. března 2007 uskutečnila technická schůzka zástupců Komise, polských orgánů a zástupců loděnice, která se týkala především vyrovnávacích opatření, avšak rovněž probíhajícího procesu privatizace. Komise a polské orgány se dohodly, že Komise projedná technické záležitosti přímo s loděnicí v Gdaňsku s cílem opatřit si veškeré údaje potřebné pro posouzení polského návrhu vyrovnávacích opatření. |
| --- | --- |

(27)

Na základě toho se dne 15. března 2007 uskutečnila technická schůzka zástupců Komise, polských orgánů a zástupců loděnice, která se týkala především vyrovnávacích opatření, avšak rovněž probíhajícího procesu privatizace. Komise a polské orgány se dohodly, že Komise projedná technické záležitosti přímo s loděnicí v Gdaňsku s cílem opatřit si veškeré údaje potřebné pro posouzení polského návrhu vyrovnávacích opatření.

| (28) | Dopisem ze dne 29. března 2007 určeným loděnici v Gdaňsku si Komise vyžádala technické informace ohledně výrobních kapacit loděnice. Loděnice poskytla požadované informace dopisem ze dne 19. května 2007, který byl zaevidován dne 3. května 2007. Jelikož tyto informace nebyly dostačující, Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 10. května 2007, na nějž loděnice odpověděla dopisem ze dne 31. května 2007, zaevidovaným dne 7. června 2007. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 14. června 2007 určeným Polsku, v němž zdůraznila, že v případě neposkytnutí veškerých požadovaných informací může Komise přijmout rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (příkaz k poskytnutí informací) (4). Polsko na žádost Komise odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 26. června 2007. Jelikož Komise nepovažovala tuto odpověď za dostatečnou, přijala dne 19. července 2007 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení č. 659/1999. |
| --- | --- |

(28)

Dopisem ze dne 29. března 2007 určeným loděnici v Gdaňsku si Komise vyžádala technické informace ohledně výrobních kapacit loděnice. Loděnice poskytla požadované informace dopisem ze dne 19. května 2007, který byl zaevidován dne 3. května 2007. Jelikož tyto informace nebyly dostačující, Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 10. května 2007, na nějž loděnice odpověděla dopisem ze dne 31. května 2007, zaevidovaným dne 7. června 2007. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 14. června 2007 určeným Polsku, v němž zdůraznila, že v případě neposkytnutí veškerých požadovaných informací může Komise přijmout rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (příkaz k poskytnutí informací) (4). Polsko na žádost Komise odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 26. června 2007. Jelikož Komise nepovažovala tuto odpověď za dostatečnou, přijala dne 19. července 2007 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení č. 659/1999.

| (29) | Dopisem ze dne 29. května 2007 si Komise vyžádala úplné informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace a zopakovala tuto žádost v dopise ze dne 6. června 2007. Polsko na tyto žádosti odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007, a následně – v souvislosti s žádostí o další informace ze dne 28. června 2007 – tyto informace doplnilo dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Dopisem ze dne 31. července 2007 si Komise vyžádala další informace o procesu privatizace a plánovaných vyrovnávacích opatřeních. |
| --- | --- |

(29)

Dopisem ze dne 29. května 2007 si Komise vyžádala úplné informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace a zopakovala tuto žádost v dopise ze dne 6. června 2007. Polsko na tyto žádosti odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007, a následně – v souvislosti s žádostí o další informace ze dne 28. června 2007 – tyto informace doplnilo dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Dopisem ze dne 31. července 2007 si Komise vyžádala další informace o procesu privatizace a plánovaných vyrovnávacích opatřeních.

| (30) | Polsko předložilo informace o plánovaných vyrovnávacích opatřeních dopisem ze dne 20. srpna 2007, zaevidovaným dne 21. srpna 2007. Další informace týkající se vyrovnávacích opatření byly poskytnuty dopisem ze dne 30. srpna 2007, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 4. září 2007, zaevidovaným dne 10. září 2007. Dopisem ze dne 3. října Komise odpověděla na předložené informace. |
| --- | --- |

(30)

Polsko předložilo informace o plánovaných vyrovnávacích opatřeních dopisem ze dne 20. srpna 2007, zaevidovaným dne 21. srpna 2007. Další informace týkající se vyrovnávacích opatření byly poskytnuty dopisem ze dne 30. srpna 2007, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 4. září 2007, zaevidovaným dne 10. září 2007. Dopisem ze dne 3. října Komise odpověděla na předložené informace.

| (31) | Od července 2007 se mezi Komisí a polskými orgány uskutečňovala rozsáhlá výměna korespondence ohledně procesu privatizace loděnice v Gdaňsku. Komise si vyžádala informace o procesu privatizace mimo jiné dopisy ze dne 30. července 2007, 13. srpna 2007, 3. října 2007, 30. listopadu 2007 a 17. ledna 2008. Polské orgány poskytly příslušné informace dopisem ze dne 21. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007, dopisem ze dne 24. září 2007, zaevidovaným dne 25. září 2007, dopisem ze dne 23. října 2007, zaevidovaným dne 24. října 2007, a dopisem ze dne 25. října 2007, zaevidovaným dne 29. října 2007. Dopisem ze dne 19. prosince 2007, zaevidovaným dne 20. prosince 2007, Polsko sdělilo, že společnost ISD Polska převezme nový balík akcií loděnice a současně získá nad podnikem kontrolu. Společnost ISD Polska, nový vlastník loděnice v Gdaňsku, poskytla doplňkové informace e-mailem ze dne 25. ledna 2008. |
| --- | --- |

(31)

Od července 2007 se mezi Komisí a polskými orgány uskutečňovala rozsáhlá výměna korespondence ohledně procesu privatizace loděnice v Gdaňsku. Komise si vyžádala informace o procesu privatizace mimo jiné dopisy ze dne 30. července 2007, 13. srpna 2007, 3. října 2007, 30. listopadu 2007 a 17. ledna 2008. Polské orgány poskytly příslušné informace dopisem ze dne 21. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007, dopisem ze dne 24. září 2007, zaevidovaným dne 25. září 2007, dopisem ze dne 23. října 2007, zaevidovaným dne 24. října 2007, a dopisem ze dne 25. října 2007, zaevidovaným dne 29. října 2007. Dopisem ze dne 19. prosince 2007, zaevidovaným dne 20. prosince 2007, Polsko sdělilo, že společnost ISD Polska převezme nový balík akcií loděnice a současně získá nad podnikem kontrolu. Společnost ISD Polska, nový vlastník loděnice v Gdaňsku, poskytla doplňkové informace e-mailem ze dne 25. ledna 2008.

| (32) | Komise se současně dopisem ze dne 14. června 2007 obrátila na polské orgány s žádostí o informace týkající se státní podpory, kterou loděnice v Gdaňsku obdržela po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Komise si vyžádala další vysvětlení dopisem ze dne 13. listopadu 2007. Polsko poskytlo vysvětlení dopisem ze dne 9. ledna 2008, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(32)

Komise se současně dopisem ze dne 14. června 2007 obrátila na polské orgány s žádostí o informace týkající se státní podpory, kterou loděnice v Gdaňsku obdržela po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Komise si vyžádala další vysvětlení dopisem ze dne 13. listopadu 2007. Polsko poskytlo vysvětlení dopisem ze dne 9. ledna 2008, zaevidovaným téhož dne.

| (33) | Ode dne 24. ledna 2008, kdy se uskutečnila schůzka za účasti polských orgánů, nového většinového akcionáře loděnice v Gdaňsku – společnosti ISD Polska – a zástupců Komise, byla zahájena technická jednání týkající se plánů nového většinového akcionáře v souvislosti s restrukturalizací loděnice. Polské orgány poskytly informace v tomto ohledu dopisem ze dne 25. ledna 2008, zaevidovaným dne 28. ledna 2008, a dopisy ze dne 30. ledna 2008 a 4. února 2008, zaevidovanými vždy téhož dne. Další informace byly poskytnuty dopisem ze dne 14. února 2008, zaevidovaným dne 19. února 2008, dopisy ze dne 15. února 2008 a 21. února 2008, zaevidovanými dne 3. března 2008, dopisem ze dne 26. února, zaevidovaným dne 12. března 2008, dopisem ze dne 10. března 2008, zaevidovaným téhož dne, a dopisy ze dne 10. dubna a 11. dubna 2008, zaevidovanými dne 17. dubna 2008. Komise odpověděla dopisy ze dne 30. ledna, 14. února, 25. února a 28. února 2008. Dne 11. února a 18. března 2008 se konaly schůzky polských orgánů, zástupců společnosti ISD Polska a zástupců Komise. |
| --- | --- |

(33)

Ode dne 24. ledna 2008, kdy se uskutečnila schůzka za účasti polských orgánů, nového většinového akcionáře loděnice v Gdaňsku – společnosti ISD Polska – a zástupců Komise, byla zahájena technická jednání týkající se plánů nového většinového akcionáře v souvislosti s restrukturalizací loděnice. Polské orgány poskytly informace v tomto ohledu dopisem ze dne 25. ledna 2008, zaevidovaným dne 28. ledna 2008, a dopisy ze dne 30. ledna 2008 a 4. února 2008, zaevidovanými vždy téhož dne. Další informace byly poskytnuty dopisem ze dne 14. února 2008, zaevidovaným dne 19. února 2008, dopisy ze dne 15. února 2008 a 21. února 2008, zaevidovanými dne 3. března 2008, dopisem ze dne 26. února, zaevidovaným dne 12. března 2008, dopisem ze dne 10. března 2008, zaevidovaným téhož dne, a dopisy ze dne 10. dubna a 11. dubna 2008, zaevidovanými dne 17. dubna 2008. Komise odpověděla dopisy ze dne 30. ledna, 14. února, 25. února a 28. února 2008. Dne 11. února a 18. března 2008 se konaly schůzky polských orgánů, zástupců společnosti ISD Polska a zástupců Komise.

| (34) | Dopisem ze dne 22. dubna 2008 Komise Polsko znovu požádala, aby předložilo předlohu úplného plánu restrukturalizace loděnice. V tomto dopise Komise uvedla, že v případě neposkytnutí požadovaných informací může Komise přijmout rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. V návaznosti na tento dopis Komise obdržela od loděnice informace v dopise ze dne 23. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne, a v dopise ze dne 25. dubna 2008, zaevidovaným dne 29. dubna 2008. Dopisem ze dne 30. dubna 2008 si Komise opětovně vyžádala poskytnutí požadovaných informací. Polské orgány poskytly doplňkové informace dopisem ze dne 12. května 2008, zaevidovaným dne 13. května 2008, a společnost ISD Polska poskytla doplňkové informace dopisem ze dne 9. května 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 16. května 2008, zaevidovaným dne 26. května 2008, a dopisem ze dne 26. května 2008, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(34)

Dopisem ze dne 22. dubna 2008 Komise Polsko znovu požádala, aby předložilo předlohu úplného plánu restrukturalizace loděnice. V tomto dopise Komise uvedla, že v případě neposkytnutí požadovaných informací může Komise přijmout rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. V návaznosti na tento dopis Komise obdržela od loděnice informace v dopise ze dne 23. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne, a v dopise ze dne 25. dubna 2008, zaevidovaným dne 29. dubna 2008. Dopisem ze dne 30. dubna 2008 si Komise opětovně vyžádala poskytnutí požadovaných informací. Polské orgány poskytly doplňkové informace dopisem ze dne 12. května 2008, zaevidovaným dne 13. května 2008, a společnost ISD Polska poskytla doplňkové informace dopisem ze dne 9. května 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 16. května 2008, zaevidovaným dne 26. května 2008, a dopisem ze dne 26. května 2008, zaevidovaným téhož dne.

| (35) | Jelikož Polsko neposkytlo veškeré informace, které Komise požadovala, přijala Komise dne 23. května 2005 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 26. června 2008, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(35)

Jelikož Polsko neposkytlo veškeré informace, které Komise požadovala, přijala Komise dne 23. května 2005 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 26. června 2008, zaevidovaným téhož dne.

| (36) | Polsko poskytlo další informace dopisy ze dne 1. července 2008 a 2. července 2008, zaevidovanými dne 3. července 2008. Dopisem ze dne 4. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které Polsko poskytlo dopisem ze dne 7. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 8. července 2008, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 8. července 2008, zaevidovaným dne 9. července 2008. Polsko poskytlo další informace dopisem ze dne 10. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 10. července 2008, zaevidovaným dne 11. července, dopisem ze dne 11. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 16. července 2008, zaevidovaným dne 17. července 2008, dopisem ze dne 17. července 2008, zaevidovaným dne 18. července 2008, dopisem ze dne 18. července 2008, zaevidovaným dne 25. července 2008, a rovněž dopisy ze dne 21. července, 28. července, 4. srpna, 13. srpna, 20. srpna, 21. srpna, 25. srpna, 1. září, 8. září, 9. září a 10. září 2008, zaevidovanými vždy v den jejich podání. |
| --- | --- |

(36)

Polsko poskytlo další informace dopisy ze dne 1. července 2008 a 2. července 2008, zaevidovanými dne 3. července 2008. Dopisem ze dne 4. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které Polsko poskytlo dopisem ze dne 7. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 8. července 2008, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 8. července 2008, zaevidovaným dne 9. července 2008. Polsko poskytlo další informace dopisem ze dne 10. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 10. července 2008, zaevidovaným dne 11. července, dopisem ze dne 11. července 2008, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 16. července 2008, zaevidovaným dne 17. července 2008, dopisem ze dne 17. července 2008, zaevidovaným dne 18. července 2008, dopisem ze dne 18. července 2008, zaevidovaným dne 25. července 2008, a rovněž dopisy ze dne 21. července, 28. července, 4. srpna, 13. srpna, 20. srpna, 21. srpna, 25. srpna, 1. září, 8. září, 9. září a 10. září 2008, zaevidovanými vždy v den jejich podání.

| (37) | Dne 12. září 2008 předložilo Polsko aktualizovaný společný plán restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni. Další informace Polsko poskytlo dopisy ze dne 16. září 2008, 17. září 2008, 19. září 2008, 23. září 2008, 25. září 2008, 26. září 2008, 1. října 2008, 2. října 2008 a 3. října 2008, zaevidovanými vždy v den jejich podání. Další informace byly předloženy v dopise ze dne 6. října 2008, zaevidovaném dne 7. října 2008, a dopise ze dne 22. října 2008, zaevidovaném téhož dne. Dopisem ze dne 3. listopadu 2008, zaevidovaným dne 4. listopadu 2008, Polsko sdělilo, že pro loděnici v Gdaňsku předloží samostatný plán. Dopisem ze dne 4. listopadu, zaevidovaným dne 5. listopadu 2008, polské orgány předložily první, neúplnou verzi plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(37)

Dne 12. září 2008 předložilo Polsko aktualizovaný společný plán restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni. Další informace Polsko poskytlo dopisy ze dne 16. září 2008, 17. září 2008, 19. září 2008, 23. září 2008, 25. září 2008, 26. září 2008, 1. října 2008, 2. října 2008 a 3. října 2008, zaevidovanými vždy v den jejich podání. Další informace byly předloženy v dopise ze dne 6. října 2008, zaevidovaném dne 7. října 2008, a dopise ze dne 22. října 2008, zaevidovaném téhož dne. Dopisem ze dne 3. listopadu 2008, zaevidovaným dne 4. listopadu 2008, Polsko sdělilo, že pro loděnici v Gdaňsku předloží samostatný plán. Dopisem ze dne 4. listopadu, zaevidovaným dne 5. listopadu 2008, polské orgány předložily první, neúplnou verzi plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku.

| (38) | Dne 6. listopadu 2008 přijala Komise záporné rozhodnutí ohledně loděnice v Gdyni (5), v němž uvedla, že plán restrukturalizace vypracovaný pro loděnice v Gdyni a v Gdaňsku společností ISD Polska není v souladu s pravidly státní podpory. |
| --- | --- |

(38)

Dne 6. listopadu 2008 přijala Komise záporné rozhodnutí ohledně loděnice v Gdyni (5), v němž uvedla, že plán restrukturalizace vypracovaný pro loděnice v Gdyni a v Gdaňsku společností ISD Polska není v souladu s pravidly státní podpory.

| (39) | Dne 8. prosince 2008 předložilo Polsko samostatný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Další informace byly poskytnuty dopisem ze dne 11. prosince 2008, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(39)

Dne 8. prosince 2008 předložilo Polsko samostatný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Další informace byly poskytnuty dopisem ze dne 11. prosince 2008, zaevidovaným téhož dne.

| (40) | Dopisem ze dne 23. prosince 2008, zaevidovaným dne 12. ledna 2008, a dopisem ze dne 13. února 2009, zaevidovaným téhož dne, si Komise vyžádala doplňkové informace, které Polsko poskytlo dopisy ze dne 30. ledna 2009 a 20. února 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání. |
| --- | --- |

(40)

Dopisem ze dne 23. prosince 2008, zaevidovaným dne 12. ledna 2008, a dopisem ze dne 13. února 2009, zaevidovaným téhož dne, si Komise vyžádala doplňkové informace, které Polsko poskytlo dopisy ze dne 30. ledna 2009 a 20. února 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání.

| (41) | Dopisem ze dne 8. dubna 2009, zaevidovaným téhož dne, si Komise vyžádala další vysvětlení. Polsko poskytlo doplňkové informace dopisy ze dne 16. dubna 2009 a 28. dubna 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání. |
| --- | --- |

(41)

Dopisem ze dne 8. dubna 2009, zaevidovaným téhož dne, si Komise vyžádala další vysvětlení. Polsko poskytlo doplňkové informace dopisy ze dne 16. dubna 2009 a 28. dubna 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání.

| (42) | Dne 8. května 2009 předložilo Polsko pozměněný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Předložený plán byl zaevidován téhož dne. Polsko poskytlo doplňková vysvětlení dopisy ze dne 21. května 2009, 1. června 2009 a 5. června 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání. |
| --- | --- |

(42)

Dne 8. května 2009 předložilo Polsko pozměněný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Předložený plán byl zaevidován téhož dne. Polsko poskytlo doplňková vysvětlení dopisy ze dne 21. května 2009, 1. června 2009 a 5. června 2009, zaevidovanými vždy v den jejich podání.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ PODPORY

1.   Příslušný podnik

| (43) | Příjemcem podpory je společnost Stocznia Gdańsk S.A. (dále jen „loděnice v Gdaňsku“). Podnik se nachází v oblasti trojměstí Gdaňsk–Gdyně–Sopoty na severu Polska. |
| --- | --- |

(43)

Příjemcem podpory je společnost Stocznia Gdańsk S.A. (dále jen „loděnice v Gdaňsku“). Podnik se nachází v oblasti trojměstí Gdaňsk–Gdyně–Sopoty na severu Polska.

| (44) | Činnost loděnice v Gdaňsku zahrnuje stavbu námořních plavidel a jiné činnosti související se stavbou lodí, jako je výroba částí plavidel a ocelových částí a rovněž jiné pomocné služby. |
| --- | --- |

(44)

Činnost loděnice v Gdaňsku zahrnuje stavbu námořních plavidel a jiné činnosti související se stavbou lodí, jako je výroba částí plavidel a ocelových částí a rovněž jiné pomocné služby.

| (45) | Loděnice v Gdaňsku vyhlásila v roce 1996 úpadek a v roce 1998 převzala její majetek největší polská loděnice, loděnice v Gdyni, která se nachází ve vzdálenosti přibližně 20 km od loděnice v Gdaňsku. Název společnosti se změnil na loděnice v Gdaňsku – skupina gdyňských loděnic. Od té doby loděnice v Gdyni uzavírala smlouvy, nakupovala materiál a zajišťovala financování výroby v loděnici v Gdaňsku. Ačkoliv se loděnice v Gdaňsku stala do značné míry závislou na své mateřské společnosti, polské orgány v roce 2006 ve vládní strategii rozhodly, že loděnice musí zůstat oddělené. V srpnu 2006 převzala většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku Agentura pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní stát, a její dceřiná společnost, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, a to formou přeměny dluhu na akcie. Prostřednictvím této transakce byla loděnice v Gdaňsku oddělena od loděnice v Gdyni. |
| --- | --- |

(45)

Loděnice v Gdaňsku vyhlásila v roce 1996 úpadek a v roce 1998 převzala její majetek největší polská loděnice, loděnice v Gdyni, která se nachází ve vzdálenosti přibližně 20 km od loděnice v Gdaňsku. Název společnosti se změnil na loděnice v Gdaňsku – skupina gdyňských loděnic. Od té doby loděnice v Gdyni uzavírala smlouvy, nakupovala materiál a zajišťovala financování výroby v loděnici v Gdaňsku. Ačkoliv se loděnice v Gdaňsku stala do značné míry závislou na své mateřské společnosti, polské orgány v roce 2006 ve vládní strategii rozhodly, že loděnice musí zůstat oddělené. V srpnu 2006 převzala většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku Agentura pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní stát, a její dceřiná společnost, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, a to formou přeměny dluhu na akcie. Prostřednictvím této transakce byla loděnice v Gdaňsku oddělena od loděnice v Gdyni.

| (46) | V prosinci 2006 se polské orgány zavázaly loděnici v Gdaňsku privatizovat s cílem zvýšit vyhlídky na obnovení její životaschopnosti a dne 17. září 2007 vyhlásily nabídkové řízení na úpis akcií v nově navýšeném kapitálu loděnice v Gdaňsku, v souladu s usnesením přijatým na mimořádné valné hromadě akcionářů dne 10. srpna 2007. Společnost ISD Polska, dceřiná společnost ukrajinského výrobce oceli Donbas a menšinový akcionář loděnice v Gdaňsku, předložila v listopadu 2007 závaznou nabídku na získání nových akcií. Od ledna 2008 je společnost ISD Polska většinovým akcionářem loděnice v Gdaňsku. Od června 2008 vlastní společnost ISD Polska 83,6 % akcií, zatímco zbývající akcie vlastní Agentura pro rozvoj průmyslu. Akciový kapitál činí 405 miliónů PLN. |
| --- | --- |

(46)

V prosinci 2006 se polské orgány zavázaly loděnici v Gdaňsku privatizovat s cílem zvýšit vyhlídky na obnovení její životaschopnosti a dne 17. září 2007 vyhlásily nabídkové řízení na úpis akcií v nově navýšeném kapitálu loděnice v Gdaňsku, v souladu s usnesením přijatým na mimořádné valné hromadě akcionářů dne 10. srpna 2007. Společnost ISD Polska, dceřiná společnost ukrajinského výrobce oceli Donbas a menšinový akcionář loděnice v Gdaňsku, předložila v listopadu 2007 závaznou nabídku na získání nových akcií. Od ledna 2008 je společnost ISD Polska většinovým akcionářem loděnice v Gdaňsku. Od června 2008 vlastní společnost ISD Polska 83,6 % akcií, zatímco zbývající akcie vlastní Agentura pro rozvoj průmyslu. Akciový kapitál činí 405 miliónů PLN.

| (47) | Loděnice v Gdaňsku si pronajímá 3 skluzy s celkovou výrobní kapacitou přibližně 160 000 CGT (podle údajů podniku). Společnost vyráběla zejména kontejnerová plavidla, plavidla pro přepravu volně loženého nákladu, a rovněž sekce, bloky a trupy pro svou mateřskou společnost, loděnici v Gdaňsku, a jiné společnosti. Po privatizaci v letech 2007–2008 loděnice vyráběla především trupy menších speciálních plavidel a částečně vybavené trupy plavidel. Loděnice mimoto vyrábí bloky a sekce pro ostatní loděnice a jiné ocelové konstrukce pro různá výrobní odvětví a stavební podniky. |
| --- | --- |

(47)

Loděnice v Gdaňsku si pronajímá 3 skluzy s celkovou výrobní kapacitou přibližně 160 000 CGT (podle údajů podniku). Společnost vyráběla zejména kontejnerová plavidla, plavidla pro přepravu volně loženého nákladu, a rovněž sekce, bloky a trupy pro svou mateřskou společnost, loděnici v Gdaňsku, a jiné společnosti. Po privatizaci v letech 2007–2008 loděnice vyráběla především trupy menších speciálních plavidel a částečně vybavené trupy plavidel. Loděnice mimoto vyrábí bloky a sekce pro ostatní loděnice a jiné ocelové konstrukce pro různá výrobní odvětví a stavební podniky.

| (48) | Na konci roku 2006 loděnice zaměstnávala 2 893 pracovníků, z toho se na výrobě přímo podílelo 60 %. V roce 2008 se zaměstnanost snížila na 2 235 pracovníků, to znamená snížení o 23 %. |
| --- | --- |

(48)

Na konci roku 2006 loděnice zaměstnávala 2 893 pracovníků, z toho se na výrobě přímo podílelo 60 %. V roce 2008 se zaměstnanost snížila na 2 235 pracovníků, to znamená snížení o 23 %.

| (49) | Restrukturalizace loděnice v Gdaňsku začala již v roce 1998, neprodleně poté, co její majetek z konkursní podstaty převzala loděnice v Gdyni. Podle informací poskytnutých polskými orgány měla skupina gdyňských loděnic, do které od srpna 2006 patřila loděnice v Gdaňsku, obtíže poprvé v roce 2002. Po úpadku v roce 1996 dosáhla loděnice v Gdaňsku v první polovině roku 2002 poprvé zisku a následně začala vykazovat značné ztráty. Problémy skupiny se samozřejmě přenesly na loděnici v Gdaňsku. Faktory, které vedly k složité finanční situaci, byly vnější a patřila k nim například konkurence v Asii, zhodnocení zlotého vůči dolaru, potíže získat financování plavidel kvůli problémům společnosti Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. a zřícení portálového jeřábu v gdyňské loděnici během prudké bouře v roce 1999. Jiné faktory měly spíše interní povahu. Jako součást svého úsilí o naplnění knihy zakázek, zejména po získání gdaňské loděnice v roce 1998, které posílilo její výrobní potenciál, loděnice v Gdyni učinila řadu manažerských rozhodnutí, jež se ukázala jako problematická. Loděnice převzala projektová, technologická, finanční a obchodní rizika (nové výrobky, prototypy a ztrátová výstavba plavidel, která byla pro loděnici nová, například malé lodě pro přepravu volně loženého nákladu, lodě pro přepravu chemických látek, plavidla typu ro-lo, tankery pro přepravu plynu, lodě pro přepravu volně loženého nákladu a kontejnerů a lodě pro přepravu běžného nákladu). Rovněž tempo, jakým loděnice v Gdyni snižovala své výrobní náklady, nebylo dostatečné. |
| --- | --- |

(49)

Restrukturalizace loděnice v Gdaňsku začala již v roce 1998, neprodleně poté, co její majetek z konkursní podstaty převzala loděnice v Gdyni. Podle informací poskytnutých polskými orgány měla skupina gdyňských loděnic, do které od srpna 2006 patřila loděnice v Gdaňsku, obtíže poprvé v roce 2002. Po úpadku v roce 1996 dosáhla loděnice v Gdaňsku v první polovině roku 2002 poprvé zisku a následně začala vykazovat značné ztráty. Problémy skupiny se samozřejmě přenesly na loděnici v Gdaňsku. Faktory, které vedly k složité finanční situaci, byly vnější a patřila k nim například konkurence v Asii, zhodnocení zlotého vůči dolaru, potíže získat financování plavidel kvůli problémům společnosti Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. a zřícení portálového jeřábu v gdyňské loděnici během prudké bouře v roce 1999. Jiné faktory měly spíše interní povahu. Jako součást svého úsilí o naplnění knihy zakázek, zejména po získání gdaňské loděnice v roce 1998, které posílilo její výrobní potenciál, loděnice v Gdyni učinila řadu manažerských rozhodnutí, jež se ukázala jako problematická. Loděnice převzala projektová, technologická, finanční a obchodní rizika (nové výrobky, prototypy a ztrátová výstavba plavidel, která byla pro loděnici nová, například malé lodě pro přepravu volně loženého nákladu, lodě pro přepravu chemických látek, plavidla typu ro-lo, tankery pro přepravu plynu, lodě pro přepravu volně loženého nákladu a kontejnerů a lodě pro přepravu běžného nákladu). Rovněž tempo, jakým loděnice v Gdyni snižovala své výrobní náklady, nebylo dostatečné.

| (50) | Finanční obtíže skupiny vedly k zpožděním při placení závazků vůči veřejnoprávním a obchodním subjektům a mezd, chybějícímu materiálu, zpomalení výroby, růstu nákladů (spotřeba práce, pokuty) a významným prodlevám při plnění smluv. |
| --- | --- |

(50)

Finanční obtíže skupiny vedly k zpožděním při placení závazků vůči veřejnoprávním a obchodním subjektům a mezd, chybějícímu materiálu, zpomalení výroby, růstu nákladů (spotřeba práce, pokuty) a významným prodlevám při plnění smluv.

| (51) | Byly poskytnuty níže uvedené údaje týkající se činnosti loděnice.

  Tabulka 1


  Výroba loděnice v Gdaňsku















  (v miliónech PLN) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Obrat | 153 | 212 | 251 | 168 | 98 | 185,6 | 221 | 308 | 248 |
| Provozní výsledek (1999–2003)
  Čistý výsledek (2005–2008) | –32 | –49 | –38 | –14 (6) | –47 | – 100 | –71 | – 237 | –17 |

(51)

Byly poskytnuty níže uvedené údaje týkající se činnosti loděnice.

Tabulka 1

Výroba loděnice v Gdaňsku

(v miliónech PLN)

1999

2000

2001

2002

2003

2005

2006

2007

2008

Obrat

153

212

251

168

98

185,6

221

308

248

Provozní výsledek (1999–2003)

Čistý výsledek (2005–2008)

–32

–49

–38

–14 (6)

–47

– 100

–71

– 237

–17

2.   Rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

| (52) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že část opatření uvedených v části A přílohy II rozhodnutí byla ve prospěch loděnice v Gdaňsku provedena přede dnem 1. května 2004 a nebyla použitelná po přistoupení ve smyslu bodu 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení, a nebudou proto přezkoumána v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Na tato opatření se proto toto rozhodnutí nevztahuje. K těmto opatřením je však nutno přihlédnout při posuzování slučitelnosti opatření provedených po přistoupení se společným trhem. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že část opatření uvedených v části A přílohy II rozhodnutí byla ve prospěch loděnice v Gdaňsku provedena přede dnem 1. května 2004 a nebyla použitelná po přistoupení ve smyslu bodu 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení, a nebudou proto přezkoumána v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Na tato opatření se proto toto rozhodnutí nevztahuje. K těmto opatřením je však nutno přihlédnout při posuzování slučitelnosti opatření provedených po přistoupení se společným trhem.

| (53) | Komise rovněž uvedla, že některá opatření ve prospěch loděnice v Gdaňsku představují novou podporu, jelikož byla provedena po přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004, nebo nebyla udělena v době vydání rozhodnutí. Komise tato opatření uvedla v části B přílohy II uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(53)

Komise rovněž uvedla, že některá opatření ve prospěch loděnice v Gdaňsku představují novou podporu, jelikož byla provedena po přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004, nebo nebyla udělena v době vydání rozhodnutí. Komise tato opatření uvedla v části B přílohy II uvedeného rozhodnutí.

| (54) | Komise v zásadě tvrdila, že co se týká opatření uvedených v části B přílohy II rozhodnutí, nebylo právně závazné rozhodnutí přijato před přistoupením Polska, ačkoliv uznala, že byly podniknuty určité předběžné kroky směrem k takovémuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(54)

Komise v zásadě tvrdila, že co se týká opatření uvedených v části B přílohy II rozhodnutí, nebylo právně závazné rozhodnutí přijato před přistoupením Polska, ačkoliv uznala, že byly podniknuty určité předběžné kroky směrem k takovémuto rozhodnutí.

| (55) | Pokud jde o restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci tzv. „řízení podle kapitoly 5a“ na základě zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře (podniky se zvláštním významem pro trh práce) ve znění pozdějších předpisů (7) (opatření 10–16 v části B přílohy II rozhodnutí), Komise dospěla k závěru, že právně závazným rozhodnutím by bylo tzv. rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu, státní agentury odpovědné za vedení řízení podle kapitoly 5a. V tomto případě však nebylo žádné takovéto rozhodnutí o restrukturalizaci vydáno před přistoupením (8). Důvodem je to, že rozhodnutí vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu dne 30. dubna 2004 schvalující plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004 nesplňovalo procesní a hmotněprávní požadavky, aby mohlo být považováno za rozhodnutí o restrukturalizaci, nepředstavovalo tudíž právně závazné rozhodnutí o poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci tzv. „řízení podle kapitoly 5a“ na základě zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře (podniky se zvláštním významem pro trh práce) ve znění pozdějších předpisů (7) (opatření 10–16 v části B přílohy II rozhodnutí), Komise dospěla k závěru, že právně závazným rozhodnutím by bylo tzv. rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu, státní agentury odpovědné za vedení řízení podle kapitoly 5a. V tomto případě však nebylo žádné takovéto rozhodnutí o restrukturalizaci vydáno před přistoupením (8). Důvodem je to, že rozhodnutí vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu dne 30. dubna 2004 schvalující plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004 nesplňovalo procesní a hmotněprávní požadavky, aby mohlo být považováno za rozhodnutí o restrukturalizaci, nepředstavovalo tudíž právně závazné rozhodnutí o poskytnutí podpory.

| (56) | Komise přijala vysvětlení Polska, že narostlé úroky u těchto závazků vůči veřejnoprávním subjektům budou vzhledem k jejich podružné povaze automaticky odepsány spolu s jistinou, aniž by bylo nutno vydat zvláštní rozhodnutí. |
| --- | --- |

(56)

Komise přijala vysvětlení Polska, že narostlé úroky u těchto závazků vůči veřejnoprávním subjektům budou vzhledem k jejich podružné povaze automaticky odepsány spolu s jistinou, aniž by bylo nutno vydat zvláštní rozhodnutí.

| (57) | Komise nezjistila žádné důkazy o právně závazných rozhodnutích u řady opatření uvedených jako opatření 17–22 v části B přílohy II rozhodnutí. Tato opatření se týkala restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům na základě jiných právních aktů než výše uvedeného zákona ze dne 30. října 2002. Co se týká záruky uvedené jako opatření 23 v části B přílohy II rozhodnutí, Komise odpověděla zejména na hlavní tvrzení Polska, a sice to, že toto opatření bylo zahrnuto do plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004, který schválila dozorčí rada loděnice, v níž jsou zastoupeni rovněž zástupci státní pokladny. |
| --- | --- |

(57)

Komise nezjistila žádné důkazy o právně závazných rozhodnutích u řady opatření uvedených jako opatření 17–22 v části B přílohy II rozhodnutí. Tato opatření se týkala restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům na základě jiných právních aktů než výše uvedeného zákona ze dne 30. října 2002. Co se týká záruky uvedené jako opatření 23 v části B přílohy II rozhodnutí, Komise odpověděla zejména na hlavní tvrzení Polska, a sice to, že toto opatření bylo zahrnuto do plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z března 2004, který schválila dozorčí rada loděnice, v níž jsou zastoupeni rovněž zástupci státní pokladny.

| (58) | Komise měla zejména za to, že pokud akcionáři nepodnikli potřebné kroky za tímto účelem, nebyla dozorčí rada zmocněna přijmout rozhodnutí s finančními důsledky pro akcionáře. Komise se rovněž domnívala, že i při předpokladu, že dozorčí rada byla oprávněna přijmout takováto rozhodnutí jménem a na účet akcionářů, je i nadále nejasné, zda by takovéto rozhodnutí vedlo k pozitivní povinnosti na straně státní pokladny udělit státní podporu, jelikož obvykle nelze slučovat opatření přijatá státem jako účastníkem trhu s opatřeními přijatými státem při plnění různých veřejných cílů. |
| --- | --- |

(58)

Komise měla zejména za to, že pokud akcionáři nepodnikli potřebné kroky za tímto účelem, nebyla dozorčí rada zmocněna přijmout rozhodnutí s finančními důsledky pro akcionáře. Komise se rovněž domnívala, že i při předpokladu, že dozorčí rada byla oprávněna přijmout takováto rozhodnutí jménem a na účet akcionářů, je i nadále nejasné, zda by takovéto rozhodnutí vedlo k pozitivní povinnosti na straně státní pokladny udělit státní podporu, jelikož obvykle nelze slučovat opatření přijatá státem jako účastníkem trhu s opatřeními přijatými státem při plnění různých veřejných cílů.

| (59) | Komise rovněž uvedla, že opatření 24 a 25 v části B přílohy II rozhodnutí (odpis dluhu a navýšení kapitálu) byla oznámena jako jiné možnosti vzhledem ke skutečnosti, že loděnice v Gdyni nebyla s to uskutečnit plánované navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku, bylo tudíž zřejmé, že nebyla provedena před přistoupením a představovala plánovanou novou podporu. |
| --- | --- |

(59)

Komise rovněž uvedla, že opatření 24 a 25 v části B přílohy II rozhodnutí (odpis dluhu a navýšení kapitálu) byla oznámena jako jiné možnosti vzhledem ke skutečnosti, že loděnice v Gdyni nebyla s to uskutečnit plánované navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku, bylo tudíž zřejmé, že nebyla provedena před přistoupením a představovala plánovanou novou podporu.

| (60) | Komise dále podotkla, že skupina gdyňských loděnic měla výhodu ze záruk za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych (KUKE),. Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o obchodní povahu těchto záruk, jelikož tyto záruky byly vydány v rámci nekomerční části činnosti vývozní úvěrové pojišťovny (zaručené státní pokladnou). Vzhledem ke skutečnosti, že skupina měla finanční obtíže, Komise vyjádřila pochybnosti, zda účtované poplatky odrážely riziko spojené s poskytnutím záruky a zda bylo zajištění požadované vývozní úvěrovou pojišťovnou dostatečné. |
| --- | --- |

(60)

Komise dále podotkla, že skupina gdyňských loděnic měla výhodu ze záruk za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych (KUKE),. Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o obchodní povahu těchto záruk, jelikož tyto záruky byly vydány v rámci nekomerční části činnosti vývozní úvěrové pojišťovny (zaručené státní pokladnou). Vzhledem ke skutečnosti, že skupina měla finanční obtíže, Komise vyjádřila pochybnosti, zda účtované poplatky odrážely riziko spojené s poskytnutím záruky a zda bylo zajištění požadované vývozní úvěrovou pojišťovnou dostatečné.

| (61) | Poté, co Komise zjistila, že řada opatření pro loděnici v Gdaňsku představuje novou podporu, vyjádřila pochybnosti, zda byla splněna některá z podmínek pro to, aby ji bylo možno schválit jako podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(61)

Poté, co Komise zjistila, že řada opatření pro loděnici v Gdaňsku představuje novou podporu, vyjádřila pochybnosti, zda byla splněna některá z podmínek pro to, aby ji bylo možno schválit jako podporu na restrukturalizaci.

3.   Připomínky zúčastněných stran

a)   Připomínky skupiny gdyňských loděnic

| (62) | Komise podotýká, že samotná loděnice v Gdaňsku nepředložila připomínky k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Připomínky podané její mateřskou společností se však rovněž týkaly závěrů Komise ohledně pravomoci v souvislosti s opatřeními uvedenými v části B přílohy II rozhodnutí a pochybností Komise ohledně slučitelnosti této podpory se společným trhem. |
| --- | --- |

(62)

Komise podotýká, že samotná loděnice v Gdaňsku nepředložila připomínky k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Připomínky podané její mateřskou společností se však rovněž týkaly závěrů Komise ohledně pravomoci v souvislosti s opatřeními uvedenými v části B přílohy II rozhodnutí a pochybností Komise ohledně slučitelnosti této podpory se společným trhem.

| (63) | Co se týká restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům v souladu s tzv. „řízením podle kapitoly 5a“, skupina gdyňských loděnic tvrdila, že podpora byla udělena na základě rozhodnutí o restrukturalizaci vydaného předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Společnost gdyňských loděnic však stejně jako Polsko v počáteční fázi šetření Komise tvrdila, že rozhodnutí týkající se loděnice v Gdaňsku předseda Agentury pro rozvoj průmyslu přijal před přistoupením, dne 30. dubna 2004. |
| --- | --- |

(63)

Co se týká restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům v souladu s tzv. „řízením podle kapitoly 5a“, skupina gdyňských loděnic tvrdila, že podpora byla udělena na základě rozhodnutí o restrukturalizaci vydaného předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Společnost gdyňských loděnic však stejně jako Polsko v počáteční fázi šetření Komise tvrdila, že rozhodnutí týkající se loděnice v Gdaňsku předseda Agentury pro rozvoj průmyslu přijal před přistoupením, dne 30. dubna 2004.

| (64) | Skupina gdyňských loděnic tvrdila, že souhlas všech jednotlivých věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů s restrukturalizací podle kapitoly 5a představoval udělení podpory, a to před přistoupením Polska k EU (9). |
| --- | --- |

(64)

Skupina gdyňských loděnic tvrdila, že souhlas všech jednotlivých věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů s restrukturalizací podle kapitoly 5a představoval udělení podpory, a to před přistoupením Polska k EU (9).

| (65) | V rozporu s tím, co Polsko uvedlo v první fázi formálního vyšetřovacího řízení Komise, skupina gdyňských loděnic uvedla, že po dni 30. června 2003 nevznikly u závazků vůči veřejnoprávním subjektům, které byly restrukturovány v rámci řízení podle kapitoly 5a, žádné úroky z prodlení. |
| --- | --- |

(65)

V rozporu s tím, co Polsko uvedlo v první fázi formálního vyšetřovacího řízení Komise, skupina gdyňských loděnic uvedla, že po dni 30. června 2003 nevznikly u závazků vůči veřejnoprávním subjektům, které byly restrukturovány v rámci řízení podle kapitoly 5a, žádné úroky z prodlení.

| (66) | Skupina gdyňských loděnic se vyjádřila rovněž k ostatním aspektům rozhodnutí. Zejména uvedla, že záruky za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, nepředstavují státní podporu. Skupina gdyňských loděnic uvedla, že režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny je samofinancovaným systémem, v němž z dlouhodobého hlediska získané poplatky převyšují pokrytá rizika a částky, jež byly skutečně vyplaceny. Skupina gdyňských loděnic popsala podmínky, za nichž vývozní úvěrová pojišťovna tyto záruky vydává (poplatky a druh požadovaného zajištění). |
| --- | --- |

(66)

Skupina gdyňských loděnic se vyjádřila rovněž k ostatním aspektům rozhodnutí. Zejména uvedla, že záruky za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, nepředstavují státní podporu. Skupina gdyňských loděnic uvedla, že režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny je samofinancovaným systémem, v němž z dlouhodobého hlediska získané poplatky převyšují pokrytá rizika a částky, jež byly skutečně vyplaceny. Skupina gdyňských loděnic popsala podmínky, za nichž vývozní úvěrová pojišťovna tyto záruky vydává (poplatky a druh požadovaného zajištění).

| (67) | Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, příjemce tvrdil, že výše podpory byla omezena na úplné minimum a že by bylo odůvodněné udělení vyšší podpory, kdyby byla k dispozici. Skupina gdyňských loděnic rovněž uvedla, že i v případě, že by Komise vymezila restrukturalizační náklady úžeji (tj. jako náklady, které nezahrnují běžné náklady loděnice), finanční složka těchto nákladů bez státní podpory by činila přibližně 30 %, splňovala by tudíž podmínku pokynů z roku 1999 pro podporu na restrukturalizaci (10). |
| --- | --- |

(67)

Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, příjemce tvrdil, že výše podpory byla omezena na úplné minimum a že by bylo odůvodněné udělení vyšší podpory, kdyby byla k dispozici. Skupina gdyňských loděnic rovněž uvedla, že i v případě, že by Komise vymezila restrukturalizační náklady úžeji (tj. jako náklady, které nezahrnují běžné náklady loděnice), finanční složka těchto nákladů bez státní podpory by činila přibližně 30 %, splňovala by tudíž podmínku pokynů z roku 1999 pro podporu na restrukturalizaci (10).

| (68) | Skupina gdyňských loděnic rovněž tvrdila, že státní podpora pro skupinu nenarušuje hospodářskou soutěž v Evropě, a uvedla, že skutečná konkurenční hrozba pro evropské loděnice pochází z Dálného východu. Příjemce potvrdil, že kontejnerová plavidla staví i jiné evropské loděnice, zejména v Německu, tvrdil však, že kontejnerová plavidla, která jsou stavěna v Německu, jsou s ohledem na návrh a technické specifikace odlišná. |
| --- | --- |

(68)

Skupina gdyňských loděnic rovněž tvrdila, že státní podpora pro skupinu nenarušuje hospodářskou soutěž v Evropě, a uvedla, že skutečná konkurenční hrozba pro evropské loděnice pochází z Dálného východu. Příjemce potvrdil, že kontejnerová plavidla staví i jiné evropské loděnice, zejména v Německu, tvrdil však, že kontejnerová plavidla, která jsou stavěna v Německu, jsou s ohledem na návrh a technické specifikace odlišná.

b)   Připomínky ostatních zúčastněných stran

| (69) | Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu podpořily snahy Komise zajistit, aby byla státní podpora poskytována v souladu s platnými předpisy. Poukázaly na skutečnost, že v důsledku silné konkurence na světovém trhu pro stavbu lodí byla řada dánských loděnic uzavřena či čelí úpadku, aniž by jim byla poskytnuta státní podpora. Potvrdily rovněž, že sortiment výrobků dánských loděnic je podobný jako v případě polských loděnic, což znamená, že by dánské loděnice mohly být postiženy nekalou hospodářskou soutěží. Dánsko rovněž Komisi vyzvalo, aby od loděnice v Gdaňsku vyžadovala snížení výrobní kapacity, aby státní podpora nebyla použita k zvýšení celosvětové nadměrné výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(69)

Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu podpořily snahy Komise zajistit, aby byla státní podpora poskytována v souladu s platnými předpisy. Poukázaly na skutečnost, že v důsledku silné konkurence na světovém trhu pro stavbu lodí byla řada dánských loděnic uzavřena či čelí úpadku, aniž by jim byla poskytnuta státní podpora. Potvrdily rovněž, že sortiment výrobků dánských loděnic je podobný jako v případě polských loděnic, což znamená, že by dánské loděnice mohly být postiženy nekalou hospodářskou soutěží. Dánsko rovněž Komisi vyzvalo, aby od loděnice v Gdaňsku vyžadovala snížení výrobní kapacity, aby státní podpora nebyla použita k zvýšení celosvětové nadměrné výrobní kapacity.

| (70) | Společnost Ray Car Carriers, největší odběratel skupiny gdyňských loděnic a menšinový akcionář mateřské společnosti loděnice v Gdaňsku, zdůraznila význam skupiny pro svou vlastní činnost vzhledem k existujícím smlouvám uzavřeným s loděnicí. |
| --- | --- |

(70)

Společnost Ray Car Carriers, největší odběratel skupiny gdyňských loděnic a menšinový akcionář mateřské společnosti loděnice v Gdaňsku, zdůraznila význam skupiny pro svou vlastní činnost vzhledem k existujícím smlouvám uzavřeným s loděnicí.

| (71) | Odborový svaz „Solidarita“ vyzdvihl zhoršující se situaci loděnice a tvrdil, že je nezbytná urychlená restrukturalizace. Odborový svaz popsal některá restrukturalizační opatření, která již byla v loděnici provedena, a vyjádřil přesvědčení, že se s technologií a zaměstnanci, které má loděnice k dispozici, zařadí mezi jiné ziskové evropské loděnice. Státní podpora je proto nezbytná k provedení plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(71)

Odborový svaz „Solidarita“ vyzdvihl zhoršující se situaci loděnice a tvrdil, že je nezbytná urychlená restrukturalizace. Odborový svaz popsal některá restrukturalizační opatření, která již byla v loděnici provedena, a vyjádřil přesvědčení, že se s technologií a zaměstnanci, které má loděnice k dispozici, zařadí mezi jiné ziskové evropské loděnice. Státní podpora je proto nezbytná k provedení plánu restrukturalizace.

| (72) | Sdružení polských námořních odvětví Forum Okrętowe objasnilo příčiny obtíží loděnice a vyslovilo svou podporu procesu restrukturalizace a použití státní podpory za tímto účelem. |
| --- | --- |

(72)

Sdružení polských námořních odvětví Forum Okrętowe objasnilo příčiny obtíží loděnice a vyslovilo svou podporu procesu restrukturalizace a použití státní podpory za tímto účelem.

c)   Připomínky Polska

| (73) | Stejně jako skupina gdyňských loděnic podalo i Polsko připomínky k aspektům pravomoci Komise, jakož i slučitelnosti podpory se společným trhem. |
| --- | --- |

(73)

Stejně jako skupina gdyňských loděnic podalo i Polsko připomínky k aspektům pravomoci Komise, jakož i slučitelnosti podpory se společným trhem.

| (74) | Co se týká restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a, Polsko nepředložilo žádná další tvrzení. Ve své reakci na připomínky skupiny gdyňských loděnic však Polsko vyslovilo nesouhlas s jejím výkladem polských právních předpisů. |
| --- | --- |

(74)

Co se týká restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a, Polsko nepředložilo žádná další tvrzení. Ve své reakci na připomínky skupiny gdyňských loděnic však Polsko vyslovilo nesouhlas s jejím výkladem polských právních předpisů.

| (75) | Pokud jde o opatření uvedená v části B přílohy II rozhodnutí, Polsko nevyvrátilo závěry Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o opatření uvedená v části B přílohy II rozhodnutí, Polsko nevyvrátilo závěry Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

| (76) | Co se týká slučitelnosti nové podpory se společným trhem, Polsko uvedlo, že plán restrukturalizace z března 2004 představoval řádný ekonomický základ pro proces restrukturalizace loděnice. Polsko připustilo, že se proces restrukturalizace uskutečnil s omezenými finančními zdroji, vedl však ke zlepšení finanční situace loděnice. Polské orgány poté poskytly stručný popis restrukturalizačních opatření obsažených v plánu restrukturalizace z března 2004, aby prokázaly, že restrukturalizace nebyla svým rozsahem čistě finanční. Polsko obhajovalo vyrovnávací opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z března 2004, která byla provedena v rámci skupiny gdyňských loděnic. Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, Polsko uvedlo, že podpora nebyla použita pro jiné účely než na restrukturalizaci, a tvrdilo, že intenzita podpory činila 31 %, tj. podpora jako procentuální podíl celkových nákladů restrukturalizace, včetně provozních nákladů. Polsko uvedlo, že za „vlastní příspěvek“ je nutno považovat plánované navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku ze strany loděnice v Gdyni, nové sjednání smluvních cen spolu s kumulovanými zisky a kladnými peněžními toky vytvořenými loděnicí v budoucnu. |
| --- | --- |

(76)

Co se týká slučitelnosti nové podpory se společným trhem, Polsko uvedlo, že plán restrukturalizace z března 2004 představoval řádný ekonomický základ pro proces restrukturalizace loděnice. Polsko připustilo, že se proces restrukturalizace uskutečnil s omezenými finančními zdroji, vedl však ke zlepšení finanční situace loděnice. Polské orgány poté poskytly stručný popis restrukturalizačních opatření obsažených v plánu restrukturalizace z března 2004, aby prokázaly, že restrukturalizace nebyla svým rozsahem čistě finanční. Polsko obhajovalo vyrovnávací opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z března 2004, která byla provedena v rámci skupiny gdyňských loděnic. Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, Polsko uvedlo, že podpora nebyla použita pro jiné účely než na restrukturalizaci, a tvrdilo, že intenzita podpory činila 31 %, tj. podpora jako procentuální podíl celkových nákladů restrukturalizace, včetně provozních nákladů. Polsko uvedlo, že za „vlastní příspěvek“ je nutno považovat plánované navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku ze strany loděnice v Gdyni, nové sjednání smluvních cen spolu s kumulovanými zisky a kladnými peněžními toky vytvořenými loděnicí v budoucnu.

| (77) | Polské orgány podrobně popsaly, jak fungoval režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny, a tvrdily, že tyto záruky byly poskytnuty za tržních podmínek, nepředstavují proto státní podporu. |
| --- | --- |

(77)

Polské orgány podrobně popsaly, jak fungoval režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny, a tvrdily, že tyto záruky byly poskytnuty za tržních podmínek, nepředstavují proto státní podporu.

4.   Chronologický popis rozhodujících událostí po vydání rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (78) | Níže je shrnuto šetření Komise a události, k nimž došlo v jeho průběhu. |
| --- | --- |

(78)

Níže je shrnuto šetření Komise a události, k nimž došlo v jeho průběhu.

| (79) | V reakci na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení předložily polské orgány na podzim 2005 dvě linie argumentace: na straně jedné zpochybnily pravomoc Komise jednat ve věci opatření vymezených v rozhodnutí Komise jako nová podpora a na druhou stranu tvrdily, že i kdyby tato opatření představovala novou podporu, jsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci. Reakce skupiny gdyňských loděnic na rozhodnutí Komise měla podobnou povahu. Obě reakce byly popsány výše. |
| --- | --- |

(79)

V reakci na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení předložily polské orgány na podzim 2005 dvě linie argumentace: na straně jedné zpochybnily pravomoc Komise jednat ve věci opatření vymezených v rozhodnutí Komise jako nová podpora a na druhou stranu tvrdily, že i kdyby tato opatření představovala novou podporu, jsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci. Reakce skupiny gdyňských loděnic na rozhodnutí Komise měla podobnou povahu. Obě reakce byly popsány výše.

| (80) | K doložení svého tvrzení, že se jedná o slučitelnou podporu, poskytlo Polsko Komisi plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004, který byl Komisi předložen v říjnu 2004 a s ohledem na nějž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení kvůli pochybnostem, co se týká jeho věrohodnosti a spolehlivosti. Komise nicméně plán restrukturalizace z roku 2004 pečlivě přezkoumala a vyžádala si pomoc externího poradce. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2004 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci, které jsou stanoveny v platných pokynech. Na schůzce dne 22. února 2006 Komise polským orgánům objasnila své hlavní pochybnosti. Komise vyzdvihla hlavní nedostatky plánu restrukturalizace z roku 2004: nízké investice, nízká plánovaná produktivita, vysoké výrobní náklady, zejména režijní náklady, a nedostatečné posílení vlastní kapitálové základny loděnice. Podporu poskytnutou loděnici je nutno považovat za provozní podporu na restrukturalizaci dluhu a pokračování činnosti loděnice. |
| --- | --- |

(80)

K doložení svého tvrzení, že se jedná o slučitelnou podporu, poskytlo Polsko Komisi plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004, který byl Komisi předložen v říjnu 2004 a s ohledem na nějž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení kvůli pochybnostem, co se týká jeho věrohodnosti a spolehlivosti. Komise nicméně plán restrukturalizace z roku 2004 pečlivě přezkoumala a vyžádala si pomoc externího poradce. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2004 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci, které jsou stanoveny v platných pokynech. Na schůzce dne 22. února 2006 Komise polským orgánům objasnila své hlavní pochybnosti. Komise vyzdvihla hlavní nedostatky plánu restrukturalizace z roku 2004: nízké investice, nízká plánovaná produktivita, vysoké výrobní náklady, zejména režijní náklady, a nedostatečné posílení vlastní kapitálové základny loděnice. Podporu poskytnutou loděnici je nutno považovat za provozní podporu na restrukturalizaci dluhu a pokračování činnosti loděnice.

| (81) | V prosinci 2005 Komise z veřejných zdrojů (11) zjistila, že byla založena Korporacja Polskie Stocznia (dále jen „KPS“), kapitálová skupina ve veřejném vlastnictví, s cílem sdružit tři velké polské loděnice v Gdyni, Gdaňsku a Štětíně pod jednu střechu (dále jen „konsolidační plán“). Hlavní úlohou KPS bylo poskytnout loděnicím finanční prostředky na výrobu. Polsko Komisi o konsolidačním plánu neinformovalo v žádné fázi řízení, před vydáním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, ani posléze. |
| --- | --- |

(81)

V prosinci 2005 Komise z veřejných zdrojů (11) zjistila, že byla založena Korporacja Polskie Stocznia (dále jen „KPS“), kapitálová skupina ve veřejném vlastnictví, s cílem sdružit tři velké polské loděnice v Gdyni, Gdaňsku a Štětíně pod jednu střechu (dále jen „konsolidační plán“). Hlavní úlohou KPS bylo poskytnout loděnicím finanční prostředky na výrobu. Polsko Komisi o konsolidačním plánu neinformovalo v žádné fázi řízení, před vydáním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, ani posléze.

| (82) | Komise se zároveň z tisku dověděla o probíhajících jednáních o prodeji loděnic v Gdyni a Gdaňsku strategickým investorům a o oddělení obou společností, které až dosud fungovaly jako součást téže skupiny. Komise dopisem ze dne 13. ledna 2006 polskou vládu požádala, aby vysvětlila, jaká je její strategie pro skupinu gdyňských loděnic. |
| --- | --- |

(82)

Komise se zároveň z tisku dověděla o probíhajících jednáních o prodeji loděnic v Gdyni a Gdaňsku strategickým investorům a o oddělení obou společností, které až dosud fungovaly jako součást téže skupiny. Komise dopisem ze dne 13. ledna 2006 polskou vládu požádala, aby vysvětlila, jaká je její strategie pro skupinu gdyňských loděnic.

| (83) | Polsko v dopise ze dne 20. února 2006 objasnilo, že dříve byl konsolidační plán skutečně zvažován, bylo však od něho upuštěno a brzy bude přijata nová strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí. |
| --- | --- |

(83)

Polsko v dopise ze dne 20. února 2006 objasnilo, že dříve byl konsolidační plán skutečně zvažován, bylo však od něho upuštěno a brzy bude přijata nová strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí.

| (84) | Na schůzce dne 22. února 2006 a dopisem ze dne 13. března 2006 polské orgány Komisi informovaly, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004 je zastaralý a je nutno jej pozměnit. Polské orgány se zavázaly, že aktualizovaný plán restrukturalizace předloží do června 2006. Polské orgány představily rovněž hlavní rysy nové strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí. Za prvé, gdaňská loděnice má být co nejdříve vyčleněna ze skupiny gdyňských loděnic. Za druhé, vláda umožní vložení soukromého kapitálu do loděnice v Gdaňsku s dlouhodobým cílem loděnici plně privatizovat. |
| --- | --- |

(84)

Na schůzce dne 22. února 2006 a dopisem ze dne 13. března 2006 polské orgány Komisi informovaly, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2004 je zastaralý a je nutno jej pozměnit. Polské orgány se zavázaly, že aktualizovaný plán restrukturalizace předloží do června 2006. Polské orgány představily rovněž hlavní rysy nové strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí. Za prvé, gdaňská loděnice má být co nejdříve vyčleněna ze skupiny gdyňských loděnic. Za druhé, vláda umožní vložení soukromého kapitálu do loděnice v Gdaňsku s dlouhodobým cílem loděnici plně privatizovat.

| (85) | Dne 9. června 2006 Komise obdržela první předlohu plánu restrukturalizace z roku 2006. Po návštěvě loděnice a obdržení stanoviska externího poradce Komise vyjádřila vážné obavy ohledně této předlohy během návštěvy na místě dne 14. června 2006 a písemně dne 17. července 2006 a poukázala na skutečnost, že se nezdá, že by plán restrukturalizace bylo možno realizovat a že je málo pravděpodobné, že loděnici umožní obnovení dlouhodobé životnosti, aniž by byla nepřiměřeně narušena hospodářská soutěž. Komise podotkla, že se nezdá, že by strategie restrukturalizace byla založena na důkladné analýze ziskovosti jednotlivých činností loděnice v minulosti, nýbrž předpokládala značné rozšíření činnosti související se stavbou lodí. Mimoto neexistovala reálná vyhlídka na finanční restrukturalizaci ze zdrojů nezahrnujících státní podporu a plán byl v přímém rozporu s požadavkem týkajícím se provedení vyrovnávacích opatření, jelikož předpokládal rozšíření činnosti. S ohledem na další spoléhání se na záruky pro financování lodí poskytované vývozní úvěrovou pojišťovnou, která je státní agenturou, Komise loděnici a polské orgány upozornila, že tyto záruky představují státní podporu. |
| --- | --- |

(85)

Dne 9. června 2006 Komise obdržela první předlohu plánu restrukturalizace z roku 2006. Po návštěvě loděnice a obdržení stanoviska externího poradce Komise vyjádřila vážné obavy ohledně této předlohy během návštěvy na místě dne 14. června 2006 a písemně dne 17. července 2006 a poukázala na skutečnost, že se nezdá, že by plán restrukturalizace bylo možno realizovat a že je málo pravděpodobné, že loděnici umožní obnovení dlouhodobé životnosti, aniž by byla nepřiměřeně narušena hospodářská soutěž. Komise podotkla, že se nezdá, že by strategie restrukturalizace byla založena na důkladné analýze ziskovosti jednotlivých činností loděnice v minulosti, nýbrž předpokládala značné rozšíření činnosti související se stavbou lodí. Mimoto neexistovala reálná vyhlídka na finanční restrukturalizaci ze zdrojů nezahrnujících státní podporu a plán byl v přímém rozporu s požadavkem týkajícím se provedení vyrovnávacích opatření, jelikož předpokládal rozšíření činnosti. S ohledem na další spoléhání se na záruky pro financování lodí poskytované vývozní úvěrovou pojišťovnou, která je státní agenturou, Komise loděnici a polské orgány upozornila, že tyto záruky představují státní podporu.

| (86) | Navzdory těmto upozorněním se plán restrukturalizace z roku 2006, který Polsko nakonec předložilo s dvouměsíčním zpožděním v září 2006, významně nelišil od první předlohy. |
| --- | --- |

(86)

Navzdory těmto upozorněním se plán restrukturalizace z roku 2006, který Polsko nakonec předložilo s dvouměsíčním zpožděním v září 2006, významně nelišil od první předlohy.

| (87) | Mezitím v srpnu 2006 převzala většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku Agentura pro rozvoj průmyslu a její dceřiná společnost, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, a to formou přeměny dluhu na akcie (podíly gdyňské loděnice v loděnici Gdaňsk sloužily jako zajištění úvěru, který gdyňské loděnici poskytla Agentura pro rozvoj průmyslu a jehož část měla být splacena v červnu 2006). Touto transakcí byla loděnice v Gdaňsku oddělena od skupiny gdyňských loděnic. |
| --- | --- |

(87)

Mezitím v srpnu 2006 převzala většinový balík akcií loděnice v Gdaňsku Agentura pro rozvoj průmyslu a její dceřiná společnost, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, a to formou přeměny dluhu na akcie (podíly gdyňské loděnice v loděnici Gdaňsk sloužily jako zajištění úvěru, který gdyňské loděnici poskytla Agentura pro rozvoj průmyslu a jehož část měla být splacena v červnu 2006). Touto transakcí byla loděnice v Gdaňsku oddělena od skupiny gdyňských loděnic.

| (88) | Na schůzce dne 7. prosince 2006 a dopisem ze dne 29. ledna 2007 Komise polským orgánům sdělila, že předběžné šetření bylo ukončeno se závěrem, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2006 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci podle stávajících pokynů. |
| --- | --- |

(88)

Na schůzce dne 7. prosince 2006 a dopisem ze dne 29. ledna 2007 Komise polským orgánům sdělila, že předběžné šetření bylo ukončeno se závěrem, že plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2006 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci podle stávajících pokynů.

| (89) | Polské orgány na zmíněné schůzce oznámily, že zamýšlí loděnici v Gdaňsku zprivatizovat. Polsko uvedlo, že proces privatizace má být dokončen do června 2008. V dopise ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo zprivatizovat loděnici v Gdaňsku do konce roku 2007. Během vypracovávání dokumentů pro privatizaci Polsko Komisi požádalo, aby uvedla, jaká vyrovnávací opatření pro loděnici v Gdaňsku považuje za nezbytná, aby bylo možno náležitě informovat potenciální investory. |
| --- | --- |

(89)

Polské orgány na zmíněné schůzce oznámily, že zamýšlí loděnici v Gdaňsku zprivatizovat. Polsko uvedlo, že proces privatizace má být dokončen do června 2008. V dopise ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo zprivatizovat loděnici v Gdaňsku do konce roku 2007. Během vypracovávání dokumentů pro privatizaci Polsko Komisi požádalo, aby uvedla, jaká vyrovnávací opatření pro loděnici v Gdaňsku považuje za nezbytná, aby bylo možno náležitě informovat potenciální investory.

| (90) | V následujících měsících vedení loděnice v Gdaňsku vedlo jednání s různými potenciálními investory s cílem nalézt pro loděnici strategického investora, který by převzal akcie společnosti pocházející z nové emise, a tak poskytl finanční prostředky potřebné pro proces restrukturalizaci, a převzal kontrolu nad společností. |
| --- | --- |

(90)

V následujících měsících vedení loděnice v Gdaňsku vedlo jednání s různými potenciálními investory s cílem nalézt pro loděnici strategického investora, který by převzal akcie společnosti pocházející z nové emise, a tak poskytl finanční prostředky potřebné pro proces restrukturalizaci, a převzal kontrolu nad společností.

| (91) | V návaznosti na dohodu uzavřenou s polskými orgány v prosinci 2006 vedla Komise současně s polskými orgány a loděnicí v Gdaňsku intenzivní jednání s cílem stanovit potřebná vyrovnávací opatření. V dopise ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo uzavřít jeden ze skluzů loděnice v Gdaňsku poté, co budou vyřízeny zbývající zakázky, tj. od ledna 2010. |
| --- | --- |

(91)

V návaznosti na dohodu uzavřenou s polskými orgány v prosinci 2006 vedla Komise současně s polskými orgány a loděnicí v Gdaňsku intenzivní jednání s cílem stanovit potřebná vyrovnávací opatření. V dopise ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo uzavřít jeden ze skluzů loděnice v Gdaňsku poté, co budou vyřízeny zbývající zakázky, tj. od ledna 2010.

| (92) | Za účelem ověření, zda tento návrh představuje skutečné vyrovnávací opatření, Komise loděnici v Gdaňsku požádala, aby jí poskytla řadu údajů. Jelikož poskytnuté informace nebyly úplné a neprokazovaly, že vyrovnávací opatření, která Polsko navrhlo s ohledem na loděnici, byla postačující, Komise dne 19. července 2007 přijala rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 a nařídila Polsku, aby poskytlo informace potřebné za účelem vyřešení otázky vyrovnávacích opatření v loděnici v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(92)

Za účelem ověření, zda tento návrh představuje skutečné vyrovnávací opatření, Komise loděnici v Gdaňsku požádala, aby jí poskytla řadu údajů. Jelikož poskytnuté informace nebyly úplné a neprokazovaly, že vyrovnávací opatření, která Polsko navrhlo s ohledem na loděnici, byla postačující, Komise dne 19. července 2007 přijala rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 a nařídila Polsku, aby poskytlo informace potřebné za účelem vyřešení otázky vyrovnávacích opatření v loděnici v Gdaňsku.

| (93) | Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 20. srpna 2007 a tvrdily, že uzavření více než jednoho skluzu není možné, jelikož by to neumožnilo obnovit dlouhodobou životaschopnost loděnice. Studie předložená na podporu tohoto stanoviska však vycházela z předpokladu, že po uzavření skluzu nebudou provedena žádná restrukturalizační opatření nebo opatření k přizpůsobení se loděnice. Ze stanoviska Polska mimoto vyplývalo, že by budoucí vlastník loděnice mohl zvažovat nákup nového zařízení pro spouštění plavidel na vodu, jelikož dosud využívané skluzy byly pronajaty od třetích stran. Komise proto v dopise ze dne 3. října 2007 uvedla, že otázka nezbytných vyrovnávacích opatření zůstává nevyřešená a že by Polsko mělo potenciální investory zajímající se o koupi loděnice v Gdaňsku náležitě informovat, že podnik obdržel státní podporu po přistoupení Polska k Evropské unii a že je nutné vypracovat věrohodný plán restrukturalizace založený na přijetí skutečných vyrovnávacích opatření. Polské orgány rovněž navrhly, aby byly rozsah a způsob provedení vyrovnávacích opatření dohodnuty s novým vlastníkem loděnice. |
| --- | --- |

(93)

Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 20. srpna 2007 a tvrdily, že uzavření více než jednoho skluzu není možné, jelikož by to neumožnilo obnovit dlouhodobou životaschopnost loděnice. Studie předložená na podporu tohoto stanoviska však vycházela z předpokladu, že po uzavření skluzu nebudou provedena žádná restrukturalizační opatření nebo opatření k přizpůsobení se loděnice. Ze stanoviska Polska mimoto vyplývalo, že by budoucí vlastník loděnice mohl zvažovat nákup nového zařízení pro spouštění plavidel na vodu, jelikož dosud využívané skluzy byly pronajaty od třetích stran. Komise proto v dopise ze dne 3. října 2007 uvedla, že otázka nezbytných vyrovnávacích opatření zůstává nevyřešená a že by Polsko mělo potenciální investory zajímající se o koupi loděnice v Gdaňsku náležitě informovat, že podnik obdržel státní podporu po přistoupení Polska k Evropské unii a že je nutné vypracovat věrohodný plán restrukturalizace založený na přijetí skutečných vyrovnávacích opatření. Polské orgány rovněž navrhly, aby byly rozsah a způsob provedení vyrovnávacích opatření dohodnuty s novým vlastníkem loděnice.

| (94) | V září 2007 vyhlásily polské orgány nabídkové řízení týkající se upsání akcií v nově navýšeném akciovém kapitálu loděnice v Gdaňsku v souladu s usnesením mimořádné valné hromady akcionářů ze dne 10. srpna 2007. ISD Polska, dceřiná společnost ukrajinského výrobce oceli Donbas a menšinový akcionář loděnice v Gdaňsku, předložila v listopadu 2007 závaznou nabídku na získání nových akcií. Akcie z nové emise byly příslušným soudem zaregistrovány v lednu 2008. Společnost ISD Polska mimoto získala většinu stávajících akcií gdaňské loděnice od loděnice v Gdyni, Agentury pro rozvoj průmyslu a její dceřiné společnosti Cenzin. Od ledna 2008 vlastnila společnost ISD Polska 79 % akcií loděnice v Gdaňsku. V dubnu 2008 zřídila mateřská společnost společnosti ISD Polska nový subjekt: společnost ISD Stocznia. Následně byly akcie loděnice v Gdaňsku převedeny ze společnosti ISD Polska na společnost ISD Stocznia, která se oficiálně stala vlastníkem loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(94)

V září 2007 vyhlásily polské orgány nabídkové řízení týkající se upsání akcií v nově navýšeném akciovém kapitálu loděnice v Gdaňsku v souladu s usnesením mimořádné valné hromady akcionářů ze dne 10. srpna 2007. ISD Polska, dceřiná společnost ukrajinského výrobce oceli Donbas a menšinový akcionář loděnice v Gdaňsku, předložila v listopadu 2007 závaznou nabídku na získání nových akcií. Akcie z nové emise byly příslušným soudem zaregistrovány v lednu 2008. Společnost ISD Polska mimoto získala většinu stávajících akcií gdaňské loděnice od loděnice v Gdyni, Agentury pro rozvoj průmyslu a její dceřiné společnosti Cenzin. Od ledna 2008 vlastnila společnost ISD Polska 79 % akcií loděnice v Gdaňsku. V dubnu 2008 zřídila mateřská společnost společnosti ISD Polska nový subjekt: společnost ISD Stocznia. Následně byly akcie loděnice v Gdaňsku převedeny ze společnosti ISD Polska na společnost ISD Stocznia, která se oficiálně stala vlastníkem loděnice v Gdaňsku.

| (95) | Dne 24. ledna 2008 se uskutečnila první schůzka polských orgánů, útvarů Komise a nového většinového akcionáře loděnice v Gdaňsku – společnosti ISD Polska. Následně byla vedena intenzivní technická jednání týkající se plánů nového většinového akcionáře v souvislosti s restrukturalizací loděnice. Dne 11. února a 18. března 2008 se konaly dodatečné schůzky polských orgánů, zástupců společnosti ISD Polska a útvarů Komise. |
| --- | --- |

(95)

Dne 24. ledna 2008 se uskutečnila první schůzka polských orgánů, útvarů Komise a nového většinového akcionáře loděnice v Gdaňsku – společnosti ISD Polska. Následně byla vedena intenzivní technická jednání týkající se plánů nového většinového akcionáře v souvislosti s restrukturalizací loděnice. Dne 11. února a 18. března 2008 se konaly dodatečné schůzky polských orgánů, zástupců společnosti ISD Polska a útvarů Komise.

| (96) | Komise si od Polska vyžádala informace a Polsko v reakci na tuto žádost předložilo několik dokumentů, které obecně představovaly alternativní strategie společnosti ISD Polska s ohledem na vyšetřovací řízení Komise týkající se státní podpory. |
| --- | --- |

(96)

Komise si od Polska vyžádala informace a Polsko v reakci na tuto žádost předložilo několik dokumentů, které obecně představovaly alternativní strategie společnosti ISD Polska s ohledem na vyšetřovací řízení Komise týkající se státní podpory.

| (97) | Za prvé Komise obdržela souhrnný dokument, který popisoval některé prvky strategie restrukturalizace loděnice společností ISD Polska, která předpokládala, že státní podpora bude vrácena (podle společnosti ISD Polska ve výši 20 miliónů EUR). Toto bylo údajně základem rozhodnutí společnosti ISD Polska o získání loděnice. Společnost IDS Polska následně na schůzce dne 18. března 2008 uvedla, že tato alternativa se již nebere v úvahu, jelikož státní podpora, kterou by bylo nutno navrátit, byla vyšší, než společnost původně předpokládala. |
| --- | --- |

(97)

Za prvé Komise obdržela souhrnný dokument, který popisoval některé prvky strategie restrukturalizace loděnice společností ISD Polska, která předpokládala, že státní podpora bude vrácena (podle společnosti ISD Polska ve výši 20 miliónů EUR). Toto bylo údajně základem rozhodnutí společnosti ISD Polska o získání loděnice. Společnost IDS Polska následně na schůzce dne 18. března 2008 uvedla, že tato alternativa se již nebere v úvahu, jelikož státní podpora, kterou by bylo nutno navrátit, byla vyšší, než společnost původně předpokládala.

| (98) | Za druhé Komise obdržela předlohu obchodního plánu předpokládajícího restrukturalizaci, která bude provedena podle pokynů pro státní podporu. Tento scénář předpokládal diverzifikaci činnosti na tři oblasti: stavbu lodí jako hlavní činnost, výrobu vrtulí pro větrné elektrárny a výrobu ocelových konstrukcí. Pokud jde o výrobní kapacitu loděnice, plán předpokládal, že činnost bude až do roku 2012 vykonávána na třech existujících skluzech, které budou od roku 2013 nahrazeny novým plovoucím dokem. Předloha obchodního plánu předpokládala investice ve výši 183 miliónů EUR. |
| --- | --- |

(98)

Za druhé Komise obdržela předlohu obchodního plánu předpokládajícího restrukturalizaci, která bude provedena podle pokynů pro státní podporu. Tento scénář předpokládal diverzifikaci činnosti na tři oblasti: stavbu lodí jako hlavní činnost, výrobu vrtulí pro větrné elektrárny a výrobu ocelových konstrukcí. Pokud jde o výrobní kapacitu loděnice, plán předpokládal, že činnost bude až do roku 2012 vykonávána na třech existujících skluzech, které budou od roku 2013 nahrazeny novým plovoucím dokem. Předloha obchodního plánu předpokládala investice ve výši 183 miliónů EUR.

| (99) | Za třetí Komise obdržela od společnosti ISD Polska stručnou analýzu, která údajně prokazovala, že by okamžité uzavření dvou skluzů a omezení výroby od roku 2013 loděnici neumožnilo obnovit životaschopnost výroby. |
| --- | --- |

(99)

Za třetí Komise obdržela od společnosti ISD Polska stručnou analýzu, která údajně prokazovala, že by okamžité uzavření dvou skluzů a omezení výroby od roku 2013 loděnici neumožnilo obnovit životaschopnost výroby.

| (100) | Žádný z výše uvedených dokumentů, které polské orgány poskytly po privatizaci, nelze považovat za úplný, koherentní plán restrukturalizace, který je v souladu s pokyny pro státní podporu. |
| --- | --- |

(100)

Žádný z výše uvedených dokumentů, které polské orgány poskytly po privatizaci, nelze považovat za úplný, koherentní plán restrukturalizace, který je v souladu s pokyny pro státní podporu.

| (101) | Dopisem ze dne 22. dubna 2008 Komise Polsko opětovně požádala, aby předložilo předlohu úplného plánu restrukturalizace loděnice. Jelikož poskytnuté informace nebyly považovány za dostatečné, přijala Komise dne 23. května 2008 rozhodnutí (12) podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 a nařídila Polsku, aby poskytlo veškeré dokumenty, informace a údaje, které jsou nezbytné pro posouzení, zda a kdy může loděnice v Gdaňsku obnovit svou životaschopnost, zda budou provedena nezbytná vyrovnávací opatření, zda je státní podpora omezená na nezbytné minimum a jaký bude vlastní příspěvek nezahrnující státní podporu v souladu s požadavky pokynů, a tudíž posouzení, zda je podpora na restrukturalizaci poskytnutá loděnici v Gdaňsku slučitelná se společným trhem. Požadované informace měly být poskytnuty do dne 26. června 2008. |
| --- | --- |

(101)

Dopisem ze dne 22. dubna 2008 Komise Polsko opětovně požádala, aby předložilo předlohu úplného plánu restrukturalizace loděnice. Jelikož poskytnuté informace nebyly považovány za dostatečné, přijala Komise dne 23. května 2008 rozhodnutí (12) podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 a nařídila Polsku, aby poskytlo veškeré dokumenty, informace a údaje, které jsou nezbytné pro posouzení, zda a kdy může loděnice v Gdaňsku obnovit svou životaschopnost, zda budou provedena nezbytná vyrovnávací opatření, zda je státní podpora omezená na nezbytné minimum a jaký bude vlastní příspěvek nezahrnující státní podporu v souladu s požadavky pokynů, a tudíž posouzení, zda je podpora na restrukturalizaci poskytnutá loděnici v Gdaňsku slučitelná se společným trhem. Požadované informace měly být poskytnuty do dne 26. června 2008.

| (102) | Na schůzce dne 10. června 2008 vyšlo najevo, že polské orgány vedou intenzivní jednání se společností ISD Polska a gdaňskou loděnicí ohledně možné koupě loděnice v Gdyni a o sloučení obou loděnic. Polsko navrhlo nová vyrovnávací opatření, jež by byla provedena ve sloučené loděnici, a uvedlo, že nový investor jako podmínku účasti v privatizaci loděnice v Gdyni požaduje další státní podporu. Polsko rovněž Komisi sdělilo, že v reakci na výše uvedený příkaz k poskytnutí informací společnost ISD Polska vypracovává pro obě loděnice společný plán restrukturalizace, jenž bude Komisi předložen do dne 26. června 2008. |
| --- | --- |

(102)

Na schůzce dne 10. června 2008 vyšlo najevo, že polské orgány vedou intenzivní jednání se společností ISD Polska a gdaňskou loděnicí ohledně možné koupě loděnice v Gdyni a o sloučení obou loděnic. Polsko navrhlo nová vyrovnávací opatření, jež by byla provedena ve sloučené loděnici, a uvedlo, že nový investor jako podmínku účasti v privatizaci loděnice v Gdyni požaduje další státní podporu. Polsko rovněž Komisi sdělilo, že v reakci na výše uvedený příkaz k poskytnutí informací společnost ISD Polska vypracovává pro obě loděnice společný plán restrukturalizace, jenž bude Komisi předložen do dne 26. června 2008.

| (103) | Na žádost polských orgánů Komise Polsko a společnost ISD Polska na schůzce dne 10. června 2008 a opakovaně na schůzce dne 13. června 2008 informovala, že je nutno splnit určité rámcové podmínky, pokud má společnost ISD Polska koupit loděnici v Gdyni s úmyslem provozovat ji společně s gdaňskou loděnicí. Těmito rámcovými podmínkami bylo to, že společnost ISD Polska musí do 26. června 2008 předložit společný plán restrukturalizace pro obě loděnice, musí významně přispět k financování nákladů restrukturalizace a přijmout smysluplná vyrovnávací opatření v souladu s příslušnými pokyny. Komise uvedla, že navrhovaný příspěvek společnosti ISD Polska na náklady restrukturalizace nepostačuje s přihlédnutím k částce státní podpory, kterou obě loděnice obdržely v minulosti, a další podpoře, o niž společnost ISD Polska požádala v souvislosti s privatizací. |
| --- | --- |

(103)

Na žádost polských orgánů Komise Polsko a společnost ISD Polska na schůzce dne 10. června 2008 a opakovaně na schůzce dne 13. června 2008 informovala, že je nutno splnit určité rámcové podmínky, pokud má společnost ISD Polska koupit loděnici v Gdyni s úmyslem provozovat ji společně s gdaňskou loděnicí. Těmito rámcovými podmínkami bylo to, že společnost ISD Polska musí do 26. června 2008 předložit společný plán restrukturalizace pro obě loděnice, musí významně přispět k financování nákladů restrukturalizace a přijmout smysluplná vyrovnávací opatření v souladu s příslušnými pokyny. Komise uvedla, že navrhovaný příspěvek společnosti ISD Polska na náklady restrukturalizace nepostačuje s přihlédnutím k částce státní podpory, kterou obě loděnice obdržely v minulosti, a další podpoře, o niž společnost ISD Polska požádala v souvislosti s privatizací.

| (104) | Dne 26. června 2008 Komise obdržela předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost ISD Polska, s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko–gdyňské loděnice“, v němž byla předložena společná strategie restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni (dále jen „společný plán restrukturalizace (vypracovaný společností ISD)“). |
| --- | --- |

(104)

Dne 26. června 2008 Komise obdržela předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost ISD Polska, s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko–gdyňské loděnice“, v němž byla předložena společná strategie restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni (dále jen „společný plán restrukturalizace (vypracovaný společností ISD)“).

| (105) | Dne 12. září 2008 Polsko předložilo konečný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko–gdyňské loděnice“ (dále jen „společný plán restrukturalizace ze dne 12. září“), který byl v podstatě aktualizovanou verzí společného plánu restrukturalizace ze dne 26. června 2008. |
| --- | --- |

(105)

Dne 12. září 2008 Polsko předložilo konečný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko–gdyňské loděnice“ (dále jen „společný plán restrukturalizace ze dne 12. září“), který byl v podstatě aktualizovanou verzí společného plánu restrukturalizace ze dne 26. června 2008.

| (106) | Dne 6. listopadu 2008 ukončila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci pro loděnici v Gdyni se závěrem, že podpora pro loděnici nebyla slučitelná se společným trhem, a nařídila její navrácení (13). V tomto rozhodnutí Komise odmítla společný plán restrukturalizace ze dne 12. září, jelikož nebylo prokázáno, že by tento plán vedl k obnovení dlouhodobé životaschopnosti obou loděnic vykonávajících činnost v rámci jedné skupiny, že podpora byla omezena na nezbytné minimum a že byla zajištěna opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno poskytnutím podpory. |
| --- | --- |

(106)

Dne 6. listopadu 2008 ukončila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci pro loděnici v Gdyni se závěrem, že podpora pro loděnici nebyla slučitelná se společným trhem, a nařídila její navrácení (13). V tomto rozhodnutí Komise odmítla společný plán restrukturalizace ze dne 12. září, jelikož nebylo prokázáno, že by tento plán vedl k obnovení dlouhodobé životaschopnosti obou loděnic vykonávajících činnost v rámci jedné skupiny, že podpora byla omezena na nezbytné minimum a že byla zajištěna opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno poskytnutím podpory.

| (107) | V listopadu 2008 obdržela Komise předlohu samostatného plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku, který vypracovala společnost ISD Polska. Po rozsáhlé korespondenci mezi útvary Komise, polskými orgány a společností ISD Polska obdržela Komise dne 8. května 2009 konečný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku s názvem „Plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Revidovaná verze plánu ze dne 5. prosince 2008“, ze dne 7. května 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2009“). |
| --- | --- |

(107)

V listopadu 2008 obdržela Komise předlohu samostatného plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku, který vypracovala společnost ISD Polska. Po rozsáhlé korespondenci mezi útvary Komise, polskými orgány a společností ISD Polska obdržela Komise dne 8. května 2009 konečný plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku s názvem „Plán restrukturalizace loděnice v Gdaňsku. Revidovaná verze plánu ze dne 5. prosince 2008“, ze dne 7. května 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2009“).

5.   Plán restrukturalizace z roku 2009

| (108) | V plánu restrukturalizace z roku 2009 je připomenuto neprovedení plánu restrukturalizace z roku 2006, který měl obnovit životaschopnost loděnice, a uvedeny příčiny stávajících finančních obtíží loděnice. V plánu je zdůrazněno, že se v roce 2006 neuskutečnila privatizace loděnice a rovněž nedošlo k navýšení kapitálu loděnice na úroveň, která by umožnila provést restrukturalizaci. V plánu jsou uvedeny rovněž makroekonomické činitele, například zhodnocení polského zlotého vůči americkému dolaru, růst cen oceli, a taktéž vnitřní činitele, například odliv kvalifikovaných pracovníků z loděnice, vysoká úroveň absence, špatná organizace práce a nízká produktivita. |
| --- | --- |

(108)

V plánu restrukturalizace z roku 2009 je připomenuto neprovedení plánu restrukturalizace z roku 2006, který měl obnovit životaschopnost loděnice, a uvedeny příčiny stávajících finančních obtíží loděnice. V plánu je zdůrazněno, že se v roce 2006 neuskutečnila privatizace loděnice a rovněž nedošlo k navýšení kapitálu loděnice na úroveň, která by umožnila provést restrukturalizaci. V plánu jsou uvedeny rovněž makroekonomické činitele, například zhodnocení polského zlotého vůči americkému dolaru, růst cen oceli, a taktéž vnitřní činitele, například odliv kvalifikovaných pracovníků z loděnice, vysoká úroveň absence, špatná organizace práce a nízká produktivita.

a)   Prodejní strategie

| (109) | Plán předpokládá, že loděnice bude diverzifikovat svou činnost. V plánu se předpokládá, že loděnice bude zpracovávat přibližně [... více než 100] (14) tisíc tun oceli ročně: [... přibližně 15 %] tun pro potřeby stavby lodí, [... přibližně 40 %] tun pro výrobu věží větrných elektráren a [... přibližně 45 %] tun pro výrobu ocelových konstrukcí. |
| --- | --- |

(109)

Plán předpokládá, že loděnice bude diverzifikovat svou činnost. V plánu se předpokládá, že loděnice bude zpracovávat přibližně [... více než 100] (14) tisíc tun oceli ročně: [... přibližně 15 %] tun pro potřeby stavby lodí, [... přibližně 40 %] tun pro výrobu věží větrných elektráren a [... přibližně 45 %] tun pro výrobu ocelových konstrukcí.

| (110) | Pokud jde o stavbu lodí, společnost ISD Polska se zaměří na vykonávání činnosti v segmentu částečně vybavených trupů speciálních pobřežních plavidel a plavidel, která se používají při seizmickém výzkumu. |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o stavbu lodí, společnost ISD Polska se zaměří na vykonávání činnosti v segmentu částečně vybavených trupů speciálních pobřežních plavidel a plavidel, která se používají při seizmickém výzkumu.

| (111) | Analýza trhu vychází ze srovnání s výrobním portfoliem jiných evropských loděnic a zkušeností loděnice v Gdaňsku. Plán předpokládá, že se loděnice soustředí na výrobu částečně vybavených pobřežních plavidel a plavidel, která se používají při seizmickém výzkumu, a to jako subdodavatel jiných loděnic. Plán restrukturalizace z roku 2009 popisuje dřívější zkušenosti loděnice v Gdaňsku se stavbou trupů pobřežních plavidel a objasňuje, že loděnice má tato plavidla ve své knize zakázek. |
| --- | --- |

(111)

Analýza trhu vychází ze srovnání s výrobním portfoliem jiných evropských loděnic a zkušeností loděnice v Gdaňsku. Plán předpokládá, že se loděnice soustředí na výrobu částečně vybavených pobřežních plavidel a plavidel, která se používají při seizmickém výzkumu, a to jako subdodavatel jiných loděnic. Plán restrukturalizace z roku 2009 popisuje dřívější zkušenosti loděnice v Gdaňsku se stavbou trupů pobřežních plavidel a objasňuje, že loděnice má tato plavidla ve své knize zakázek.

| (112) | Plánované výrobní portfolio předpokládá výrobu až [...] trupů/plavidel ročně. Loděnice plánuje uzavření dlouhodobých smluv o spolupráci s loděnicemi působícími v segmentu pobřežních plavidel a výrobu částí kompletních plavidel pro tyto loděnice. |
| --- | --- |

(112)

Plánované výrobní portfolio předpokládá výrobu až [...] trupů/plavidel ročně. Loděnice plánuje uzavření dlouhodobých smluv o spolupráci s loděnicemi působícími v segmentu pobřežních plavidel a výrobu částí kompletních plavidel pro tyto loděnice.

| (113) | Pokud jde o výrobu mimo stavbu lodí, společnost ISD Polska hodlá zahájit výrobu věží větrných elektráren a ocelových konstrukcí. Plán předpokládá, že výroba věží větrných elektráren (s předpokládanou délkou 80 m) bude zahájena v roce 2012 na úrovni [...] kusů, posléze od roku 2015 vzroste na [...] kusů. |
| --- | --- |

(113)

Pokud jde o výrobu mimo stavbu lodí, společnost ISD Polska hodlá zahájit výrobu věží větrných elektráren a ocelových konstrukcí. Plán předpokládá, že výroba věží větrných elektráren (s předpokládanou délkou 80 m) bude zahájena v roce 2012 na úrovni [...] kusů, posléze od roku 2015 vzroste na [...] kusů.

| (114) | Plán předpokládá výrobu různých ocelových konstrukcí (např. jeřábů, polotovarů, skladových konstrukcí, ocelových konstrukcí pro stavebnictví), která se zvýší z [... více než 10 000] tun v roce 2008 na [... více než 50 000] tun od roku 2013 (15). |
| --- | --- |

(114)

Plán předpokládá výrobu různých ocelových konstrukcí (např. jeřábů, polotovarů, skladových konstrukcí, ocelových konstrukcí pro stavebnictví), která se zvýší z [... více než 10 000] tun v roce 2008 na [... více než 50 000] tun od roku 2013 (15).

| (115) | Plán restrukturalizace popisuje know-how společnosti ISD Polska (nebo jiných společností patřících do skupiny Donbas) v oblasti ocelových konstrukcí. Plánuje se přesun některých oblastí výroby ze společnosti Huta Częstochowa do loděnice v Gdaňsku. Plán shrnuje výsledky tržní studie, kterou provedl nezávislý poradce při přípravě na rozvoj segmentu ocelových konstrukcí v loděnici v Gdaňsku po převzetí části podílů společností ISD Polska počátkem roku 2007. Tato studie předpokládá růst v segmentu ocelových konstrukcí v Evropě, zejména v Polsku (např. v souvislosti s rozvojem infrastruktury s podporou ze strukturálních fondů). Plán objasňuje, že loděnice v Gdaňsku má potenciál k rozvoji činnosti v oblasti ocelových konstrukcí s ohledem na očekávaný růst trhu ocelových konstrukcí, dobrou polohu u moře, která umožňuje levnou přepravu, a vzhledem ke zkušenostem skupiny ISD Polska. |
| --- | --- |

(115)

Plán restrukturalizace popisuje know-how společnosti ISD Polska (nebo jiných společností patřících do skupiny Donbas) v oblasti ocelových konstrukcí. Plánuje se přesun některých oblastí výroby ze společnosti Huta Częstochowa do loděnice v Gdaňsku. Plán shrnuje výsledky tržní studie, kterou provedl nezávislý poradce při přípravě na rozvoj segmentu ocelových konstrukcí v loděnici v Gdaňsku po převzetí části podílů společností ISD Polska počátkem roku 2007. Tato studie předpokládá růst v segmentu ocelových konstrukcí v Evropě, zejména v Polsku (např. v souvislosti s rozvojem infrastruktury s podporou ze strukturálních fondů). Plán objasňuje, že loděnice v Gdaňsku má potenciál k rozvoji činnosti v oblasti ocelových konstrukcí s ohledem na očekávaný růst trhu ocelových konstrukcí, dobrou polohu u moře, která umožňuje levnou přepravu, a vzhledem ke zkušenostem skupiny ISD Polska.

| (116) | Společnost ISD Polska skutečně zahájila výrobu ocelových konstrukci v loděnici v Gdaňsku neprodleně po převzetí loděnice. V roce 2008 loděnice prodala přibližně [... více než 10] tisíc tun ocelových konstrukcí, jednalo se převážně o části věží větrných elektráren. |
| --- | --- |

(116)

Společnost ISD Polska skutečně zahájila výrobu ocelových konstrukci v loděnici v Gdaňsku neprodleně po převzetí loděnice. V roce 2008 loděnice prodala přibližně [... více než 10] tisíc tun ocelových konstrukcí, jednalo se převážně o části věží větrných elektráren.

| (117) | Pán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje různé prognózy týkající se objemu výroby ocelových konstrukcí, jak je uvedeno v tabulce č. 2.

  Tabulka 2


  Plánovaná výroba ocelových konstrukcí v tunách (plán restrukturalizace z roku 2009)













  Výrobky | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeřáby | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Polotovary | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skladové konstrukce | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ocelové konstrukce pro stavebnictví | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Celkem | [...více než 10 000] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...více než 50 000] | [...více než 50 000] |

(117)

Pán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje různé prognózy týkající se objemu výroby ocelových konstrukcí, jak je uvedeno v tabulce č. 2.

Tabulka 2

Plánovaná výroba ocelových konstrukcí v tunách (plán restrukturalizace z roku 2009)

Výrobky

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Jeřáby

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Polotovary

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skladové konstrukce

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ocelové konstrukce pro stavebnictví

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celkem

[...více než 10 000]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...více než 50 000]

[...více než 50 000]

b)   Průmyslová a provozní restrukturalizace

| (118) | V plánu restrukturalizace z roku 2009 je uvedeno, že se výrobní aktiva loděnice značně znehodnotila a jsou na stejné úrovni jako aktiva evropských loděnic na počátku 90. let minulého století. Plánované investice do stavby plavidel činí [... méně než 100] miliónů EUR a pro činnosti nesouvisející se stavbou lodí [... přibližně 200] miliónů PLN ([...] miliónů PLN do výroby věží větrných elektráren a [...] miliónů PLN do výroby ocelových konstrukcí). |
| --- | --- |

(118)

V plánu restrukturalizace z roku 2009 je uvedeno, že se výrobní aktiva loděnice značně znehodnotila a jsou na stejné úrovni jako aktiva evropských loděnic na počátku 90. let minulého století. Plánované investice do stavby plavidel činí [... méně než 100] miliónů EUR a pro činnosti nesouvisející se stavbou lodí [... přibližně 200] miliónů PLN ([...] miliónů PLN do výroby věží větrných elektráren a [...] miliónů PLN do výroby ocelových konstrukcí).

| (119) | Investice v oblasti stavby lodí se uskuteční mezi rokem 2009 a 2011. Hlavní složkou (16) jsou investice do nové infrastruktury umožňující spouštění plavidel na vodu, portálů pro řezání, zpracování panelů a ventilaci. Tyto investice by spolu s organizačními změnami měly vést k zvýšení produktivity ze 45 osobohodin/CGT na cílovou hodnotu 27 osobohodin/CGT (17). |
| --- | --- |

(119)

Investice v oblasti stavby lodí se uskuteční mezi rokem 2009 a 2011. Hlavní složkou (16) jsou investice do nové infrastruktury umožňující spouštění plavidel na vodu, portálů pro řezání, zpracování panelů a ventilaci. Tyto investice by spolu s organizačními změnami měly vést k zvýšení produktivity ze 45 osobohodin/CGT na cílovou hodnotu 27 osobohodin/CGT (17).

| (120) | Hlavní organizační potřeby se týkají prodeje (smlouvy), pořizování materiálu a služeb, projekčních kapacit, výroby, lidských zdrojů a informačních technologií. |
| --- | --- |

(120)

Hlavní organizační potřeby se týkají prodeje (smlouvy), pořizování materiálu a služeb, projekčních kapacit, výroby, lidských zdrojů a informačních technologií.

| (121) | Plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá vytvoření plánovacího střediska, které bude odpovídat za účinné plánování výroby na všech organizačních úrovních loděnice. Cílem zřízení tohoto střediska je odstranění nedostatků v procesu plánování, vytváření harmonogramů a rozpočtů a kontroly výrobního procesu. |
| --- | --- |

(121)

Plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá vytvoření plánovacího střediska, které bude odpovídat za účinné plánování výroby na všech organizačních úrovních loděnice. Cílem zřízení tohoto střediska je odstranění nedostatků v procesu plánování, vytváření harmonogramů a rozpočtů a kontroly výrobního procesu.

| (122) | Co se týká uzavírání smluv, společnost ISD Polska zamýšlí zavést valorizační doložky na ochranu loděnice před růstem cen materiálu a mezd přenesením rizika na majitele lodi. Loděnice hodlá rovněž snížit pokuty za prodlevy při výstavbě. Loděnice by měla zavést rovněž novou vzorovou smlouvu. Výňatky z některých stávajících smluv o stavbě lodi byly připojeny k plánu restrukturalizace s cílem prokázat, že se loděnici podařilo sjednat valorizační doložky k zajištění riziku výkyvů cen oceli. |
| --- | --- |

(122)

Co se týká uzavírání smluv, společnost ISD Polska zamýšlí zavést valorizační doložky na ochranu loděnice před růstem cen materiálu a mezd přenesením rizika na majitele lodi. Loděnice hodlá rovněž snížit pokuty za prodlevy při výstavbě. Loděnice by měla zavést rovněž novou vzorovou smlouvu. Výňatky z některých stávajících smluv o stavbě lodi byly připojeny k plánu restrukturalizace s cílem prokázat, že se loděnici podařilo sjednat valorizační doložky k zajištění riziku výkyvů cen oceli.

| (123) | Na ochranu před rizikem měnových výkyvů hodlá loděnice zavést potřebnou infrastrukturu po stanovení nákladů a příjmů vytvářejících měnové riziko a stanovení přípustných úrovní vystavení tomuto riziku. Systém řízení rizik uvedený v plánu restrukturalizace je založen na čtyřech hlavních prvcích: zohlednění tohoto rizika při stanovení strategie loděnice (vymezení odolnosti vůči riziku, kontrola rizika), přizpůsobení organizační struktury, používání informačních technologií a použití různých způsobů pro snížení rizik (přirozený hedging, valorizační doložky ve smlouvách a pořízení finančních produktů jako měnové opce a futures). Plán restrukturalizace popisuje podrobněji navrhovanou politiku v oblasti zajištění proti měnovému riziku. Plán stanoví tři zajišťovací nástroje, které by loděnice měla využívat (přirozený hedging, forwardové měnové transakce a měnové opce); vyčísluje vystavení knihy zakázek měnovým rizikům až do roku 2012 a na tomto základě odhaduje náklady na tyto zajišťovací nástroje. Podle plánu restrukturalizace se společnost ISD Polska obrátila na řadu bank, které jí za účelem vypracování nabídek na zajištění požádaly, aby předložila přiměřenou strategii v oblasti zajištění. Podle plánu by tato strategie měla být vypracována v prvních šesti měsících restrukturalizace. |
| --- | --- |

(123)

Na ochranu před rizikem měnových výkyvů hodlá loděnice zavést potřebnou infrastrukturu po stanovení nákladů a příjmů vytvářejících měnové riziko a stanovení přípustných úrovní vystavení tomuto riziku. Systém řízení rizik uvedený v plánu restrukturalizace je založen na čtyřech hlavních prvcích: zohlednění tohoto rizika při stanovení strategie loděnice (vymezení odolnosti vůči riziku, kontrola rizika), přizpůsobení organizační struktury, používání informačních technologií a použití různých způsobů pro snížení rizik (přirozený hedging, valorizační doložky ve smlouvách a pořízení finančních produktů jako měnové opce a futures). Plán restrukturalizace popisuje podrobněji navrhovanou politiku v oblasti zajištění proti měnovému riziku. Plán stanoví tři zajišťovací nástroje, které by loděnice měla využívat (přirozený hedging, forwardové měnové transakce a měnové opce); vyčísluje vystavení knihy zakázek měnovým rizikům až do roku 2012 a na tomto základě odhaduje náklady na tyto zajišťovací nástroje. Podle plánu restrukturalizace se společnost ISD Polska obrátila na řadu bank, které jí za účelem vypracování nabídek na zajištění požádaly, aby předložila přiměřenou strategii v oblasti zajištění. Podle plánu by tato strategie měla být vypracována v prvních šesti měsících restrukturalizace.

| (124) | Ve výrobní oblasti je cílem odstranit problém neefektivní logistiky v souvislosti s velkými vzdálenostmi mezi výrobou polotovarů a místem montáže plavidel. Plán předpokládá změnu uspořádání staveb v loděnici a revizi technologie stavby lodí. V zájmu zkrácení výrobního cyklu loděnice zajistí optimální dodávky materiálů a bezproblémové fungování výrobního procesu, v jehož rámci jsou potenciální rezervy v oblasti pracovních sil v důsledku cyklického charakteru stavby lodí využívány pružněji v oblasti výroby ocelových konstrukcí. |
| --- | --- |

(124)

Ve výrobní oblasti je cílem odstranit problém neefektivní logistiky v souvislosti s velkými vzdálenostmi mezi výrobou polotovarů a místem montáže plavidel. Plán předpokládá změnu uspořádání staveb v loděnici a revizi technologie stavby lodí. V zájmu zkrácení výrobního cyklu loděnice zajistí optimální dodávky materiálů a bezproblémové fungování výrobního procesu, v jehož rámci jsou potenciální rezervy v oblasti pracovních sil v důsledku cyklického charakteru stavby lodí využívány pružněji v oblasti výroby ocelových konstrukcí.

| (125) | Co se týká pořizování a řízení materiálu, hlavním cílem je snižování nákladů. Restrukturalizační opatření zahrnují například vedení jedné společné databáze údajů týkajících se materiálu, nákupy v souladu s výrobním plánem, zavedení rámcových dohod a elektronické aukce za účelem dosažení úspor, řízení zásob, pořizování materiálu na základě nejméně tří nabídek, spolupráci při nákupech se společností Huta Częstochowa atd. |
| --- | --- |

(125)

Co se týká pořizování a řízení materiálu, hlavním cílem je snižování nákladů. Restrukturalizační opatření zahrnují například vedení jedné společné databáze údajů týkajících se materiálu, nákupy v souladu s výrobním plánem, zavedení rámcových dohod a elektronické aukce za účelem dosažení úspor, řízení zásob, pořizování materiálu na základě nejméně tří nabídek, spolupráci při nákupech se společností Huta Częstochowa atd.

| (126) | V oblasti informačních technologií loděnice plánuje, že zaměstná a vyškolí kvalifikované pracovníky, rozšíří využívání informačních technologií, které má k dispozici, zmodernizuje stávající informační technologie a rovněž zavede jeden informační systém integrovaný se všemi nebo téměř všemi organizačními jednotkami v loděnici. |
| --- | --- |

(126)

V oblasti informačních technologií loděnice plánuje, že zaměstná a vyškolí kvalifikované pracovníky, rozšíří využívání informačních technologií, které má k dispozici, zmodernizuje stávající informační technologie a rovněž zavede jeden informační systém integrovaný se všemi nebo téměř všemi organizačními jednotkami v loděnici.

| (127) | V oblasti zaměstnanosti je cílem vypořádat se s vysokou fluktuací a absencí v práci. Společnost ISD Polska hodlá spolupracovat s místní agenturou pro nábor pracovníků. Interně plán předpokládá rozšíření systémů profesního rozvoje, zavedení motivačního systému odměňování (řízení přesčasových hodin, hodnocení zaměstnanců, kontroly absence v práci a mzda na základě vykonané práce, včasnosti a kvality provedení) a rozvoj podnikové identity. Plán zmiňuje potřebu snížit počet zaměstnanců. |
| --- | --- |

(127)

V oblasti zaměstnanosti je cílem vypořádat se s vysokou fluktuací a absencí v práci. Společnost ISD Polska hodlá spolupracovat s místní agenturou pro nábor pracovníků. Interně plán předpokládá rozšíření systémů profesního rozvoje, zavedení motivačního systému odměňování (řízení přesčasových hodin, hodnocení zaměstnanců, kontroly absence v práci a mzda na základě vykonané práce, včasnosti a kvality provedení) a rozvoj podnikové identity. Plán zmiňuje potřebu snížit počet zaměstnanců.

| (128) | Koncem roku 2008 společnost zaměstnávala 2 235 osob. To znamená snížení počtu zaměstnanců o 658 osob v porovnání s 2 893 pracovníky ke konci roku 2006. |
| --- | --- |

(128)

Koncem roku 2008 společnost zaměstnávala 2 235 osob. To znamená snížení počtu zaměstnanců o 658 osob v porovnání s 2 893 pracovníky ke konci roku 2006.

| (129) | Plán předpokládá snížení počtu zaměstnanců do konce roku 2011 o [...] pracovníků přímo v oblasti výroby a o [...] pracovníků v administrativní oblasti a ostatních osob zaměstnaných na dobu neurčitou. Společnost na druhé straně plánuje postupné zvyšování zaměstnanosti v oblasti nesouvisející přímo se stavbou lodí přibližně o [...] pracovníků (v roce 2013) ve výrobě věží větrných elektráren a o [...] pracovníků (v roce 2013) ve výrobě ocelových konstrukcí. V důsledku toho se počet osob zaměstnaných v podniku sníží o [...] pracovníků. Cílový počet osob zaměstnaných v oblasti stavby lodí se plánuje na úrovni [... méně než 1 500] osob. |
| --- | --- |

(129)

Plán předpokládá snížení počtu zaměstnanců do konce roku 2011 o [...] pracovníků přímo v oblasti výroby a o [...] pracovníků v administrativní oblasti a ostatních osob zaměstnaných na dobu neurčitou. Společnost na druhé straně plánuje postupné zvyšování zaměstnanosti v oblasti nesouvisející přímo se stavbou lodí přibližně o [...] pracovníků (v roce 2013) ve výrobě věží větrných elektráren a o [...] pracovníků (v roce 2013) ve výrobě ocelových konstrukcí. V důsledku toho se počet osob zaměstnaných v podniku sníží o [...] pracovníků. Cílový počet osob zaměstnaných v oblasti stavby lodí se plánuje na úrovni [... méně než 1 500] osob.

| (130) | Revidovaný plán obsahuje rovněž vyčíslení nákladů a výsledků restrukturalizace zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(130)

Revidovaný plán obsahuje rovněž vyčíslení nákladů a výsledků restrukturalizace zaměstnanosti.

| (131) | Co se týká projektových činností, plán předpokládá, že dojde k racionalizaci práce projektové kanceláře a že bude úžeji spjata s výrobním procesem. Plán předpokládá nákup dodatečných nástrojů a systémů pro projektovou kancelář. Co se však týká stavby lodí, plán předpokládá provádění standardních projektů, což povede k snížení nákladů spojených s vypracováním nových projektů. |
| --- | --- |

(131)

Co se týká projektových činností, plán předpokládá, že dojde k racionalizaci práce projektové kanceláře a že bude úžeji spjata s výrobním procesem. Plán předpokládá nákup dodatečných nástrojů a systémů pro projektovou kancelář. Co se však týká stavby lodí, plán předpokládá provádění standardních projektů, což povede k snížení nákladů spojených s vypracováním nových projektů.

| (132) | Plán obsahuje rovněž stručný, obecný popis požadovaných účinků těchto opatření v oblasti organizační restrukturalizace, které vyčísluje s tvrzením, že zvýšení produktivity v důsledku těchto opatření bude činit přibližně 12 osobohodin/CGT (18). |
| --- | --- |

(132)

Plán obsahuje rovněž stručný, obecný popis požadovaných účinků těchto opatření v oblasti organizační restrukturalizace, které vyčísluje s tvrzením, že zvýšení produktivity v důsledku těchto opatření bude činit přibližně 12 osobohodin/CGT (18).

c)   Finanční restrukturalizace

| (133) | Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá poskytnutí nové státní podpory formou vkladu kapitálu ve výši 46,7 miliónu PLN a ve formě půjčky ve výši 103,3 miliónu PLN. Nová podpora by činila celkem 150 miliónů PLN (v nominální hodnotě). |
| --- | --- |

(133)

Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá poskytnutí nové státní podpory formou vkladu kapitálu ve výši 46,7 miliónu PLN a ve formě půjčky ve výši 103,3 miliónu PLN. Nová podpora by činila celkem 150 miliónů PLN (v nominální hodnotě).

d)   Náklady restrukturalizace a vlastní příspěvek

| (134) | Plán restrukturalizace z roku 2009 vyčísluje náklady restrukturalizace, které loděnici v Gdaňsku vznikly v minulosti (po dni 1. května 2004), na úrovni 405 miliónů PLN. Plánovaná částka investic činí [... přibližně 300] miliónů PLN. Plán předpokládá splacení vzniklých závazků vůči veřejnoprávním subjektům ve výši 95,3 miliónů PLN a obchodních závazků ve výši [...] miliónů PLN. Náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti mají podle plánu dosáhnout výše [...] miliónů PLN. Mimoto se předpokládá, že bude zapotřebí částka ve výši [...] miliónů PLN za účelem vylepšení rozvahy loděnice (uhrazení minulých ztrát, zajištění dostatečné likvidity a kapitálu). Náklady restrukturalizace by činily celkem [... více než 1 000] miliónů PLN. |
| --- | --- |

(134)

Plán restrukturalizace z roku 2009 vyčísluje náklady restrukturalizace, které loděnici v Gdaňsku vznikly v minulosti (po dni 1. května 2004), na úrovni 405 miliónů PLN. Plánovaná částka investic činí [... přibližně 300] miliónů PLN. Plán předpokládá splacení vzniklých závazků vůči veřejnoprávním subjektům ve výši 95,3 miliónů PLN a obchodních závazků ve výši [...] miliónů PLN. Náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti mají podle plánu dosáhnout výše [...] miliónů PLN. Mimoto se předpokládá, že bude zapotřebí částka ve výši [...] miliónů PLN za účelem vylepšení rozvahy loděnice (uhrazení minulých ztrát, zajištění dostatečné likvidity a kapitálu). Náklady restrukturalizace by činily celkem [... více než 1 000] miliónů PLN.

| (135) | Plán předpokládá, že částka ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN bude financována ze zdrojů nepocházejících ze státní podpory, tj. z vlastního příspěvku. Tato částka činí 305 miliónů PLN ve formě navýšení kapitálu společností ISD Polska (již zaregistrovaného a vyplaceného), [...] miliónů PLN z prodeje a pronájmu nepotřebných aktiv a [...] miliónů PLN z investičního úvěru, jenž má být získán na trhu za účelem financování investic do činností nesouvisejících se stavbou lodí. |
| --- | --- |

(135)

Plán předpokládá, že částka ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN bude financována ze zdrojů nepocházejících ze státní podpory, tj. z vlastního příspěvku. Tato částka činí 305 miliónů PLN ve formě navýšení kapitálu společností ISD Polska (již zaregistrovaného a vyplaceného), [...] miliónů PLN z prodeje a pronájmu nepotřebných aktiv a [...] miliónů PLN z investičního úvěru, jenž má být získán na trhu za účelem financování investic do činností nesouvisejících se stavbou lodí.

| (136) | Co se týká příjmů z prodeje a pronájmu aktiv, loděnice plánuje prodat své podíly ve společnosti Kuznia Gdańsk ([...] % podílů). Loděnice zahájila jednání s potenciálními kupci a obdržela nabídku týkající se těchto podílů, která byla zohledněna v plánu restrukturalizace. Tato nabídka se týkala částky ve výši [...] miliónů PLN. Loděnice mimoto plánuje pronajmout aktiva sousedním spolupracujícím společnostem a odhadované příjmy (na základě stávající nájemní smlouvy) činí [...] miliónů PLN za pronájem pozemků v letech 2009–2012 a [...] miliónů PLN za pronájem výrobní haly v letech 2009–2012. |
| --- | --- |

(136)

Co se týká příjmů z prodeje a pronájmu aktiv, loděnice plánuje prodat své podíly ve společnosti Kuznia Gdańsk ([...] % podílů). Loděnice zahájila jednání s potenciálními kupci a obdržela nabídku týkající se těchto podílů, která byla zohledněna v plánu restrukturalizace. Tato nabídka se týkala částky ve výši [...] miliónů PLN. Loděnice mimoto plánuje pronajmout aktiva sousedním spolupracujícím společnostem a odhadované příjmy (na základě stávající nájemní smlouvy) činí [...] miliónů PLN za pronájem pozemků v letech 2009–2012 a [...] miliónů PLN za pronájem výrobní haly v letech 2009–2012.

| (137) | Pokud jde o investiční úvěr na rozvoj výroby věží větrných elektráren ve výši [...] miliónů PLN, činnost v oblasti výroby věží větrných elektráren se bude uskutečňovat prostřednictvím zvláštní účelové jednotky. |
| --- | --- |

(137)

Pokud jde o investiční úvěr na rozvoj výroby věží větrných elektráren ve výši [...] miliónů PLN, činnost v oblasti výroby věží větrných elektráren se bude uskutečňovat prostřednictvím zvláštní účelové jednotky.

| (138) | K doložení skutečnosti, že výroba věží větrných elektráren přiláká cizí kapitál, poskytly polské orgány prohlášení dvou bank ze dne 1. června 2009, které se podmíněně zavázaly poskytnout společnosti ISD Stocznia finanční prostředky na tento projekt. Po přezkumu obchodního plánu na výrobu věží větrných elektráren a finančních výhledů banky prohlašují, že finanční předpoklady, z nichž vychází obchodní plán, považují za odpovídající obecným podmínkám na trhu, že projekt týkající se výroby věží větrných elektráren má velký potenciál a že pokládají projekt za věrohodný a ziskový. |
| --- | --- |

(138)

K doložení skutečnosti, že výroba věží větrných elektráren přiláká cizí kapitál, poskytly polské orgány prohlášení dvou bank ze dne 1. června 2009, které se podmíněně zavázaly poskytnout společnosti ISD Stocznia finanční prostředky na tento projekt. Po přezkumu obchodního plánu na výrobu věží větrných elektráren a finančních výhledů banky prohlašují, že finanční předpoklady, z nichž vychází obchodní plán, považují za odpovídající obecným podmínkám na trhu, že projekt týkající se výroby věží větrných elektráren má velký potenciál a že pokládají projekt za věrohodný a ziskový.

| (139) | Závazky bank týkající se poskytnutí finančních prostředků na projekt výroby věží větrných elektráren závisí na splnění těchto podmínek: a) kladné rozhodnutí Komise ohledně plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2009; b) získání všech administrativních povolení, která jsou zapotřebí pro realizaci projektu týkajícího se výroby věží větrných elektráren, společností ISD Stocznia; c) zajištění ve formě hypotéky vztahující se na vymezenou oblast v loděnici v Gdaňsku a d) kladné rozhodnutí ohledně financování projektu vydané úvěrovým výborem a představenstvem bank. Jedna z bank prohlásila, že je ochotna poskytnout finanční prostředky do výše [...] miliónů PLN, druhá banka do výše [...] miliónů PLN, tj. celkem [...] miliónů PLN. Polské orgány mimoto předložily dohodu mezi oběma bankami a společností ISD Stocznia, v níž banky prohlásily, že k zajištění financování projektu jsou ochotny poskytnout společný úvěr, nebo dva souběžné úvěry. Banky potvrdily, že jejich financování bude poskytnuto v souladu se závaznými tržními podmínkami bez jakékoli státní záruky. |
| --- | --- |

(139)

Závazky bank týkající se poskytnutí finančních prostředků na projekt výroby věží větrných elektráren závisí na splnění těchto podmínek: a) kladné rozhodnutí Komise ohledně plánu restrukturalizace loděnice v Gdaňsku z roku 2009; b) získání všech administrativních povolení, která jsou zapotřebí pro realizaci projektu týkajícího se výroby věží větrných elektráren, společností ISD Stocznia; c) zajištění ve formě hypotéky vztahující se na vymezenou oblast v loděnici v Gdaňsku a d) kladné rozhodnutí ohledně financování projektu vydané úvěrovým výborem a představenstvem bank. Jedna z bank prohlásila, že je ochotna poskytnout finanční prostředky do výše [...] miliónů PLN, druhá banka do výše [...] miliónů PLN, tj. celkem [...] miliónů PLN. Polské orgány mimoto předložily dohodu mezi oběma bankami a společností ISD Stocznia, v níž banky prohlásily, že k zajištění financování projektu jsou ochotny poskytnout společný úvěr, nebo dva souběžné úvěry. Banky potvrdily, že jejich financování bude poskytnuto v souladu se závaznými tržními podmínkami bez jakékoli státní záruky.

e)   Finanční výhledy

| (140) | Finanční výhledy obsažené v plánu vycházejí z níže uvedených předpokladů, které vyplývají především z odhadů externích odborníků. |
| --- | --- |

(140)

Finanční výhledy obsažené v plánu vycházejí z níže uvedených předpokladů, které vyplývají především z odhadů externích odborníků.

| (141) | Předpoklady, z nichž vycházejí finanční výhledy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2009, jsou uvedeny v tabulce č. 3.

  Tabulka 3


  Předpoklady, na nichž jsou založeny finanční výhledy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inflace | 1,80 % | 2,13 % | 2,44 % | 2,31 % | 2,28 % | 2,26 % | 2,24 % | 2,19 % | 2,15 % | 2,11 % |
| WIBOR 3M | 3,42 % | 3,34 % | 3,69 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % |
| USD/PLN | 3,00 | 2,70 | 2,50 | 2,35 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 |
| EUR/PLN | 3,90 | 3,75 | 3,50 | 3,30 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Ceny oceli (EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Změna cen energie | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(141)

Předpoklady, z nichž vycházejí finanční výhledy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2009, jsou uvedeny v tabulce č. 3.

Tabulka 3

Předpoklady, na nichž jsou založeny finanční výhledy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Inflace

1,80 %

2,13 %

2,44 %

2,31 %

2,28 %

2,26 %

2,24 %

2,19 %

2,15 %

2,11 %

WIBOR 3M

3,42 %

3,34 %

3,69 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

USD/PLN

3,00

2,70

2,50

2,35

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

EUR/PLN

3,90

3,75

3,50

3,30

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Ceny oceli (EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Změna cen energie

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (142) | Předpoklady týkající se změn spotřebitelských cen a roční průměrné úrovně indexu WIBOR 3M vycházely z prognózy Global Insight ze dne 6. února 2009 (19). Co se týká směnných kurzů, výhled byl založen na zprávě společnosti Goldman Sachs, v níž se předpokládalo zhodnocení zlotého vůči euru v průběhu příštích čtyř let až na úroveň 3,25 PLN/EUR. |
| --- | --- |

(142)

Předpoklady týkající se změn spotřebitelských cen a roční průměrné úrovně indexu WIBOR 3M vycházely z prognózy Global Insight ze dne 6. února 2009 (19). Co se týká směnných kurzů, výhled byl založen na zprávě společnosti Goldman Sachs, v níž se předpokládalo zhodnocení zlotého vůči euru v průběhu příštích čtyř let až na úroveň 3,25 PLN/EUR.

| (143) | Plán předpokládá zvýšení mezd u osob zaměstnaných v oblasti stavby lodí. Předpokládaná mzda by v roce 2009 byla o [... přibližně 15 %] vyšší než v roce 2007. V dalších letech by plánované zvýšení mezd činilo [...] % ročně. V plánu restrukturalizace je uvedeno, že se v souvislosti s finanční krizí a likvidací dvou jiných polských loděnic ve Štětíně a Gdyni finanční očekávání pracovníků snížila, proto se takovýto mírný růst mezd v následujících letech jeví jako přiměřený předpoklad. |
| --- | --- |

(143)

Plán předpokládá zvýšení mezd u osob zaměstnaných v oblasti stavby lodí. Předpokládaná mzda by v roce 2009 byla o [... přibližně 15 %] vyšší než v roce 2007. V dalších letech by plánované zvýšení mezd činilo [...] % ročně. V plánu restrukturalizace je uvedeno, že se v souvislosti s finanční krizí a likvidací dvou jiných polských loděnic ve Štětíně a Gdyni finanční očekávání pracovníků snížila, proto se takovýto mírný růst mezd v následujících letech jeví jako přiměřený předpoklad.

| (144) | Finanční výhledy předpokládají, že činnost v oblasti stavby lodí, tj. dodání 6 částečně vybavených pobřežních plavidel ročně, zajistí 30 % příjmů loděnice. Předpokládaná výše příjmů byla založena na cenách sjednaných ve stávajících závazných smlouvách loděnice, prohlášeních o úmyslu a jiných údajích o trhu. Plán předpokládá, že příjmy ze stavby lodí budou v roce 2009 činit [... více než 300] miliónů PLN a v letech 2011–2015 přibližně [... zhruba 300] miliónů PLN ročně. Loděnice předpokládá, že v průběhu celého období restrukturalizace dosáhne zisku ([...] miliónů PLN v roce 2009, [...] miliónů PLN v roce 2010, [...] miliónů PLN v roce 2011 a více než [...] miliónů PLN v následujících letech). Plán obsahuje prognózy založené na odhadech týkajících se celkové čisté současné hodnoty činnosti spojené se stavbou lodí pro období 2009–2018, podle nichž bude v roce 2009 dosaženo kladného peněžního toku ve výši [... mezi 400 a 500] miliónů PLN (při zohlednění rovněž konečné hodnoty této investice). Předpokládaná vnitřní míra návratnosti činí [... více než 20] %. |
| --- | --- |

(144)

Finanční výhledy předpokládají, že činnost v oblasti stavby lodí, tj. dodání 6 částečně vybavených pobřežních plavidel ročně, zajistí 30 % příjmů loděnice. Předpokládaná výše příjmů byla založena na cenách sjednaných ve stávajících závazných smlouvách loděnice, prohlášeních o úmyslu a jiných údajích o trhu. Plán předpokládá, že příjmy ze stavby lodí budou v roce 2009 činit [... více než 300] miliónů PLN a v letech 2011–2015 přibližně [... zhruba 300] miliónů PLN ročně. Loděnice předpokládá, že v průběhu celého období restrukturalizace dosáhne zisku ([...] miliónů PLN v roce 2009, [...] miliónů PLN v roce 2010, [...] miliónů PLN v roce 2011 a více než [...] miliónů PLN v následujících letech). Plán obsahuje prognózy založené na odhadech týkajících se celkové čisté současné hodnoty činnosti spojené se stavbou lodí pro období 2009–2018, podle nichž bude v roce 2009 dosaženo kladného peněžního toku ve výši [... mezi 400 a 500] miliónů PLN (při zohlednění rovněž konečné hodnoty této investice). Předpokládaná vnitřní míra návratnosti činí [... více než 20] %.

| (145) | Plán restrukturalizace předpokládá, že výroba bude zahájena v roce 2012 a bude činit [...] kusů, načež se v roce 2013 zvýší na [...] kusů, v roce 2014 na [...] kusů a v roce 2015 dosáhne cílové hodnoty [...] kusů. |
| --- | --- |

(145)

Plán restrukturalizace předpokládá, že výroba bude zahájena v roce 2012 a bude činit [...] kusů, načež se v roce 2013 zvýší na [...] kusů, v roce 2014 na [...] kusů a v roce 2015 dosáhne cílové hodnoty [...] kusů.

| (146) | V plánu se předpokládá, že příjmy z výroby věží větrných elektráren budou v roce 2012 činit [...] miliónů PLN, v následujících letech porostou a od roku 2015 překročí [...] miliónů PLN. Loděnice předložila doklady, které prokazují, že bude s to získat potřebný materiál od skupiny ISD za ceny v EUR. Jelikož materiál bude představovat [...] % nákladů na výrobu věží větrných elektráren, tato činnost nevyžaduje žádné dodatečné zajištění. |
| --- | --- |

(146)

V plánu se předpokládá, že příjmy z výroby věží větrných elektráren budou v roce 2012 činit [...] miliónů PLN, v následujících letech porostou a od roku 2015 překročí [...] miliónů PLN. Loděnice předložila doklady, které prokazují, že bude s to získat potřebný materiál od skupiny ISD za ceny v EUR. Jelikož materiál bude představovat [...] % nákladů na výrobu věží větrných elektráren, tato činnost nevyžaduje žádné dodatečné zajištění.

| (147) | Odhadovaná čistá současná hodnota činnosti v oblasti výroby věží větrných elektráren činí [... více než 200] miliónů PLN a vnitřní míra návratnosti [... přibližně 20] % (v letech 2009–2018). |
| --- | --- |

(147)

Odhadovaná čistá současná hodnota činnosti v oblasti výroby věží větrných elektráren činí [... více než 200] miliónů PLN a vnitřní míra návratnosti [... přibližně 20] % (v letech 2009–2018).

| (148) | Plán předpokládá významný nárůst zisku z činnosti související s výrobou ocelových konstrukcí z [...] miliónů PLN v roce 2009 na [...] miliónů PLN v roce 2010, [...] miliónů PLN v roce 2011, [...] miliónů PLN v roce 2012 a přibližně [...] miliónů PLN v dalších letech. Předpokládané hrubé rozpětí se má zvýšit z [...] % v roce 2009 na více než [...] % od roku 2013. K odůvodnění tohoto předpokladu plán odkazuje na již existující know-how a zkušenosti společnosti ISD Polska v oblasti výroby ocelových konstrukci. Plán však rovněž uvádí, že předpokládané ziskové rozpětí je odhadnuto obezřetně a je nižší než ziskové rozpětí, jehož společnost ISD Polska skutečně dosáhla v roce 2008 (20). Odhadovaná čistá současná hodnota v období 2009–2018 činí [... přibližně 200] miliónů PLN a vnitřní míra návratnosti [... více než 50] % (ročně). Tato vysoká vnitřní míra návratnosti vyplývá ze skutečnosti, že ve výpočtech nejsou zohledněny investice, které až dosud uskutečnila společnost ISD Polska (zejména navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku o 305 miliónů PLN), nýbrž vychází z výpočtu peněžních toků z výroby ocelových konstrukcí od roku 2009. Společnost mimoto uvádí, že tato vysoká vnitřní míra návratnosti vyplývá ze synergií mezi činností loděnice a skupiny ISD, díky níž lze zaručit dosažení značných příjmů z aktiv loděnice i při omezených investicích. |
| --- | --- |

(148)

Plán předpokládá významný nárůst zisku z činnosti související s výrobou ocelových konstrukcí z [...] miliónů PLN v roce 2009 na [...] miliónů PLN v roce 2010, [...] miliónů PLN v roce 2011, [...] miliónů PLN v roce 2012 a přibližně [...] miliónů PLN v dalších letech. Předpokládané hrubé rozpětí se má zvýšit z [...] % v roce 2009 na více než [...] % od roku 2013. K odůvodnění tohoto předpokladu plán odkazuje na již existující know-how a zkušenosti společnosti ISD Polska v oblasti výroby ocelových konstrukci. Plán však rovněž uvádí, že předpokládané ziskové rozpětí je odhadnuto obezřetně a je nižší než ziskové rozpětí, jehož společnost ISD Polska skutečně dosáhla v roce 2008 (20). Odhadovaná čistá současná hodnota v období 2009–2018 činí [... přibližně 200] miliónů PLN a vnitřní míra návratnosti [... více než 50] % (ročně). Tato vysoká vnitřní míra návratnosti vyplývá ze skutečnosti, že ve výpočtech nejsou zohledněny investice, které až dosud uskutečnila společnost ISD Polska (zejména navýšení kapitálu loděnice v Gdaňsku o 305 miliónů PLN), nýbrž vychází z výpočtu peněžních toků z výroby ocelových konstrukcí od roku 2009. Společnost mimoto uvádí, že tato vysoká vnitřní míra návratnosti vyplývá ze synergií mezi činností loděnice a skupiny ISD, díky níž lze zaručit dosažení značných příjmů z aktiv loděnice i při omezených investicích.

| (149) | Loděnice předložila doklady prokazující, že loděnice bude s to získat materiál od skupiny ISD za ceny v EUR. Jelikož materiál bude představovat [...] % nákladů na výrobu ocelových konstrukcí, tato činnost nevyžaduje žádné dodatečné zajištění. |
| --- | --- |

(149)

Loděnice předložila doklady prokazující, že loděnice bude s to získat materiál od skupiny ISD za ceny v EUR. Jelikož materiál bude představovat [...] % nákladů na výrobu ocelových konstrukcí, tato činnost nevyžaduje žádné dodatečné zajištění.

| (150) | Předpokládaná doba návratnosti investic činí [...] let (v nominálních hodnotách) a [...] let v diskontovaných hodnotách. Podle finančních výhledů obsažených v plánu bude návratnosti investic v diskontovaných hodnotách (beroucích v úvahu změnu hodnoty peněz v čase) dosaženo do [...] let od vstupu investora do podniku, tj. v roce 2017. Tento výpočet bere v úvahu pouze finanční účast investora ([...] miliónů PLN: částka ve výši 305 miliónů PLN pro vklad kapitálu a částka ve výši [...] miliónů PLN určená na koupi existujících akcií loděnice). |
| --- | --- |

(150)

Předpokládaná doba návratnosti investic činí [...] let (v nominálních hodnotách) a [...] let v diskontovaných hodnotách. Podle finančních výhledů obsažených v plánu bude návratnosti investic v diskontovaných hodnotách (beroucích v úvahu změnu hodnoty peněz v čase) dosaženo do [...] let od vstupu investora do podniku, tj. v roce 2017. Tento výpočet bere v úvahu pouze finanční účast investora ([...] miliónů PLN: částka ve výši 305 miliónů PLN pro vklad kapitálu a částka ve výši [...] miliónů PLN určená na koupi existujících akcií loděnice).

| (151) | Čistá současná hodnota celého projektu se odhaduje na přibližně [... více než 800] miliónů PLN v letech 2009–2018 a vnitřní míra návratnosti na [... více než 20] %. |
| --- | --- |

(151)

Čistá současná hodnota celého projektu se odhaduje na přibližně [... více než 800] miliónů PLN v letech 2009–2018 a vnitřní míra návratnosti na [... více než 20] %.

| (152) | Společnost ISD Polska uvedla, že výše uvedené finanční výsledky jsou pro investora velmi lákavé. Projekt skupině ISD umožní dosáhnout synergických účinků. Všechny tři oblasti činnosti loděnice v Gdaňsku vytvoří poptávku po výrobcích společnosti Huta Częstochowa. Vertikální integrace umožní vypracovat přesnější prognózu poptávky ve společnosti Huta Częstochowa a bude přínosná rovněž pro loděnici v Gdaňsku, která bude mít zajištěny pravidelné dodávky, a to částečně dokonce ve formě polotovarů pro stavbu lodí vyrobených ve společnosti Huta Częstochowa. |
| --- | --- |

(152)

Společnost ISD Polska uvedla, že výše uvedené finanční výsledky jsou pro investora velmi lákavé. Projekt skupině ISD umožní dosáhnout synergických účinků. Všechny tři oblasti činnosti loděnice v Gdaňsku vytvoří poptávku po výrobcích společnosti Huta Częstochowa. Vertikální integrace umožní vypracovat přesnější prognózu poptávky ve společnosti Huta Częstochowa a bude přínosná rovněž pro loděnici v Gdaňsku, která bude mít zajištěny pravidelné dodávky, a to částečně dokonce ve formě polotovarů pro stavbu lodí vyrobených ve společnosti Huta Częstochowa.

| (153) | Plán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje analýzu citlivosti, která zkoumá vliv určitých změn v hlavních předpokladech, jež jsou základem prognóz, s ohledem na hodnotu ukazatele 10letého EBIDTA a akumulovaný zisk za 10leté období. Plán ukazuje zejména finanční důsledky těchto rizikových činitelů:






  — | další zhodnocení zlotého na úroveň 3,0 PLN za 1 EUR v letech 2009–2012, |
| --- | --- | --- |

(153)

Plán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje analýzu citlivosti, která zkoumá vliv určitých změn v hlavních předpokladech, jež jsou základem prognóz, s ohledem na hodnotu ukazatele 10letého EBIDTA a akumulovaný zisk za 10leté období. Plán ukazuje zejména finanční důsledky těchto rizikových činitelů:

—

další zhodnocení zlotého na úroveň 3,0 PLN za 1 EUR v letech 2009–2012,

| — | dodatečné zvýšení nákladů zaměstnanosti o 200 základních bodů nad úroveň předpokládanou v základním scénáři, |
| --- | --- |

—

dodatečné zvýšení nákladů zaměstnanosti o 200 základních bodů nad úroveň předpokládanou v základním scénáři,

| — | ceny oceli o 10 % vyšší, než se předpokládá v základním scénáři, |
| --- | --- |

—

ceny oceli o 10 % vyšší, než se předpokládá v základním scénáři,

| — | nižší produktivita, než se předpokládá v základním scénáři. |
| --- | --- |

—

nižší produktivita, než se předpokládá v základním scénáři.

Pokud by se skutečně projevil jeden z těchto činitelů, doba návratnosti investic by se prodloužila z [...] let předpokládaných v základním scénáři na [...] let. Společnost uvedla, že výše uvedený výsledek prokazuje odolnost plánu vůči měnícím se tržním podmínkám. Ve všech scénářích je čistá současná hodnota projektu lákavá.

f)   Zamezení nadměrnému narušení hospodářské soutěže

| (154) | Aby bylo omezeno narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno podporou, předpokládá plán restrukturalizace provedení níže uvedených opatření. Loděnice za prvé uzavře dva ze tří skluzů používaných v současnosti, které představují výrobní aktiva nezbytná při stavbě lodí a slouží ke spouštění plavidel na vodu. Loděnice již ukončila nájemní smlouvu s ohledem na skluz B5 (ode dne 1. července 2009) a skluz B3 (ode dne 1. ledna 2010). |
| --- | --- |

(154)

Aby bylo omezeno narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno podporou, předpokládá plán restrukturalizace provedení níže uvedených opatření. Loděnice za prvé uzavře dva ze tří skluzů používaných v současnosti, které představují výrobní aktiva nezbytná při stavbě lodí a slouží ke spouštění plavidel na vodu. Loděnice již ukončila nájemní smlouvu s ohledem na skluz B5 (ode dne 1. července 2009) a skluz B3 (ode dne 1. ledna 2010).

| (155) | Loděnice se za druhé zavázala, že nebude používat více než jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu. Pokud by loděnice koupila či jinak získala přístup (např. prostřednictvím nájmu nebo pronájmu) k jinému zařízení pro spouštění plavidel na vodu, vyjme skluz B1 z výrobního procesu (tj. v souladu se situací, jaká existovala v době přijetí rozhodnutí, ukončí nájemní smlouvu s vlastníkem skluzu B1). Jakékoli zařízení pro spouštění plavidel na vodu používané loděnici bude mít nejvyšší výrobní kapacitu přibližně 100 tisíc CGT. |
| --- | --- |

(155)

Loděnice se za druhé zavázala, že nebude používat více než jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu. Pokud by loděnice koupila či jinak získala přístup (např. prostřednictvím nájmu nebo pronájmu) k jinému zařízení pro spouštění plavidel na vodu, vyjme skluz B1 z výrobního procesu (tj. v souladu se situací, jaká existovala v době přijetí rozhodnutí, ukončí nájemní smlouvu s vlastníkem skluzu B1). Jakékoli zařízení pro spouštění plavidel na vodu používané loděnici bude mít nejvyšší výrobní kapacitu přibližně 100 tisíc CGT.

| (156) | Loděnice se mimoto zavazuje, že po dobu 10 let od vydání tohoto rozhodnutí zachová roční produkci v rozsahu 100 tisíc CGT. |
| --- | --- |

(156)

Loděnice se mimoto zavazuje, že po dobu 10 let od vydání tohoto rozhodnutí zachová roční produkci v rozsahu 100 tisíc CGT.

6.   Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdaňsku

| (157) | Podle polských orgánů byla ve prospěch loděnice v Gdaňsku od 1. května 2004 provedena řada opatření státní podpory, která jsou uvedena v tabulce č. 4 (viz 174. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(157)

Podle polských orgánů byla ve prospěch loděnice v Gdaňsku od 1. května 2004 provedena řada opatření státní podpory, která jsou uvedena v tabulce č. 4 (viz 174. bod odůvodnění).

| (158) | V tabulce č. 4 je uvedena podpora udělená po dni 1. května 2004, tj. po dni přistoupení Polska k EU. Většina těchto opatření byla Polskem oznámena v dopise ze dne 13. července 2007 a v dopise ze dne 9. ledna 2008. Aktualizovaný seznam těchto opatření byl připojen k plánu restrukturalizace z roku 2009 (příloha č. 12). Tento seznam obsahuje některá opatření popsaná v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(158)

V tabulce č. 4 je uvedena podpora udělená po dni 1. května 2004, tj. po dni přistoupení Polska k EU. Většina těchto opatření byla Polskem oznámena v dopise ze dne 13. července 2007 a v dopise ze dne 9. ledna 2008. Aktualizovaný seznam těchto opatření byl připojen k plánu restrukturalizace z roku 2009 (příloha č. 12). Tento seznam obsahuje některá opatření popsaná v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

| (159) | Polsko poskytlo dodatečné vysvětlení ohledně restrukturalizace závazků v rámci řízení podle kapitoly 5a. Polské orgány objasnily, že loděnice převedla na společnost Operator (21) aktiva odpovídající 31,6 % hodnoty závazků převedených na společnost Operator ARP Sp. z o.o. (22). Podle Polska se proto prvek podpory rovná 68,4 % nominální hodnoty závazků převedených na společnost Operator. Nominální hodnota závazků převedených na společnost Operator je uvedena v tabulce č. 4. |
| --- | --- |

(159)

Polsko poskytlo dodatečné vysvětlení ohledně restrukturalizace závazků v rámci řízení podle kapitoly 5a. Polské orgány objasnily, že loděnice převedla na společnost Operator (21) aktiva odpovídající 31,6 % hodnoty závazků převedených na společnost Operator ARP Sp. z o.o. (22). Podle Polska se proto prvek podpory rovná 68,4 % nominální hodnoty závazků převedených na společnost Operator. Nominální hodnota závazků převedených na společnost Operator je uvedena v tabulce č. 4.

| (160) | Záruka, kterou poskytla státní pokladna a která je uvedena jako opatření 16 v tabulce č. 4, byla oficiálně poskytnuta skupině gdyňských loděnic, avšak pro výrobu plavidel v loděnici v Gdaňsku. Polské orgány poukázaly na tuto skutečnost ve svém dopise ze dne 13. července 2007. Informace o státní podpoře poskytnuté loděnici v Gdaňsku, které jsou uvedeny v plánu restrukturalizace z roku 2009, zahrnují výše uvedenou záruku státní pokladny. Úvěr, jehož se týkala záruka státní pokladny, byl poskytnut se sazbou LIBOR 3M + 100 základních bodů, přičemž v době poskytnutí záruky polské orgány ocenily riziko nutnosti splacení závazků za loděnici na 60 %. Záruky státní pokladny byly uděleny oproti zajištění ve formě bianko směnky vydané loděnicí a notářské listiny, v níž loděnice souhlasila s vymáháním aktiv až do výše 120 % hodnoty záruky. Státní pokladna účtovala poplatek za záruku ve výši 0,4 % zaručené částky. |
| --- | --- |

(160)

Záruka, kterou poskytla státní pokladna a která je uvedena jako opatření 16 v tabulce č. 4, byla oficiálně poskytnuta skupině gdyňských loděnic, avšak pro výrobu plavidel v loděnici v Gdaňsku. Polské orgány poukázaly na tuto skutečnost ve svém dopise ze dne 13. července 2007. Informace o státní podpoře poskytnuté loděnici v Gdaňsku, které jsou uvedeny v plánu restrukturalizace z roku 2009, zahrnují výše uvedenou záruku státní pokladny. Úvěr, jehož se týkala záruka státní pokladny, byl poskytnut se sazbou LIBOR 3M + 100 základních bodů, přičemž v době poskytnutí záruky polské orgány ocenily riziko nutnosti splacení závazků za loděnici na 60 %. Záruky státní pokladny byly uděleny oproti zajištění ve formě bianko směnky vydané loděnicí a notářské listiny, v níž loděnice souhlasila s vymáháním aktiv až do výše 120 % hodnoty záruky. Státní pokladna účtovala poplatek za záruku ve výši 0,4 % zaručené částky.

| (161) | Opatřením 17 v tabulce č. 4 je záruka, kterou loděnici v Gdaňsku poskytla Agentura pro rozvoj průmyslu za úvěr na restrukturalizaci poskytnutý NORD/LB Bank Polska S.A. Záruka byla poskytnuta v souladu s dohodou ze dne 17. srpna 2005. V dopise ze dne 9. ledna 2008 polské orgány tvrdily, že toto opatření bylo zahrnuto v části A přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako opatření 7, tj. jedno z opatření provedených před přistoupením, která nejsou použitelná po přistoupení. Komise však podotýká, že dohoda o poskytnutí záruky byla podepsána dne 17. srpna 2005, tj. jednoznačně po přistoupení Polska k EU. V příloze plánu restrukturalizace z roku 2009 byla výše uvedená záruka mimoto zmíněna jako jedno z opatření státní podpory. |
| --- | --- |

(161)

Opatřením 17 v tabulce č. 4 je záruka, kterou loděnici v Gdaňsku poskytla Agentura pro rozvoj průmyslu za úvěr na restrukturalizaci poskytnutý NORD/LB Bank Polska S.A. Záruka byla poskytnuta v souladu s dohodou ze dne 17. srpna 2005. V dopise ze dne 9. ledna 2008 polské orgány tvrdily, že toto opatření bylo zahrnuto v části A přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako opatření 7, tj. jedno z opatření provedených před přistoupením, která nejsou použitelná po přistoupení. Komise však podotýká, že dohoda o poskytnutí záruky byla podepsána dne 17. srpna 2005, tj. jednoznačně po přistoupení Polska k EU. V příloze plánu restrukturalizace z roku 2009 byla výše uvedená záruka mimoto zmíněna jako jedno z opatření státní podpory.

| (162) | Tabulka č. 4 zahrnuje rovněž úvěry udělené společností Korporacja Polskie Stocznie (dále jen „KPS“), které byly použity k financování potřeb loděnice na provozní kapitál. Polsko v dopisech ze dne 11. července 2007 a 9. ledna 2008 tvrdí, že tyto úvěry nepředstavují státní podporu, jelikož účtované úroky odpovídaly posouzení rizika konkrétního projektu, na nějž byly úvěry určeny. |
| --- | --- |

(162)

Tabulka č. 4 zahrnuje rovněž úvěry udělené společností Korporacja Polskie Stocznie (dále jen „KPS“), které byly použity k financování potřeb loděnice na provozní kapitál. Polsko v dopisech ze dne 11. července 2007 a 9. ledna 2008 tvrdí, že tyto úvěry nepředstavují státní podporu, jelikož účtované úroky odpovídaly posouzení rizika konkrétního projektu, na nějž byly úvěry určeny.

| (163) | U úvěrů poskytnutých v období 2005–2006 KPS účtovala úrok v rozmezí od 9,70 % do 11,62 %. Účtovala rovněž jednorázový poplatek v rozmezí od 0,1 % do 0,4 %. Podle polských orgánů požadovala KPS zajištění v podobě uznání vymáhání, dohody o postoupení pohledávek, bezpodmínečného platebního příkazu, bianko směnky nebo zastavení majetku (23). |
| --- | --- |

(163)

U úvěrů poskytnutých v období 2005–2006 KPS účtovala úrok v rozmezí od 9,70 % do 11,62 %. Účtovala rovněž jednorázový poplatek v rozmezí od 0,1 % do 0,4 %. Podle polských orgánů požadovala KPS zajištění v podobě uznání vymáhání, dohody o postoupení pohledávek, bezpodmínečného platebního příkazu, bianko směnky nebo zastavení majetku (23).

| (164) | Společnost KPS byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu s funkcí fondu rizikového kapitálu pro agenturu. Nejdříve mělo být jejím úkolem provést konsolidaci tří největších loděnic v Polsku, od tohoto projektu však bylo v roce 2006 upuštěno. Podle informací, jež Polsko poskytlo v roce 2006 (24), měla být KPS financována kapitálovými vklady Agentury pro rozvoj průmyslu, příspěvky formou věcného plnění (akcie v třetích společnostech) poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu a revolvingovým bankovním úvěrem zaručeným agenturou, který byl určen výhradně na podporu financování loděnic. Podle informací, jež jsou k dispozici na internetových stránkách vlády, měla KPS podporovat loďařské činnosti v Polsku rovněž emisemi obligací plně zaručených Agenturou pro rozvoj průmyslu. Dokument s názvem „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“ (25) skutečně potvrzuje, že KPS měla vytvořit zdroje z emisí dluhových nástrojů v hodnotě přibližně 100 miliónů USD zajištěných aktivy vyhrazenými pro restrukturalizaci odvětví stavby lodí v podobě finančních prostředků, které státní pokladna převedla na Agenturu pro rozvoj průmyslu. |
| --- | --- |

(164)

Společnost KPS byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu s funkcí fondu rizikového kapitálu pro agenturu. Nejdříve mělo být jejím úkolem provést konsolidaci tří největších loděnic v Polsku, od tohoto projektu však bylo v roce 2006 upuštěno. Podle informací, jež Polsko poskytlo v roce 2006 (24), měla být KPS financována kapitálovými vklady Agentury pro rozvoj průmyslu, příspěvky formou věcného plnění (akcie v třetích společnostech) poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu a revolvingovým bankovním úvěrem zaručeným agenturou, který byl určen výhradně na podporu financování loděnic. Podle informací, jež jsou k dispozici na internetových stránkách vlády, měla KPS podporovat loďařské činnosti v Polsku rovněž emisemi obligací plně zaručených Agenturou pro rozvoj průmyslu. Dokument s názvem „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“ (25) skutečně potvrzuje, že KPS měla vytvořit zdroje z emisí dluhových nástrojů v hodnotě přibližně 100 miliónů USD zajištěných aktivy vyhrazenými pro restrukturalizaci odvětví stavby lodí v podobě finančních prostředků, které státní pokladna převedla na Agenturu pro rozvoj průmyslu.

| (165) | V tabulce č. 4 jsou uvedeny rovněž nesplacené závazky vůči veřejnoprávním subjektům loděnice v Gdaňsku uvedené v dopise polských orgánů ze dne 9. ledna 2008 a v příloze plánu restrukturalizace z roku 2009. V tomto dopise Polsko potvrdilo, že loděnice v Gdaňsku nehradila pravidelně své závazky vůči veřejnoprávním subjektům. |
| --- | --- |

(165)

V tabulce č. 4 jsou uvedeny rovněž nesplacené závazky vůči veřejnoprávním subjektům loděnice v Gdaňsku uvedené v dopise polských orgánů ze dne 9. ledna 2008 a v příloze plánu restrukturalizace z roku 2009. V tomto dopise Polsko potvrdilo, že loděnice v Gdaňsku nehradila pravidelně své závazky vůči veřejnoprávním subjektům.

| (166) | Loděnice v Gdaňsku využívala rovněž záruky za zálohové platby vydávané vývozní úvěrovou pojišťovnou (dále jen „záruky za zálohové platby“ nebo „záruky za plnění“). Seznam záruk, které loděnice využívala, poskytly polské orgány v dopise ze dne 11. července 2007. Polské orgány uvedly, že ačkoliv tyto záruky byly oficiálně poskytnuty skupině gdyňských loděnic, ve skutečnosti se využívaly při stavbě plavidel v loděnici v Gdaňsku. Po dni 1. května 2004 využívala loděnice v Gdaňsku celkem 20 záruk poskytnutých vývozní uvěrovou pojišťovnou v celkové nominální hodnotě ve výši 346 372 107,33 PLN. |
| --- | --- |

(166)

Loděnice v Gdaňsku využívala rovněž záruky za zálohové platby vydávané vývozní úvěrovou pojišťovnou (dále jen „záruky za zálohové platby“ nebo „záruky za plnění“). Seznam záruk, které loděnice využívala, poskytly polské orgány v dopise ze dne 11. července 2007. Polské orgány uvedly, že ačkoliv tyto záruky byly oficiálně poskytnuty skupině gdyňských loděnic, ve skutečnosti se využívaly při stavbě plavidel v loděnici v Gdaňsku. Po dni 1. května 2004 využívala loděnice v Gdaňsku celkem 20 záruk poskytnutých vývozní uvěrovou pojišťovnou v celkové nominální hodnotě ve výši 346 372 107,33 PLN.

| (167) | Typickým znakem odvětví stavby lodí je, že loděnice obvykle nemají dostatečný provozní kapitál na stavbu lodí z vlastních zdrojů a spoléhají na financování z vnějších zdrojů, ať už prostřednictvím půjček (tzv. úvěry na výrobu), nebo zálohových plateb od majitelů lodí, jejichž prostřednictvím je výroba financována. Majitelé lodí obvykle hradí 80 % ceny předem ve splátkách, které se časově shodují s určitými rozhodujícími fázemi výstavby, a zbývajících 20 % je hrazeno při dodání. Účast majitelů lodí na financování výstavby je proto zásadní. Úlohou záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro loděnici bylo zajistit zálohové platby majitelů lodí proti riziku nedodání lodě ze strany loděnice. |
| --- | --- |

(167)

Typickým znakem odvětví stavby lodí je, že loděnice obvykle nemají dostatečný provozní kapitál na stavbu lodí z vlastních zdrojů a spoléhají na financování z vnějších zdrojů, ať už prostřednictvím půjček (tzv. úvěry na výrobu), nebo zálohových plateb od majitelů lodí, jejichž prostřednictvím je výroba financována. Majitelé lodí obvykle hradí 80 % ceny předem ve splátkách, které se časově shodují s určitými rozhodujícími fázemi výstavby, a zbývajících 20 % je hrazeno při dodání. Účast majitelů lodí na financování výstavby je proto zásadní. Úlohou záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro loděnici bylo zajistit zálohové platby majitelů lodí proti riziku nedodání lodě ze strany loděnice.

| (168) | Z různých informací, které Polsko poskytlo ohledně fungování režimu záruk vývozní úvěrové pojišťovny (26), vyplývá, že tyto záruky byly loděnici poskytovány takto. Nejprve byla s majitelem lodi podepsána smlouva, která byla obvykle podmíněna tím, že loděnice ve stanovené lhůtě prokáže, že se za financování výroby zaručí vývozní úvěrová pojišťovna. Vývozní úvěrová pojišťovna vydala rozhodnutí za tím účelem, že zajistí financování celé lodi zaručením zálohových plateb. V následných individuálních dohodách vývozní úvěrová pojišťovna aktivovala záruku za každou jednotlivou zálohovou platbu (obvykle čtyři). Celková účast vývozní úvěrové pojišťovny na možném nedodání lodi loděnicí obvykle činí 80 % kupní ceny, což odpovídá celkovým zálohovým platbám uhrazeným majitelem lodi před dodáním. Tato celková účast je známá, když vývozní úvěrová pojišťovna vydává rozhodnutí o zajištění financování lodi majitelem lodi. Platnost záruky skončí při dodání lodi. |
| --- | --- |

(168)

Z různých informací, které Polsko poskytlo ohledně fungování režimu záruk vývozní úvěrové pojišťovny (26), vyplývá, že tyto záruky byly loděnici poskytovány takto. Nejprve byla s majitelem lodi podepsána smlouva, která byla obvykle podmíněna tím, že loděnice ve stanovené lhůtě prokáže, že se za financování výroby zaručí vývozní úvěrová pojišťovna. Vývozní úvěrová pojišťovna vydala rozhodnutí za tím účelem, že zajistí financování celé lodi zaručením zálohových plateb. V následných individuálních dohodách vývozní úvěrová pojišťovna aktivovala záruku za každou jednotlivou zálohovou platbu (obvykle čtyři). Celková účast vývozní úvěrové pojišťovny na možném nedodání lodi loděnicí obvykle činí 80 % kupní ceny, což odpovídá celkovým zálohovým platbám uhrazeným majitelem lodi před dodáním. Tato celková účast je známá, když vývozní úvěrová pojišťovna vydává rozhodnutí o zajištění financování lodi majitelem lodi. Platnost záruky skončí při dodání lodi.

| (169) | Činnosti vývozní úvěrové pojišťovny jsou různé (27) a lze je v zásadě rozdělit na komerční část podnikání a činnost prováděnou jménem státní pokladny či zaručenou státní pokladnou. Posledně uvedená činnost je vykonávána prostřednictvím odděleného bankovního účtu s názvem „Interes Narodowy“. Záruky vztahující se na skupinu gdyňských loděnic, včetně loděnice v Gdaňsku, spadají do činnosti zaručené státní pokladnou. |
| --- | --- |

(169)

Činnosti vývozní úvěrové pojišťovny jsou různé (27) a lze je v zásadě rozdělit na komerční část podnikání a činnost prováděnou jménem státní pokladny či zaručenou státní pokladnou. Posledně uvedená činnost je vykonávána prostřednictvím odděleného bankovního účtu s názvem „Interes Narodowy“. Záruky vztahující se na skupinu gdyňských loděnic, včetně loděnice v Gdaňsku, spadají do činnosti zaručené státní pokladnou.

| (170) | Podle informací poskytnutých Polskem byly záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby poskytovány za poplatek, který se lišil podle hodnoty záruky. Poplatek činí 2 % ročně u záruk nižších než 35 miliónů PLN a 1 % ročně u záruk vyšších než 35 miliónů PLN. Jako zajištění vývozní úvěrová pojišťovna požaduje převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu ke stavbě. |
| --- | --- |

(170)

Podle informací poskytnutých Polskem byly záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby poskytovány za poplatek, který se lišil podle hodnoty záruky. Poplatek činí 2 % ročně u záruk nižších než 35 miliónů PLN a 1 % ročně u záruk vyšších než 35 miliónů PLN. Jako zajištění vývozní úvěrová pojišťovna požaduje převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu ke stavbě.

| (171) | Z tabulky č. 4 vyplývá, že ode dne 1. května 2004 loděnice v Gdaňsku získala podporu v celkové nominální hodnotě ve výši 405 030 629,80 PLN (přibližně 90 miliónů EUR). |
| --- | --- |

(171)

Z tabulky č. 4 vyplývá, že ode dne 1. května 2004 loděnice v Gdaňsku získala podporu v celkové nominální hodnotě ve výši 405 030 629,80 PLN (přibližně 90 miliónů EUR).

| (172) | Loděnice mimoto předpokládá obdržení nové státní podpory ve formě vkladu kapitálu ve výši 46,7 miliónu PLN a ve formě úvěru ve výši 103,3 miliónu PLN. Celková výše nové podpory by činila 150 miliónů PLN (v nominální hodnotě). |
| --- | --- |

(172)

Loděnice mimoto předpokládá obdržení nové státní podpory ve formě vkladu kapitálu ve výši 46,7 miliónu PLN a ve formě úvěru ve výši 103,3 miliónu PLN. Celková výše nové podpory by činila 150 miliónů PLN (v nominální hodnotě).

| (173) | Plán restrukturalizace z roku 2009 mimoto předpokládá, že do konce období restrukturalizace bude loděnice v Gdaňsku nadále využívat záruky vývozní úvěrové pojišťovny v hodnotě přibližně 180 miliónů EUR ročně. Předpokládá se, že poplatky za záruky budou pokud možno v souladu s režimem záruk, který Komise schválila jako režim, který nezahrnuje státní podporu (28). Podle tohoto režimu činí sazby používané pro společnosti zařazené do nejvyšší rizikové kategorie, které jsou však nadále způsobilé pro získání záruky na základě režimu, [...] % u záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % v případě záruk na delší než dvouleté období. |
| --- | --- |

(173)

Plán restrukturalizace z roku 2009 mimoto předpokládá, že do konce období restrukturalizace bude loděnice v Gdaňsku nadále využívat záruky vývozní úvěrové pojišťovny v hodnotě přibližně 180 miliónů EUR ročně. Předpokládá se, že poplatky za záruky budou pokud možno v souladu s režimem záruk, který Komise schválila jako režim, který nezahrnuje státní podporu (28). Podle tohoto režimu činí sazby používané pro společnosti zařazené do nejvyšší rizikové kategorie, které jsou však nadále způsobilé pro získání záruky na základě režimu, [...] % u záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % v případě záruk na delší než dvouleté období.

| (174) | Nominální hodnota všech opatření podpory na restrukturalizaci činí 555 030 629,80 PLN (405 miliónů PLN podpory, která již byla poskytnuta, a 150 miliónů PLN plánované podpory) a celková nominální hodnota záruk vývozní úvěrové pojišťovny činí přibližně 526 miliónů PLN (v nominální hodnotě, 346 miliónů PLN – hodnota již poskytnutých záruk a částka ve výši 180 miliónů PLN odpovídající maximální roční účasti vývozní úvěrové pojišťovny s ohledem na tyto záruky).

  Tabulka 4


  Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdaňsku v období od 1. května 2004 podle informací poskytnutých polskými orgány a společností ISD Polska (v PLN)














  Č. pol. | Orgán poskytující podporu | Nástroj podpory | Právní základ | Č. rozhodnutí nebo smlouvy | Datum udělení podpory | Datum vstupu v účinnost | Doba, na kterou byla podpora poskytnuta | Nominální hodnota podpory |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. |
| 1. | ZUS | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | jednorázový odpis | 13 521 851,00 (29) |
| 2. | pomořanský finanční úřad | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | jednorázový odpis | 24 215 557,00 (29) |
| 3. | Finanční úřad v Gdaňsku | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | jednorázový odpis | 1 215 460,00 (29) |
| 4. | maršálek Pomořanského vojvodství | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | jednorázový odpis | 698 462,00 (29) |
| 5. | ZUS | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | jednorázový odpis | 2 975 558,00 (29) |
| 6. | pomořanský finanční úřad | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | jednorázový odpis | 5 398 177,00 (29) |
| 7. | maršálek Pomořanského vojvodství | odpis | zákon ze dne 30.10.2002 | rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | jednorázový odpis | 138 531,00 (29) |
| 8. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 03/06.2005 | 6.6.2005 | 9.6.2005 | 26.8.2005 | 7 000 000,00 |
| 9. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 02/10.2005 | 27.10.2005 | 28.10.2005 | 31.1.2006 | 6 000 000,00 |
| 10. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 01.01.2006 | 11.1.2006 | 17.1.2006 | 30.6.2006 | 9 000 000,00 |
| 11. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 03/07.2006 | 27.7.2006 | 7.8.2006 | 31.10.2006 | 4 000 000,00 |
| 12. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 03/07.2006 | 27.7.2006 | 22.9.2006 | 28.2.2007 | 8 000 000,00 |
| 13. | KPS | úvěr | činnost KPS podle jejích stanov | úvěrová smlouva č. 01/11.2006 | 8.11.2006 | 16.11.2006 | 20.7.2007 | 4 000 000,00 |
| 14. | PHZ Cenzin | kapitálový vklad | zákon ze dne 15.9.2000 – polský kodex obchodních společností | smlouva ze dne 21.12.2006 | 21.12.2006 | 27.12.2006 (1. tranše ve výši 7 mil. PLN) a 29.12.2006 (2. tranše ve výši 13 mil. PLN) | Jednorázový vklad kapitálu | 20 000 000,00 |
| 15. | loděnice v Gdyni | kapitálový vklad | zákon ze dne 15.9.2000 – polský kodex obchodních společností | smlouva ze dne 27.6.2005 | 27.6.2005 | červenec 2005 (1. tranše ve výši 12 mil. PLN) a srpen 2005 (2. tranše ve výši 8 mil. PLN) | Jednorázový vklad kapitálu | 20 000 000,00 |
| 16. | státní pokladna | záruka za plnění pro plavidla 8184/9-10, 8184/12-13 a 8184/18 | zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů) | nařízení vlády č. 222/2004 ze dne 21.9.2004 | 21.9.2004 | 1.10.2004 | do 15.1.2008 | 161 285 903,00 |
| 17. | ARP | záruka za úvěr NORD/LB | činnost ARP podle jejích stanov | smlouva ze dne 17.8.2005 | 17.8.2005 | 17.8.2005 | do 30.6.2000 | 20 000 000,00 |
| 18. | ZUS | nevymáhání závazků | — | — | — | 1.5.2004 | 31.9.2009 (30) | 95 354 830,80 (31) |
| 19. | obec Gdaňsk | nevymáhání závazků | — | — | — | 1.5.2004 | 31.9.2009 (30) |
| 20. | obec Gdaňsk | odpis | zákon ze dne 29.8.1997 – daňový předpis | dosud neuděleno | — | — | — | 2 226 300,00 |
| | | | | | | | CELKEM | 405 030 629,80 |

(174)

Nominální hodnota všech opatření podpory na restrukturalizaci činí 555 030 629,80 PLN (405 miliónů PLN podpory, která již byla poskytnuta, a 150 miliónů PLN plánované podpory) a celková nominální hodnota záruk vývozní úvěrové pojišťovny činí přibližně 526 miliónů PLN (v nominální hodnotě, 346 miliónů PLN – hodnota již poskytnutých záruk a částka ve výši 180 miliónů PLN odpovídající maximální roční účasti vývozní úvěrové pojišťovny s ohledem na tyto záruky).

Tabulka 4

Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdaňsku v období od 1. května 2004 podle informací poskytnutých polskými orgány a společností ISD Polska (v PLN)

Č. pol.

Orgán poskytující podporu

Nástroj podpory

Právní základ

Č. rozhodnutí nebo smlouvy

Datum udělení podpory

Datum vstupu v účinnost

Doba, na kterou byla podpora poskytnuta

Nominální hodnota podpory

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

1.

ZUS

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004

30.12.2004

15.3.2005

jednorázový odpis

13 521 851,00 (29)

2.

pomořanský finanční úřad

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004

30.12.2004

15.3.2005

jednorázový odpis

24 215 557,00 (29)

3.

Finanční úřad v Gdaňsku

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004

30.12.2004

15.3.2005

jednorázový odpis

1 215 460,00 (29)

4.

maršálek Pomořanského vojvodství

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/3/2004 ze dne 30.12.2004

30.12.2004

15.3.2005

jednorázový odpis

698 462,00 (29)

5.

ZUS

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005

15.12.2005

9.1.2006

jednorázový odpis

2 975 558,00 (29)

6.

pomořanský finanční úřad

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005

15.12.2005

9.1.2006

jednorázový odpis

5 398 177,00 (29)

7.

maršálek Pomořanského vojvodství

odpis

zákon ze dne 30.10.2002

rozhodnutí předsedy ARP č. UPP/12/4/2005 ze dne 15.12.2005

15.12.2005

9.1.2006

jednorázový odpis

138 531,00 (29)

8.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 03/06.2005

6.6.2005

9.6.2005

26.8.2005

7 000 000,00

9.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 02/10.2005

27.10.2005

28.10.2005

31.1.2006

6 000 000,00

10.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 01.01.2006

11.1.2006

17.1.2006

30.6.2006

9 000 000,00

11.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 03/07.2006

27.7.2006

7.8.2006

31.10.2006

4 000 000,00

12.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 03/07.2006

27.7.2006

22.9.2006

28.2.2007

8 000 000,00

13.

KPS

úvěr

činnost KPS podle jejích stanov

úvěrová smlouva č. 01/11.2006

8.11.2006

16.11.2006

20.7.2007

4 000 000,00

14.

PHZ Cenzin

kapitálový vklad

zákon ze dne 15.9.2000 – polský kodex obchodních společností

smlouva ze dne 21.12.2006

21.12.2006

27.12.2006 (1. tranše ve výši 7 mil. PLN) a 29.12.2006 (2. tranše ve výši 13 mil. PLN)

Jednorázový vklad kapitálu

20 000 000,00

15.

loděnice v Gdyni

kapitálový vklad

zákon ze dne 15.9.2000 – polský kodex obchodních společností

smlouva ze dne 27.6.2005

27.6.2005

červenec 2005 (1. tranše ve výši 12 mil. PLN) a srpen 2005 (2. tranše ve výši 8 mil. PLN)

Jednorázový vklad kapitálu

20 000 000,00

16.

státní pokladna

záruka za plnění pro plavidla 8184/9-10, 8184/12-13 a 8184/18

zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů)

nařízení vlády č. 222/2004 ze dne 21.9.2004

21.9.2004

1.10.2004

do 15.1.2008

161 285 903,00

17.

ARP

záruka za úvěr NORD/LB

činnost ARP podle jejích stanov

smlouva ze dne 17.8.2005

17.8.2005

17.8.2005

do 30.6.2000

20 000 000,00

18.

ZUS

nevymáhání závazků

—

—

—

1.5.2004

31.9.2009 (30)

95 354 830,80 (31)

19.

obec Gdaňsk

nevymáhání závazků

—

—

—

1.5.2004

31.9.2009 (30)

20.

obec Gdaňsk

odpis

zákon ze dne 29.8.1997 – daňový předpis

dosud neuděleno

—

—

—

2 226 300,00

CELKEM

405 030 629,80

III.   POSOUZENÍ

1.   Pravomoci Komise

| (175) | Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. řízení o přechodném mechanismu. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, jež jsou nadále použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

(175)

Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. řízení o přechodném mechanismu. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, jež jsou nadále použitelné po přistoupení.

| (176) | Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a po přistoupení nejsou použitelná, nemůže Komise posoudit na základě přechodného mechanismu, ani řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(176)

Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a po přistoupení nejsou použitelná, nemůže Komise posoudit na základě přechodného mechanismu, ani řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (177) | Avšak opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(177)

Avšak opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (178) | K zjištění data, k němuž bylo určité opatření provedeno, je příslušným kritériem právně závazný akt, jímž se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje k poskytnutí podpory (32). To, zda je správní akt právně závazný, je věcí vnitrostátního práva. Komise však musí (zejména ve sporných případech) být s to přezkoumat tyto správní akty a na základě jejich formy a obsahu posoudit, zda mohou na straně příjemců vést k oprávněným očekáváním, která jsou vymahatelná u polského soudu. Tato schopnost přezkoumat vnitrostátní správní akty je nezbytná pro výkon výlučné pravomoci Komise schvalovat výjimky z obecného zákazu státní podpory s ohledem na opatření, jež Polsko provedlo po dni 1. května 2004. |
| --- | --- |

(178)

K zjištění data, k němuž bylo určité opatření provedeno, je příslušným kritériem právně závazný akt, jímž se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje k poskytnutí podpory (32). To, zda je správní akt právně závazný, je věcí vnitrostátního práva. Komise však musí (zejména ve sporných případech) být s to přezkoumat tyto správní akty a na základě jejich formy a obsahu posoudit, zda mohou na straně příjemců vést k oprávněným očekáváním, která jsou vymahatelná u polského soudu. Tato schopnost přezkoumat vnitrostátní správní akty je nezbytná pro výkon výlučné pravomoci Komise schvalovat výjimky z obecného zákazu státní podpory s ohledem na opatření, jež Polsko provedlo po dni 1. května 2004.

| (179) | Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tj. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení. |
| --- | --- |

(179)

Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tj. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.

| (180) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise na základě informací předložených Polskem dospěla k závěru, že řada opatření oznámených dne 8. října 2004 ve skutečnosti představovala novou protiprávní nebo oznámenou podporu, jelikož byla provedena po 1. květnu 2004, dni přistoupení Polska k EU. Připomínky, které předložilo Polsko a zúčastněné strany po zahájení vyšetřovacího řízení, nevedly Komisi ke změně jejího závěru. Komise se zejména domnívá, že je oprávněna posoudit, zda jsou opatření uvedená v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení slučitelná se společným trhem. Komise nicméně podotýká, že od některých těchto opatření bylo upuštěno (opatření č. 23–25 v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). |
| --- | --- |

(180)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise na základě informací předložených Polskem dospěla k závěru, že řada opatření oznámených dne 8. října 2004 ve skutečnosti představovala novou protiprávní nebo oznámenou podporu, jelikož byla provedena po 1. květnu 2004, dni přistoupení Polska k EU. Připomínky, které předložilo Polsko a zúčastněné strany po zahájení vyšetřovacího řízení, nevedly Komisi ke změně jejího závěru. Komise se zejména domnívá, že je oprávněna posoudit, zda jsou opatření uvedená v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení slučitelná se společným trhem. Komise nicméně podotýká, že od některých těchto opatření bylo upuštěno (opatření č. 23–25 v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení).

| (181) | Komise níže objasní důvody, proč nemůže přijmout tvrzení předložená Polskem a zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(181)

Komise níže objasní důvody, proč nemůže přijmout tvrzení předložená Polskem a zúčastněnými stranami.

a)   Restrukturalizace závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a

| (182) | Komise souhlasí s připomínkou skupiny gdyňských loděnic, že událostí, která vedla k částečnému odpisu závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a, bylo přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Komise však nemůže uznat tvrzení, že toto rozhodnutí bylo přijato dne 30. dubna 2004, tj. před přistoupením Polska k EU. Komise objasnila důvody tohoto postoje v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a Polsko ani skupina gdyňských loděnic nepředložily v tomto ohledu žádná další tvrzení, která by mohla tento postoj změnit. Komise znovu opakuje, že rozhodnutí ze dne 30. dubna 2004 pouze schválilo plán restrukturalizace z března 2004 a nedalo souhlas k restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a. Předseda Agentury pro rozvoj průmyslu nemohl vydat úplné rozhodnutí o restrukturalizaci před přistoupením Polska k EU, jelikož neměl (jak požaduje kapitola 5a) souhlas všech věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů, kteří se podíleli na restrukturalizaci, a společnosti Operator. Komise podotýká, že předseda Agentury pro rozvoj průmyslu uznal tuto skutečnost, když ve svém rozhodnutí ze dne 30. dubna 2004 zmínil, že k dokončení restrukturalizace v rámci řízení podle kapitoly 5a je nezbytné další rozhodnutí, a když nakonec rozhodnutí o restrukturalizaci vydal dne 30. prosince 2004, tj. po přistoupení Polska k EU. |
| --- | --- |

(182)

Komise souhlasí s připomínkou skupiny gdyňských loděnic, že událostí, která vedla k částečnému odpisu závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a, bylo přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Komise však nemůže uznat tvrzení, že toto rozhodnutí bylo přijato dne 30. dubna 2004, tj. před přistoupením Polska k EU. Komise objasnila důvody tohoto postoje v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a Polsko ani skupina gdyňských loděnic nepředložily v tomto ohledu žádná další tvrzení, která by mohla tento postoj změnit. Komise znovu opakuje, že rozhodnutí ze dne 30. dubna 2004 pouze schválilo plán restrukturalizace z března 2004 a nedalo souhlas k restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům v rámci řízení podle kapitoly 5a. Předseda Agentury pro rozvoj průmyslu nemohl vydat úplné rozhodnutí o restrukturalizaci před přistoupením Polska k EU, jelikož neměl (jak požaduje kapitola 5a) souhlas všech věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů, kteří se podíleli na restrukturalizaci, a společnosti Operator. Komise podotýká, že předseda Agentury pro rozvoj průmyslu uznal tuto skutečnost, když ve svém rozhodnutí ze dne 30. dubna 2004 zmínil, že k dokončení restrukturalizace v rámci řízení podle kapitoly 5a je nezbytné další rozhodnutí, a když nakonec rozhodnutí o restrukturalizaci vydal dne 30. prosince 2004, tj. po přistoupení Polska k EU.

| (183) | Komise nemůže uznat tvrzení skupiny gdyňských loděnic, že souhlas všech věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů podílejících se na restrukturalizaci svých pohledávek v rámci řízení podle kapitoly 5a představoval právně závazný akt, jak vyžaduje polské právo. Skupina gdyňských loděnic tvrdila, kapitola 5a nepředstavuje lex specialis ve vztahu k ostatním zákonům povolujícím restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům a že úlohou předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu bylo řídit a usnadnit proces restrukturalizace, nikoli nahradit dotyčné orgány, které jsou příslušné pro konkrétní závazky. Komise podotýká, že tento výklad polských právních předpisů je v rozporu se všemi dosavadními podáními Polska a s podstatou a logikou samotné kapitoly 5a. Je pravdou, že (jak tvrdí skupina gdyňských loděnic) zákon ze dne 30. října 2002„nezakazuje orgánům provádějícím restrukturalizaci, aby vydaly jakákoli rozhodnutí o odpisech, jestliže to umožňují obecné předpisy“. Pokud tak však učiní, tyto pohledávky již nespadají do oblasti působnosti kapitoly 5a se všemi výhodami s tím spojenými – způsobilost pro úvěr od Agentury pro rozvoj průmyslu, pozastavení probíhajících řízení o vymáhání pohledávky, zastavení konkurzního řízení a zastavení růstu úroků u dlužných částek. |
| --- | --- |

(183)

Komise nemůže uznat tvrzení skupiny gdyňských loděnic, že souhlas všech věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů podílejících se na restrukturalizaci svých pohledávek v rámci řízení podle kapitoly 5a představoval právně závazný akt, jak vyžaduje polské právo. Skupina gdyňských loděnic tvrdila, kapitola 5a nepředstavuje lex specialis ve vztahu k ostatním zákonům povolujícím restrukturalizaci závazků vůči veřejnoprávním subjektům a že úlohou předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu bylo řídit a usnadnit proces restrukturalizace, nikoli nahradit dotyčné orgány, které jsou příslušné pro konkrétní závazky. Komise podotýká, že tento výklad polských právních předpisů je v rozporu se všemi dosavadními podáními Polska a s podstatou a logikou samotné kapitoly 5a. Je pravdou, že (jak tvrdí skupina gdyňských loděnic) zákon ze dne 30. října 2002„nezakazuje orgánům provádějícím restrukturalizaci, aby vydaly jakákoli rozhodnutí o odpisech, jestliže to umožňují obecné předpisy“. Pokud tak však učiní, tyto pohledávky již nespadají do oblasti působnosti kapitoly 5a se všemi výhodami s tím spojenými – způsobilost pro úvěr od Agentury pro rozvoj průmyslu, pozastavení probíhajících řízení o vymáhání pohledávky, zastavení konkurzního řízení a zastavení růstu úroků u dlužných částek.

| (184) | Komise nemůže uznat tvrzení skupiny gdyňských loděnic, že u závazků restrukturovaných v rámci řízení podle kapitoly 5a ode dne 30. června 2006 nenarostly žádné úroky. Tento výklad polských právních předpisů Polsko odmítlo. |
| --- | --- |

(184)

Komise nemůže uznat tvrzení skupiny gdyňských loděnic, že u závazků restrukturovaných v rámci řízení podle kapitoly 5a ode dne 30. června 2006 nenarostly žádné úroky. Tento výklad polských právních předpisů Polsko odmítlo.

b)   Opatření 23 uvedené v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (185) | Komise nemůže uznat tvrzení Polska, že tato podpora byla fakticky udělena na základě skutečnosti, že všechny příslušné orgány poskytující podporu učinily na zasedání pracovní skupiny vlády pro restrukturalizaci loděnic v Polsku (tým pro odvětví stavby lodí) ústní prohlášení. Tato prohlášení (byla-li vůbec učiněna) byla čistě ústní a jednoznačně byla nutná další prováděcí opatření, aby mohla vzniknout oprávněná očekávání podle polského práva. |
| --- | --- |

(185)

Komise nemůže uznat tvrzení Polska, že tato podpora byla fakticky udělena na základě skutečnosti, že všechny příslušné orgány poskytující podporu učinily na zasedání pracovní skupiny vlády pro restrukturalizaci loděnic v Polsku (tým pro odvětví stavby lodí) ústní prohlášení. Tato prohlášení (byla-li vůbec učiněna) byla čistě ústní a jednoznačně byla nutná další prováděcí opatření, aby mohla vzniknout oprávněná očekávání podle polského práva.

c)   Opatření 24–25 uvedená v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (186) | Komise rovněž uvádí, že Polsko ani skupina gdyňských loděnic nezpochybnily její závěr, že opatření 24–25 uvedená v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují novou podporu, spadají tudíž do působnosti Komise podle článku 88 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(186)

Komise rovněž uvádí, že Polsko ani skupina gdyňských loděnic nezpochybnily její závěr, že opatření 24–25 uvedená v části B přílohy II rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují novou podporu, spadají tudíž do působnosti Komise podle článku 88 Smlouvy o ES.

2.   Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

2.1   Existence státní podpory

| (187) | Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo výrobu určitých výrobků, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(187)

Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo výrobu určitých výrobků, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (188) | Komise dospěla k závěru, že veškerá opatření podpory popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění a v tabulce č. 4 byla poskytnuta státem nebo ze státních prostředků a vzhledem ke skutečnosti, že byla provedena ve prospěch jednoho konkrétního podniku, jsou selektivní. |
| --- | --- |

(188)

Komise dospěla k závěru, že veškerá opatření podpory popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění a v tabulce č. 4 byla poskytnuta státem nebo ze státních prostředků a vzhledem ke skutečnosti, že byla provedena ve prospěch jednoho konkrétního podniku, jsou selektivní.

| (189) | Loděnice v Gdaňsku je velká evropská loděnice a aktivně soutěží na trhu stavby lodí. Polsko i skupina gdyňských loděnic potvrdily, že po dni 1. května 2004 loděnice v Gdaňsku nadále stavěla kontejnerová plavidla a soutěžila s jinými loděnicemi, zejména v Německu a Dánsku, na což upozornilo rovněž Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu v připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na kontejnerová plavidla na konci roku 2006 připadalo 26 % knih zakázek evropských loděnic (33). Loděnice vyrábí ocelové konstrukce, bloky a sekce a soutěží v této oblasti s mnoha jinými společnostmi působícími jako subdodavatelé ostatních loděnic, které staví kompletní plavidla. V posledních dvou letech loděnice začala stavět pobřežní plavidla, zahájila tudíž činnost v segmentu, v němž působí již jiné evropské loděnice, například norské. |
| --- | --- |

(189)

Loděnice v Gdaňsku je velká evropská loděnice a aktivně soutěží na trhu stavby lodí. Polsko i skupina gdyňských loděnic potvrdily, že po dni 1. května 2004 loděnice v Gdaňsku nadále stavěla kontejnerová plavidla a soutěžila s jinými loděnicemi, zejména v Německu a Dánsku, na což upozornilo rovněž Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu v připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na kontejnerová plavidla na konci roku 2006 připadalo 26 % knih zakázek evropských loděnic (33). Loděnice vyrábí ocelové konstrukce, bloky a sekce a soutěží v této oblasti s mnoha jinými společnostmi působícími jako subdodavatelé ostatních loděnic, které staví kompletní plavidla. V posledních dvou letech loděnice začala stavět pobřežní plavidla, zahájila tudíž činnost v segmentu, v němž působí již jiné evropské loděnice, například norské.

| (190) | Trvalé dotování loděnice v Gdaňsku, mimo jiné prostřednictvím nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům, záruk za plnění a několika kapitálových vkladů a úvěrů, umožnilo loděnici uzavírat smlouvy, aniž by plně uvážila všechny druhy rizika a zohlednila je v ceně služeb. V opačném případě by konkurenti mohli převzít přinejmenším část jejího podílu na trhu. |
| --- | --- |

(190)

Trvalé dotování loděnice v Gdaňsku, mimo jiné prostřednictvím nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům, záruk za plnění a několika kapitálových vkladů a úvěrů, umožnilo loděnici uzavírat smlouvy, aniž by plně uvážila všechny druhy rizika a zohlednila je v ceně služeb. V opačném případě by konkurenti mohli převzít přinejmenším část jejího podílu na trhu.

| (191) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní podpora poskytnuta loděnicí v Gdaňsku ovlivnila obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(191)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní podpora poskytnuta loděnicí v Gdaňsku ovlivnila obchod mezi členskými státy.

| (192) | Komise musí rovněž určit, zda opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdaňsku jí udělila nepatřičnou výhodu, a tím narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(192)

Komise musí rovněž určit, zda opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdaňsku jí udělila nepatřičnou výhodu, a tím narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž.

| (193) | Komise zastává názor, že využití státní podpory umožnilo loděnici v Gdaňsku uplatňovat postupy narušující hospodářskou soutěž, jako je stanovení cen nižších než výrobní náklady, aniž by nesla důsledky, jež jsou obvykle s těmito postupy spojeny, a to odchod z trhu. |
| --- | --- |

(193)

Komise zastává názor, že využití státní podpory umožnilo loděnici v Gdaňsku uplatňovat postupy narušující hospodářskou soutěž, jako je stanovení cen nižších než výrobní náklady, aniž by nesla důsledky, jež jsou obvykle s těmito postupy spojeny, a to odchod z trhu.

| (194) | Komise rovněž upozorňuje, je jedním z hlavních problémů, s nimiž se loděnice v Gdaňsku potýkala dlouhodobě, bylo uzavírání smluv, jež se ukázaly jako ztrátové v důsledku zhodnocení zlotého vůči dolaru, což je hlavní měna používaná v odvětví stavby lodí, a rovněž růstu světových cen ocelových plechů. Tyto výše uvedené vnější faktory byly určeny jako hlavní hrozby pro pokračování činnosti loděnice již v plánu restrukturalizace na období 2003–2008 a následně v jeho revidované verzi z března 2004, v novém plánu restrukturalizace z roku 2006 a rovněž v plánu restrukturalizace z roku 2009. |
| --- | --- |

(194)

Komise rovněž upozorňuje, je jedním z hlavních problémů, s nimiž se loděnice v Gdaňsku potýkala dlouhodobě, bylo uzavírání smluv, jež se ukázaly jako ztrátové v důsledku zhodnocení zlotého vůči dolaru, což je hlavní měna používaná v odvětví stavby lodí, a rovněž růstu světových cen ocelových plechů. Tyto výše uvedené vnější faktory byly určeny jako hlavní hrozby pro pokračování činnosti loděnice již v plánu restrukturalizace na období 2003–2008 a následně v jeho revidované verzi z března 2004, v novém plánu restrukturalizace z roku 2006 a rovněž v plánu restrukturalizace z roku 2009.

| (195) | Navzdory skutečnosti, že si vedení loděnice bylo vědomo těchto hrozeb, loděnice přesto dále uzavírala smlouvy, aniž přijala opatření k snížení těchto rizik. Tyto obchodní praktiky pokračovaly v období nebývalého boomu na trhu pro stavbu lodí mezi roky 2004 a 2008, kdy ceny lodí vzrostly na nebývalé úrovně. V důsledku tohoto jednání se loděnici podařilo zachovat provoz a udržet zaměstnanost, avšak za cenu obrovských ztrát u běžné výroby lodí. |
| --- | --- |

(195)

Navzdory skutečnosti, že si vedení loděnice bylo vědomo těchto hrozeb, loděnice přesto dále uzavírala smlouvy, aniž přijala opatření k snížení těchto rizik. Tyto obchodní praktiky pokračovaly v období nebývalého boomu na trhu pro stavbu lodí mezi roky 2004 a 2008, kdy ceny lodí vzrostly na nebývalé úrovně. V důsledku tohoto jednání se loděnici podařilo zachovat provoz a udržet zaměstnanost, avšak za cenu obrovských ztrát u běžné výroby lodí.

| (196) | Na základě těchto skutečností vyvozuje Komise závěr, že všechna opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdaňsku, která byla popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění, narušovala či mohla narušit hospodářskou soutěž na trhu pro stavbu lodí. |
| --- | --- |

(196)

Na základě těchto skutečností vyvozuje Komise závěr, že všechna opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdaňsku, která byla popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění, narušovala či mohla narušit hospodářskou soutěž na trhu pro stavbu lodí.

| (197) | Komise poznamenává, že polské orgány nezpochybnily hodnocení opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, jako státní podpory s dvěma výjimkami. Za prvé tvrdily, že úvěry, které loděnici v Gdaňsku poskytla KPS, nepředstavují podporu. Za druhé zpochybnily takovéto hodnocení v případě záruk vývozní úvěrové pojišťovny, které údajně splňují zásadu chování investora v tržních podmínkách. Polské orgány mimoto neoznámily jako zvláštní opatření podpory soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům. |
| --- | --- |

(197)

Komise poznamenává, že polské orgány nezpochybnily hodnocení opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, jako státní podpory s dvěma výjimkami. Za prvé tvrdily, že úvěry, které loděnici v Gdaňsku poskytla KPS, nepředstavují podporu. Za druhé zpochybnily takovéto hodnocení v případě záruk vývozní úvěrové pojišťovny, které údajně splňují zásadu chování investora v tržních podmínkách. Polské orgány mimoto neoznámily jako zvláštní opatření podpory soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům.

| (198) | Komise níže objasní, proč zastává názor, že výše uvedená tři opatření představují výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(198)

Komise níže objasní, proč zastává názor, že výše uvedená tři opatření představují výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž.

a)   Soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům

| (199) | Zásada, že soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům může samo o sobě představovat státní podporu, je stanovena v judikatuře (34). Z informací, které předložily polské orgány (35), jednoznačně vyplývá, že loděnice v Gdaňsku má značné nedoplatky vyplývající ze závazků vůči veřejnoprávním subjektům, které vznikly od roku 2004. Tyto závazky jsou uvedeny v tabulce č. 4 jako opatření č. 18 a 19. Jak objasnily polské orgány (36), po 1. květnu 2004 loděnice vzhledem k složité finanční situaci nebyla s to hradit v termínu své závazky vůči veřejnoprávním subjektům a nesplacené závazky byly proto odkládány bez jakéhokoli oficiálního rozhodnutí ze strany příslušných věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů. |
| --- | --- |

(199)

Zásada, že soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům může samo o sobě představovat státní podporu, je stanovena v judikatuře (34). Z informací, které předložily polské orgány (35), jednoznačně vyplývá, že loděnice v Gdaňsku má značné nedoplatky vyplývající ze závazků vůči veřejnoprávním subjektům, které vznikly od roku 2004. Tyto závazky jsou uvedeny v tabulce č. 4 jako opatření č. 18 a 19. Jak objasnily polské orgány (36), po 1. květnu 2004 loděnice vzhledem k složité finanční situaci nebyla s to hradit v termínu své závazky vůči veřejnoprávním subjektům a nesplacené závazky byly proto odkládány bez jakéhokoli oficiálního rozhodnutí ze strany příslušných věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů.

| (200) | Plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá, že nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům budou splaceny v září 2009 poté, co loděnice obdrží další státní podporu. Z toho vyplývá, že v praxi byly závazky vůči veřejnoprávním subjektům nahromaděné od roku 2004 odkládány na neurčitou nebo neupřesněnou dobu a byly spláceny pouze příležitostně, jak to umožňoval peněžní tok loděnice, a jejich úplné splacení je možné pouze díky další státní podpoře. Komise se domnívá, že by žádný věřitel v tržním hospodářství nepřijal takovýto neomezený odklad splacení svých pohledávek. I po privatizaci loděnice a navýšení jejího kapitálu společností ISD Polska o částku ve výši 305 miliónů PLN nepodnikly polské orgány žádné kroky k vymáhání nesplacených pohledávek. V informacích, které poskytly polské orgány, neexistuje žádný náznak, že by věřitelé z řad veřejnoprávních subjektů podnikli kroky k vymáhání nesplacených závazků od loděnice v Gdaňsku, a to prostřednictvím řízení o vymáhání pohledávky nebo na základě úpadkového zákona. Na základě výše uvedených skutečností proto Komise vyvozuje závěr, že soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům představuje výhodu, kterou by příjemce nezískal od věřitele, jenž se řídí zásadami tržního hospodářství, představuje proto státní podporu podobnou (bezúročnému) úvěru. |
| --- | --- |

(200)

Plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá, že nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům budou splaceny v září 2009 poté, co loděnice obdrží další státní podporu. Z toho vyplývá, že v praxi byly závazky vůči veřejnoprávním subjektům nahromaděné od roku 2004 odkládány na neurčitou nebo neupřesněnou dobu a byly spláceny pouze příležitostně, jak to umožňoval peněžní tok loděnice, a jejich úplné splacení je možné pouze díky další státní podpoře. Komise se domnívá, že by žádný věřitel v tržním hospodářství nepřijal takovýto neomezený odklad splacení svých pohledávek. I po privatizaci loděnice a navýšení jejího kapitálu společností ISD Polska o částku ve výši 305 miliónů PLN nepodnikly polské orgány žádné kroky k vymáhání nesplacených pohledávek. V informacích, které poskytly polské orgány, neexistuje žádný náznak, že by věřitelé z řad veřejnoprávních subjektů podnikli kroky k vymáhání nesplacených závazků od loděnice v Gdaňsku, a to prostřednictvím řízení o vymáhání pohledávky nebo na základě úpadkového zákona. Na základě výše uvedených skutečností proto Komise vyvozuje závěr, že soustavné nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům představuje výhodu, kterou by příjemce nezískal od věřitele, jenž se řídí zásadami tržního hospodářství, představuje proto státní podporu podobnou (bezúročnému) úvěru.

| (201) | Podle plánu restrukturalizace z roku 2009 činí celková částka nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům 63 013 631 PLN. Podle informací poskytnutých polskými orgány v dopise ze dne 9. ledna 2008 však nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům loděnice v Gdaňsku v té době činily 90 245 096,76 PLN (včetně narostlých úroků). V plánu restrukturalizace z roku 2009 je ve výpočtu výše nákladů restrukturalizace uvedeno, že loděnice bude muset splatit nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům ve výši 95 354 830,90 PLN. Na tomto základě se Komise domnívá, že celková hodnota nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům spolu s úroky činí 95 354 830,90 PLN, a tato částka byla zahrnuta v tabulce č. 4. |
| --- | --- |

(201)

Podle plánu restrukturalizace z roku 2009 činí celková částka nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům 63 013 631 PLN. Podle informací poskytnutých polskými orgány v dopise ze dne 9. ledna 2008 však nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům loděnice v Gdaňsku v té době činily 90 245 096,76 PLN (včetně narostlých úroků). V plánu restrukturalizace z roku 2009 je ve výpočtu výše nákladů restrukturalizace uvedeno, že loděnice bude muset splatit nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům ve výši 95 354 830,90 PLN. Na tomto základě se Komise domnívá, že celková hodnota nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům spolu s úroky činí 95 354 830,90 PLN, a tato částka byla zahrnuta v tabulce č. 4.

b)   Úvěry poskytnuté KPS

| (202) | Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že podpora ve formě úvěrů na provozní kapitál poskytnutých KPS nepředstavuje státní podporu. Komise podotýká, že úroková sazba, kterou KPS účtovala, byla přibližně o 400 základních bodů vyšší než referenční sazba. Komise rovněž podotýká, že se loděnice v Gdaňsku řadu let nachází ve velmi obtížné finanční situaci a vykazuje značné ztráty, přičemž její dluh roste. Nepodařilo se jí rovněž získat žádné financování výroby z vnějších zdrojů. Její provozní kapitál byl financován zálohovými platbami, jež byly plně kryty zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, úvěry plně krytými zárukami státní pokladny a úvěry KPS. Nelze proto mít za to, že úroková sazba účtovaná KPS odráží náležitě související riziko. Ačkoli KPS požadovala zajištění, jeho hodnota je sporná. Je pravděpodobné, že se KPS nepodařilo získat prvořadé zabezpečení za majetkem loděnice. Polsko každopádně neposkytlo podrobné informace, jež by Komisi umožnily posoudit skutečnou hodnotu požadovaného zajištění. |
| --- | --- |

(202)

Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že podpora ve formě úvěrů na provozní kapitál poskytnutých KPS nepředstavuje státní podporu. Komise podotýká, že úroková sazba, kterou KPS účtovala, byla přibližně o 400 základních bodů vyšší než referenční sazba. Komise rovněž podotýká, že se loděnice v Gdaňsku řadu let nachází ve velmi obtížné finanční situaci a vykazuje značné ztráty, přičemž její dluh roste. Nepodařilo se jí rovněž získat žádné financování výroby z vnějších zdrojů. Její provozní kapitál byl financován zálohovými platbami, jež byly plně kryty zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, úvěry plně krytými zárukami státní pokladny a úvěry KPS. Nelze proto mít za to, že úroková sazba účtovaná KPS odráží náležitě související riziko. Ačkoli KPS požadovala zajištění, jeho hodnota je sporná. Je pravděpodobné, že se KPS nepodařilo získat prvořadé zabezpečení za majetkem loděnice. Polsko každopádně neposkytlo podrobné informace, jež by Komisi umožnily posoudit skutečnou hodnotu požadovaného zajištění.

| (203) | Komise podotýká, že společnost KPS byla založena jako fond ovládaný státem s cíli v oblasti veřejné politiky a její financování bylo zcela poskytnuto nebo zaručeno státem prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu. Podle dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“ byla KPS „založena s cílem organizovat financování výroby loděnic, dokud nebudou loděnice převzaty soukromými investory“. Strategie, jejíž cíle nejsou pouze hospodářské, nýbrž rovněž sociální a makroekonomické (37), poskytuje KPS spolu s Agenturou pro rozvoj průmyslu, státní pokladnou a ostatními příslušnými veřejnoprávními subjekty řadu pravomocí. Finanční vazby KPS na Agenturu pro rozvoj průmyslu a státní pokladnu jsou zřejmé a KPS působí spíše jako prostředek pro převod aktiv vyčleněných ve státním rozpočtu pro loděnice v Polsku, včetně loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(203)

Komise podotýká, že společnost KPS byla založena jako fond ovládaný státem s cíli v oblasti veřejné politiky a její financování bylo zcela poskytnuto nebo zaručeno státem prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu. Podle dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010“ byla KPS „založena s cílem organizovat financování výroby loděnic, dokud nebudou loděnice převzaty soukromými investory“. Strategie, jejíž cíle nejsou pouze hospodářské, nýbrž rovněž sociální a makroekonomické (37), poskytuje KPS spolu s Agenturou pro rozvoj průmyslu, státní pokladnou a ostatními příslušnými veřejnoprávními subjekty řadu pravomocí. Finanční vazby KPS na Agenturu pro rozvoj průmyslu a státní pokladnu jsou zřejmé a KPS působí spíše jako prostředek pro převod aktiv vyčleněných ve státním rozpočtu pro loděnice v Polsku, včetně loděnice v Gdaňsku.

| (204) | Komise upozorňuje rovněž na skutečnost, že v dopise oznamujícím plán restrukturalizace z roku 2009 polské orgány uznaly úvěry KPS jako státní podporu. |
| --- | --- |

(204)

Komise upozorňuje rovněž na skutečnost, že v dopise oznamujícím plán restrukturalizace z roku 2009 polské orgány uznaly úvěry KPS jako státní podporu.

| (205) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že KPS nejednala jako soukromý investor, když loděnici v Gdaňsku poskytla úvěry na provozní kapitál. Tyto úvěry, uvedené tabulce 4, proto představují státní podporu. |
| --- | --- |

(205)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že KPS nejednala jako soukromý investor, když loděnici v Gdaňsku poskytla úvěry na provozní kapitál. Tyto úvěry, uvedené tabulce 4, proto představují státní podporu.

c)   Záruky vývozní úvěrové pojišťovny

| (206) | Komise nejprve podotýká, že záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou byly oficiálně poskytnuty skupině gdaňských loděnic. Část těchto záruk však byla využívána výhradně pro financování stavby lodí v loděnici v Gdaňsku, v té době dceřiné společnosti skupiny gdaňských loděnic. Díky těmto zárukám se loděnici v Gdaňsku podařilo získat nové zakázky a pokračovat v činnosti v oblasti stavby lodí. |
| --- | --- |

(206)

Komise nejprve podotýká, že záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou byly oficiálně poskytnuty skupině gdaňských loděnic. Část těchto záruk však byla využívána výhradně pro financování stavby lodí v loděnici v Gdaňsku, v té době dceřiné společnosti skupiny gdaňských loděnic. Díky těmto zárukám se loděnici v Gdaňsku podařilo získat nové zakázky a pokračovat v činnosti v oblasti stavby lodí.

| (207) | Ve svých připomínkách po přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko uvedlo, že záruky, které vývozní úvěrová pojišťovna poskytla skupině gdyňských loděnic, nepředstavují státní podporu. Komise nemůže toto tvrzení přijmout. |
| --- | --- |

(207)

Ve svých připomínkách po přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko uvedlo, že záruky, které vývozní úvěrová pojišťovna poskytla skupině gdyňských loděnic, nepředstavují státní podporu. Komise nemůže toto tvrzení přijmout.

| (208) | Komise za prvé připomíná, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby jsou zaručeny státní pokladnou a že související transakce jsou zaznamenávány na zvláštním bankovním účtu s názvem „Interes Narodowy“. Pokud by tento účet neobsahoval dostatečné finanční prostředky, může vývozní úvěrová pojišťovna čerpat úvěry ze státní pokladny nebo využít úvěrové záruky státní pokladny. Subjekt v tržním hospodářství nemůže takového zajištění využít. |
| --- | --- |

(208)

Komise za prvé připomíná, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby jsou zaručeny státní pokladnou a že související transakce jsou zaznamenávány na zvláštním bankovním účtu s názvem „Interes Narodowy“. Pokud by tento účet neobsahoval dostatečné finanční prostředky, může vývozní úvěrová pojišťovna čerpat úvěry ze státní pokladny nebo využít úvěrové záruky státní pokladny. Subjekt v tržním hospodářství nemůže takového zajištění využít.

| (209) | Komise za druhé připomíná své rozhodnutí ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07 (38), v němž jako režim nezahrnující státní podporu schválila režim, podle něhož vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje program zajištění vývozních úvěrů zaručených státní pokladnou. Tento režim v současnosti mimo jiné zahrnuje druh záruk za plnění, jež jsou loděnici v Gdaňsku poskytovány v posledních několika letech. Komise podotýká, že tento režim výslovně vylučuje (39) podniky ve finančních obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40). Hlavním znakem režimu je to, že poplatky za záruky jsou stanoveny na základě posouzení rizik. Například poplatky za záruky pro společnost patřící do nejvyšší rizikové kategorie odpovídá [...] % ročně v případě záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % ročně v případě záruk na delší než dvouleté období. Základní poplatek činí 2,8 % p. a. Pro srovnání, záruky pro loděnici v Gdaňsku poskytovala vývozní úvěrová pojišťovna za poplatek ve výši 2 % ročně, pokud byla záruka nižší než 35 miliónů PLN, a za poplatek ve výši 1 % ročně, jestliže záruka překračovala tuto částku. |
| --- | --- |

(209)

Komise za druhé připomíná své rozhodnutí ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07 (38), v němž jako režim nezahrnující státní podporu schválila režim, podle něhož vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje program zajištění vývozních úvěrů zaručených státní pokladnou. Tento režim v současnosti mimo jiné zahrnuje druh záruk za plnění, jež jsou loděnici v Gdaňsku poskytovány v posledních několika letech. Komise podotýká, že tento režim výslovně vylučuje (39) podniky ve finančních obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40). Hlavním znakem režimu je to, že poplatky za záruky jsou stanoveny na základě posouzení rizik. Například poplatky za záruky pro společnost patřící do nejvyšší rizikové kategorie odpovídá [...] % ročně v případě záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % ročně v případě záruk na delší než dvouleté období. Základní poplatek činí 2,8 % p. a. Pro srovnání, záruky pro loděnici v Gdaňsku poskytovala vývozní úvěrová pojišťovna za poplatek ve výši 2 % ročně, pokud byla záruka nižší než 35 miliónů PLN, a za poplatek ve výši 1 % ročně, jestliže záruka překračovala tuto částku.

| (210) | Je proto zřejmé, že loděnice v Gdaňsku (jakožto podnik v obtížích) není způsobilá pro záruky, na něž se vztahoval výše popsaný režim, který Komise schválila jako režim neobsahující prvky podpory. Nelze proto mít za to, že záruky poskytnuté loděnici v Gdaňsku prvek podpory neobsahují. |
| --- | --- |

(210)

Je proto zřejmé, že loděnice v Gdaňsku (jakožto podnik v obtížích) není způsobilá pro záruky, na něž se vztahoval výše popsaný režim, který Komise schválila jako režim neobsahující prvky podpory. Nelze proto mít za to, že záruky poskytnuté loděnici v Gdaňsku prvek podpory neobsahují.

| (211) | Mimoto je zjevné, že poplatek za záruku účtovaný loděnici je mnohem nižší než základní poplatek používaný u záruk pro zdravé společnosti a několikrát nižší než poplatek účtovaný vysoce rizikovým společnostem, jež byly v rámci výše popsaného režimu přesto způsobilé. Komise vyvozuje závěr, že poplatek za záruku hrazený loděnicí v Gdaňsku neodpovídá tržnímu poplatku, tyto záruky proto představují státní podporu. |
| --- | --- |

(211)

Mimoto je zjevné, že poplatek za záruku účtovaný loděnici je mnohem nižší než základní poplatek používaný u záruk pro zdravé společnosti a několikrát nižší než poplatek účtovaný vysoce rizikovým společnostem, jež byly v rámci výše popsaného režimu přesto způsobilé. Komise vyvozuje závěr, že poplatek za záruku hrazený loděnicí v Gdaňsku neodpovídá tržnímu poplatku, tyto záruky proto představují státní podporu.

| (212) | Za třetí, podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (41) platí, že aby jednotlivá státní záruka nepředstavovala státní podporu, nesmí mít dlužník finanční obtíže. Tak tomu v tomto případě zjevně není. Podle téhož sdělení platí, že má-li dlužník finanční obtíže, může prvek podpory v záruce dosáhnout stejné výše jako částka krytá zárukou. |
| --- | --- |

(212)

Za třetí, podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (41) platí, že aby jednotlivá státní záruka nepředstavovala státní podporu, nesmí mít dlužník finanční obtíže. Tak tomu v tomto případě zjevně není. Podle téhož sdělení platí, že má-li dlužník finanční obtíže, může prvek podpory v záruce dosáhnout stejné výše jako částka krytá zárukou.

| (213) | Komise poznamenává, že se loděnice v Gdaňsku spoléhala výhradně na záruky vývozní úvěrové pojišťovny a státní pokladny a na trhu se jí žádné jiné záruky získat nepodařilo. |
| --- | --- |

(213)

Komise poznamenává, že se loděnice v Gdaňsku spoléhala výhradně na záruky vývozní úvěrové pojišťovny a státní pokladny a na trhu se jí žádné jiné záruky získat nepodařilo.

| (214) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že vývozní úvěrová pojišťovna nejednala jako investor v tržním hospodářství, když poskytla záruky loděnici v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(214)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že vývozní úvěrová pojišťovna nejednala jako investor v tržním hospodářství, když poskytla záruky loděnici v Gdaňsku.

| (215) | Komise připomíná, že tento druh záruk za plnění je typickým a obvyklým znakem odvětví stavby lodí. Vývozní úvěrová pojišťovna poskytující záruky požaduje jako zajištění převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu. |
| --- | --- |

(215)

Komise připomíná, že tento druh záruk za plnění je typickým a obvyklým znakem odvětví stavby lodí. Vývozní úvěrová pojišťovna poskytující záruky požaduje jako zajištění převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu.

| (216) | Podle názoru Komise činí odhadovaný prvek podpory obsažený v zárukách za plnění, jež byly loděnici v Gdaňsku poskytnuty v období od 1. května 2004, 18,9 miliónu PLN. Tato částka byla vypočítána srovnáním mezi poplatky, které loděnice uhradila, a poplatky, jež by byly běžně účtovány na trhu. Usuzovalo se, že režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny, který nezahrnuje státní podporu, může sloužit jako ukazatel výše poplatků účtovaných na trhu. Tato referenční výše poplatků byla navýšena o 400 základních bodů s cílem zohlednit dodatečné riziko spojené s poskytnutím podpory podniku v obtížné hospodářské situaci, jakým byla loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(216)

Podle názoru Komise činí odhadovaný prvek podpory obsažený v zárukách za plnění, jež byly loděnici v Gdaňsku poskytnuty v období od 1. května 2004, 18,9 miliónu PLN. Tato částka byla vypočítána srovnáním mezi poplatky, které loděnice uhradila, a poplatky, jež by byly běžně účtovány na trhu. Usuzovalo se, že režim záruk vývozní úvěrové pojišťovny, který nezahrnuje státní podporu, může sloužit jako ukazatel výše poplatků účtovaných na trhu. Tato referenční výše poplatků byla navýšena o 400 základních bodů s cílem zohlednit dodatečné riziko spojené s poskytnutím podpory podniku v obtížné hospodářské situaci, jakým byla loděnice v Gdaňsku.

| (217) | Komise rovněž podotýká, že podle plánu restrukturalizace z roku 2009 hodlá loděnice v Gdaňsku nadále využívat záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou. Tyto záruky bude získávat za podmínek odpovídajících podmínkám uplatňovaným v rámci režimu, který Komise schválila jako režim nezahrnující státní podporu, v případě podniků s nejvyšším rizikem (42). To znamená mimo jiné poplatek ve výši [...] % ročně v případě záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % ročně v případě záruk na delší než dvouleté období. Komise podotýká, že podniky ve finančních obtížích, jako je loděnice v Gdaňsku, nejsou způsobilé pro opatření na základě výše uvedeného režimu. Z toho vyplývá, že během restrukturalizace loděnice v Gdaňsku budou záruky vývozní úvěrové pojišťovny nadále představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(217)

Komise rovněž podotýká, že podle plánu restrukturalizace z roku 2009 hodlá loděnice v Gdaňsku nadále využívat záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou. Tyto záruky bude získávat za podmínek odpovídajících podmínkám uplatňovaným v rámci režimu, který Komise schválila jako režim nezahrnující státní podporu, v případě podniků s nejvyšším rizikem (42). To znamená mimo jiné poplatek ve výši [...] % ročně v případě záruk na dobu kratší než dva roky a [...] % ročně v případě záruk na delší než dvouleté období. Komise podotýká, že podniky ve finančních obtížích, jako je loděnice v Gdaňsku, nejsou způsobilé pro opatření na základě výše uvedeného režimu. Z toho vyplývá, že během restrukturalizace loděnice v Gdaňsku budou záruky vývozní úvěrové pojišťovny nadále představovat státní podporu.

| (218) | Komise se domnívá, že odhadovaný prvek podpory v souvislosti s plánovanými zárukami za plnění poskytnutými vývozní úvěrovou pojišťovnou se rovná rozdílu mezi poplatkem, který by byl hrazen na trhu, s navýšením o 400 základních bodů (k zohlednění rizika spojeného s poskytnutím záruk podniku v obtížích), a poplatkem, který bude muset loděnice skutečně zaplatit. Odhadovaný prvek podpory vypočítaný výše uvedenou metodou činí 28,8 miliónu PLN. |
| --- | --- |

(218)

Komise se domnívá, že odhadovaný prvek podpory v souvislosti s plánovanými zárukami za plnění poskytnutými vývozní úvěrovou pojišťovnou se rovná rozdílu mezi poplatkem, který by byl hrazen na trhu, s navýšením o 400 základních bodů (k zohlednění rizika spojeného s poskytnutím záruk podniku v obtížích), a poplatkem, který bude muset loděnice skutečně zaplatit. Odhadovaný prvek podpory vypočítaný výše uvedenou metodou činí 28,8 miliónu PLN.

| (219) | Komise se domnívá, že veškerá opatření ve prospěch loděnice v Gdaňsku uvedená v tabulce č. 4, plánovaná opatření uvedená v 168. bodě odůvodnění a záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou (již poskytnuté, jakož i plánované v období restrukturalizace) představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(219)

Komise se domnívá, že veškerá opatření ve prospěch loděnice v Gdaňsku uvedená v tabulce č. 4, plánovaná opatření uvedená v 168. bodě odůvodnění a záruky za plnění poskytnuté vývozní úvěrovou pojišťovnou (již poskytnuté, jakož i plánované v období restrukturalizace) představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

2.2   Možnost Polska a zúčastněných třetích stran podat připomínky

| (220) | Rozhodnutím ze dne 1. června 2005 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s ohledem na řadu opatření, mimo jiné včetně restrukturalizace dluhu (odpisy, odklady, změny platebního kalendáře), založených na různých právních základech, která se týkala různých věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů, kapitálových vkladů a záruk státní pokladny. |
| --- | --- |

(220)

Rozhodnutím ze dne 1. června 2005 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s ohledem na řadu opatření, mimo jiné včetně restrukturalizace dluhu (odpisy, odklady, změny platebního kalendáře), založených na různých právních základech, která se týkala různých věřitelů z řad veřejnoprávních subjektů, kapitálových vkladů a záruk státní pokladny.

| (221) | Komise rovněž jednoznačně uvedla, že nelze přijmout tvrzení Polska, že zálohové platby majitelů lodí je nutno považovat za vlastní příspěvek. V této souvislosti Komise zpochybnila tvrzení, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby majitelů lodí nepředstavují státní podporu, a oznámila, že prošetří povahu těchto zálohových plateb. |
| --- | --- |

(221)

Komise rovněž jednoznačně uvedla, že nelze přijmout tvrzení Polska, že zálohové platby majitelů lodí je nutno považovat za vlastní příspěvek. V této souvislosti Komise zpochybnila tvrzení, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby majitelů lodí nepředstavují státní podporu, a oznámila, že prošetří povahu těchto zálohových plateb.

| (222) | Polsko i mateřská společnost loděnice v Gdaňsku předložily připomínky v této věci; ačkoli zpochybnily pravomoc Komise posoudit slučitelnost některých dotčených opatření se společným trhem, nezpochybnily závěr Komise, že pokud byla tato opatření provedena po přistoupení Polska k EU, představují novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Výjimkou byla povaha záruk poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou, jež údajně neobsahují státní podporu. Později Polsko rovněž tvrdilo, že úvěry poskytnuté KPS nepředstavují státní podporu. Komise zjistila taktéž existenci další, neoznámené podpory v podobě soustavně nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům. Komise se zabývala existencí státní podpory v případě tří výše uvedených opatření. |
| --- | --- |

(222)

Polsko i mateřská společnost loděnice v Gdaňsku předložily připomínky v této věci; ačkoli zpochybnily pravomoc Komise posoudit slučitelnost některých dotčených opatření se společným trhem, nezpochybnily závěr Komise, že pokud byla tato opatření provedena po přistoupení Polska k EU, představují novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Výjimkou byla povaha záruk poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou, jež údajně neobsahují státní podporu. Později Polsko rovněž tvrdilo, že úvěry poskytnuté KPS nepředstavují státní podporu. Komise zjistila taktéž existenci další, neoznámené podpory v podobě soustavně nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům. Komise se zabývala existencí státní podpory v případě tří výše uvedených opatření.

| (223) | V průběhu šetření se strategie polské vlády týkající se loděnice v Gdaňsku několikrát významně změnila. Strategie konsolidace odvětví stavby lodí byla nahrazena strategií oddělení loděnic v Gdyni a Gdaňsku a rozhodnutím o privatizaci loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(223)

V průběhu šetření se strategie polské vlády týkající se loděnice v Gdaňsku několikrát významně změnila. Strategie konsolidace odvětví stavby lodí byla nahrazena strategií oddělení loděnic v Gdyni a Gdaňsku a rozhodnutím o privatizaci loděnice v Gdaňsku.

| (224) | Jak bylo popsáno výše, Komise byla v pravidelném kontaktu s polskými orgány jakožto vlastníkem loděnice v Gdaňsku, samotnou loděnicí a rovněž jejím novým vlastníkem, společností ISD Polska. Komise pravidelně zúčastněné strany informovala, že veškerá opatření provedená ve prospěch loděnice ze státních prostředků pravděpodobně představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice a neexistenci jakéhokoliv financování z vnějších zdrojů, jež by nezahrnovalo státní podporu. Komise rovněž upozornila, že tato státní podpora byla poskytnuta v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a není slučitelná se společným trhem. Komise rovněž opakovaně poukázala na skutečnost, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytnuté skupině gdyňských loděnic využívané při stavbě plavidel v loděnici v Gdaňsku představují státní podporu. |
| --- | --- |

(224)

Jak bylo popsáno výše, Komise byla v pravidelném kontaktu s polskými orgány jakožto vlastníkem loděnice v Gdaňsku, samotnou loděnicí a rovněž jejím novým vlastníkem, společností ISD Polska. Komise pravidelně zúčastněné strany informovala, že veškerá opatření provedená ve prospěch loděnice ze státních prostředků pravděpodobně představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice a neexistenci jakéhokoliv financování z vnějších zdrojů, jež by nezahrnovalo státní podporu. Komise rovněž upozornila, že tato státní podpora byla poskytnuta v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a není slučitelná se společným trhem. Komise rovněž opakovaně poukázala na skutečnost, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytnuté skupině gdyňských loděnic využívané při stavbě plavidel v loděnici v Gdaňsku představují státní podporu.

| (225) | Během šetření Komise získala další informace o činnosti KPS a o povaze úvěrů na provozní kapitál, jež KPS poskytla loděnici. Komise sdělila Polsku, že tyto úvěry se vší pravděpodobností představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(225)

Během šetření Komise získala další informace o činnosti KPS a o povaze úvěrů na provozní kapitál, jež KPS poskytla loděnici. Komise sdělila Polsku, že tyto úvěry se vší pravděpodobností představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (226) | Komise v průběhu svého šetření rovněž zaznamenala, že loděnice v Gdaňsku nadále hromadí závazky vůči veřejnoprávním subjektům. Komise získala informace o této záležitosti a sdělila Polsku (jakožto věřiteli loděnice a do jisté doby rovněž vlastníkovi), že nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům nebo jejich restrukturalizace může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(226)

Komise v průběhu svého šetření rovněž zaznamenala, že loděnice v Gdaňsku nadále hromadí závazky vůči veřejnoprávním subjektům. Komise získala informace o této záležitosti a sdělila Polsku (jakožto věřiteli loděnice a do jisté doby rovněž vlastníkovi), že nevymáhání závazků vůči veřejnoprávním subjektům nebo jejich restrukturalizace může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

3.   Slučitelnost podpory s jednotným trhem – výjimka podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES

| (227) | Hlavním cílem opatření je pomoci podniku v obtížné hospodářské situaci a zachovat jeho činnost. V těchto případech je možno použít výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež umožňuje schválit státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu s veřejným zájmem, jsou-li splněny příslušné podmínky. Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížné situaci je v současnosti upravena Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (43) (dále jen „pokyny“), které nahradily dřívější text přijatý v roce 1999 (44) (dále jen „pokyny z roku 1999“). |
| --- | --- |

(227)

Hlavním cílem opatření je pomoci podniku v obtížné hospodářské situaci a zachovat jeho činnost. V těchto případech je možno použít výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež umožňuje schválit státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu s veřejným zájmem, jsou-li splněny příslušné podmínky. Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížné situaci je v současnosti upravena Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (43) (dále jen „pokyny“), které nahradily dřívější text přijatý v roce 1999 (44) (dále jen „pokyny z roku 1999“).

| (228) | Přechodná ustanovení v pokynech stanoví, že oznámení evidovaná přede dnem 10. října 2004 budou posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení (bod 103). V daném případě byla některá opatření Komisi oznámena dne 8. října 2004, kdy platily pokyny z roku 1999. V pokynech je však stanoveno, že se vztahují na posouzení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise (protiprávní podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po dni 1. října 2004 (bod 104 první pododstavec). Vzhledem k tomu, že téměř všechna opatření popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění byla provedena protiprávně po tomto dni, Komise vyvozuje závěr, že platí pokyny z roku 2004. |
| --- | --- |

(228)

Přechodná ustanovení v pokynech stanoví, že oznámení evidovaná přede dnem 10. října 2004 budou posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení (bod 103). V daném případě byla některá opatření Komisi oznámena dne 8. října 2004, kdy platily pokyny z roku 1999. V pokynech je však stanoveno, že se vztahují na posouzení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise (protiprávní podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po dni 1. října 2004 (bod 104 první pododstavec). Vzhledem k tomu, že téměř všechna opatření popsaná v 105. až 170. bodě odůvodnění byla provedena protiprávně po tomto dni, Komise vyvozuje závěr, že platí pokyny z roku 2004.

| (229) | Pokyny platí pro podniky ve všech odvětvích s výjimkami uvedenými v bodě 18 pokynů. Bod 12 Rámce pro státní podporu na stavbu lodí (45), který představuje právní rámec pro posuzování státní podpory pro toto odvětví, odkazuje na pokyny jako na příslušný právní základ pro posouzení podpory na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(229)

Pokyny platí pro podniky ve všech odvětvích s výjimkami uvedenými v bodě 18 pokynů. Bod 12 Rámce pro státní podporu na stavbu lodí (45), který představuje právní rámec pro posuzování státní podpory pro toto odvětví, odkazuje na pokyny jako na příslušný právní základ pro posouzení podpory na záchranu a restrukturalizaci.

| (230) | Podle definice obsažené v bodě 17 pokynů vychází podpora na restrukturalizaci z uskutečnitelného a vnitřně provázaného plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit v přiměřené lhůtě dlouhodobou životaschopnost podniku. Restrukturalizace obvykle zahrnuje tyto prvky: restrukturalizaci veškerých oblastí činnosti podniku, reorganizaci a racionalizaci hlavní činnosti podniku, včetně ukončení ztrátových činností, a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizaci činností využívající státní podporu však nelze omezit na nápravu minulých ztrát, aniž by se zabývala příčinami těchto ztrát, tj. bez provedení skutečné restrukturalizace. Restrukturalizace musí být mimoto financována alespoň částečně z vlastních zdrojů podniku nebo z vnějších zdrojů, které nezahrnují státní podporu, a státní podpora musí být omezena na minimum nezbytné k obnovení životaschopnosti. Aby se zmírnil narušující účinek podpory, musí být přijata vyrovnávací opatření. |
| --- | --- |

(230)

Podle definice obsažené v bodě 17 pokynů vychází podpora na restrukturalizaci z uskutečnitelného a vnitřně provázaného plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit v přiměřené lhůtě dlouhodobou životaschopnost podniku. Restrukturalizace obvykle zahrnuje tyto prvky: restrukturalizaci veškerých oblastí činnosti podniku, reorganizaci a racionalizaci hlavní činnosti podniku, včetně ukončení ztrátových činností, a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizaci činností využívající státní podporu však nelze omezit na nápravu minulých ztrát, aniž by se zabývala příčinami těchto ztrát, tj. bez provedení skutečné restrukturalizace. Restrukturalizace musí být mimoto financována alespoň částečně z vlastních zdrojů podniku nebo z vnějších zdrojů, které nezahrnují státní podporu, a státní podpora musí být omezena na minimum nezbytné k obnovení životaschopnosti. Aby se zmírnil narušující účinek podpory, musí být přijata vyrovnávací opatření.

| (231) | Vzhledem k povaze podpory na restrukturalizaci, jež velmi narušuje hospodářskou soutěž, se Komise domnívá, že podpora pro podniky v obtížích může přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivnila obchod v míře, která je v rozporu se zájmem Společenství, pouze tehdy, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v pokynech. |
| --- | --- |

(231)

Vzhledem k povaze podpory na restrukturalizaci, jež velmi narušuje hospodářskou soutěž, se Komise domnívá, že podpora pro podniky v obtížích může přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivnila obchod v míře, která je v rozporu se zájmem Společenství, pouze tehdy, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v pokynech.

a)   Způsobilost

| (232) | Aby byl podnik způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu pokynů. Podle tabulky č. 1 se finanční situace loděnice v Gdaňsku přinejmenším od roku 2002 vyznačovala trvalou nelikviditou a rostoucími ztrátami. Loděnice v Gdaňsku je proto podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů. |
| --- | --- |

(232)

Aby byl podnik způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu pokynů. Podle tabulky č. 1 se finanční situace loděnice v Gdaňsku přinejmenším od roku 2002 vyznačovala trvalou nelikviditou a rostoucími ztrátami. Loděnice v Gdaňsku je proto podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů.

| (233) | Podle bodu 73 pokynů nepovolí Komise další podporu na záchranu nebo restrukturalizaci v případě, že daný podnik již obdržel podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, včetně jakékoli neoznámené podpory, nebo pokud od poskytnutí podpory na záchranu, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než 10 let (tzv. zásada „jednou a dost“). |
| --- | --- |

(233)

Podle bodu 73 pokynů nepovolí Komise další podporu na záchranu nebo restrukturalizaci v případě, že daný podnik již obdržel podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, včetně jakékoli neoznámené podpory, nebo pokud od poskytnutí podpory na záchranu, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než 10 let (tzv. zásada „jednou a dost“).

| (234) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že loděnice v Gdaňsku prošla v roce 1998 restrukturalizací, která podle polských orgánů nezahrnovala státní podporu. Komise uznala toto stanovisko polských orgánů. Šetření neprokázalo, že by v rámci uvedené restrukturalizace byla poskytnuta státní podpora. |
| --- | --- |

(234)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že loděnice v Gdaňsku prošla v roce 1998 restrukturalizací, která podle polských orgánů nezahrnovala státní podporu. Komise uznala toto stanovisko polských orgánů. Šetření neprokázalo, že by v rámci uvedené restrukturalizace byla poskytnuta státní podpora.

| (235) | Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdaňsku od roku 2002 navíc sloužila pouze jednomu procesu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(235)

Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdaňsku od roku 2002 navíc sloužila pouze jednomu procesu restrukturalizace.

| (236) | Komise proto vyvozuje závěr, že byla dodržena zásada „jednou a dost“. |
| --- | --- |

(236)

Komise proto vyvozuje závěr, že byla dodržena zásada „jednou a dost“.

b)   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti

| (237) | Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí v přiměřené lhůtě podniku umožnit obnovení jeho životaschopnosti. Obnovení životaschopností znamená, že podnik je po dokončení restrukturalizace schopen pokrýt všechny své náklady a zajistit dostatečnou kapitálovou návratnost, aby mohl konkurovat jiným podnikům vlastními silami. Restrukturalizace musí proběhnout co nejrychleji. |
| --- | --- |

(237)

Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí v přiměřené lhůtě podniku umožnit obnovení jeho životaschopnosti. Obnovení životaschopností znamená, že podnik je po dokončení restrukturalizace schopen pokrýt všechny své náklady a zajistit dostatečnou kapitálovou návratnost, aby mohl konkurovat jiným podnikům vlastními silami. Restrukturalizace musí proběhnout co nejrychleji.

| (238) | Komise podotýká, že v průběhu tohoto šetření přezkoumala dva plány restrukturalizace (z března 2004 a z roku 2006), jež vypracovalo vedení loděnice a které schválil její většinový vlastník, tj. stát. Komise dospěla k závěru, že její vážné obavy, zda oba plány obnoví životaschopnost loděnice, nebyly odstraněny. Komise následně posoudila společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska v roce 2008 pro sloučené loděnice v Gdaňsku a Gdyni. Ve svém rozhodnutí ze dne 6. listopadu 2008 týkajícím se šetření státní podpory pro loděnici v Gdyni (46) Komise vyvodila závěr, že nebylo prokázáno, že společný plán restrukturalizace zajistí obnovení dlouhodobé životaschopnosti obou loděnic. |
| --- | --- |

(238)

Komise podotýká, že v průběhu tohoto šetření přezkoumala dva plány restrukturalizace (z března 2004 a z roku 2006), jež vypracovalo vedení loděnice a které schválil její většinový vlastník, tj. stát. Komise dospěla k závěru, že její vážné obavy, zda oba plány obnoví životaschopnost loděnice, nebyly odstraněny. Komise následně posoudila společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska v roce 2008 pro sloučené loděnice v Gdaňsku a Gdyni. Ve svém rozhodnutí ze dne 6. listopadu 2008 týkajícím se šetření státní podpory pro loděnici v Gdyni (46) Komise vyvodila závěr, že nebylo prokázáno, že společný plán restrukturalizace zajistí obnovení dlouhodobé životaschopnosti obou loděnic.

| (239) | Polské orgány nakonec v roce 2009 předložily plán restrukturalizace, který vypracoval nový vlastník loděnice v Gdaňsku, společnost ISD Polska, a který nahrazuje všechny ostatní plány restrukturalizace, jež byly Komisi předloženy dříve. Komise proto níže posoudí pouze plán restrukturalizace z roku 2009. |
| --- | --- |

(239)

Polské orgány nakonec v roce 2009 předložily plán restrukturalizace, který vypracoval nový vlastník loděnice v Gdaňsku, společnost ISD Polska, a který nahrazuje všechny ostatní plány restrukturalizace, jež byly Komisi předloženy dříve. Komise proto níže posoudí pouze plán restrukturalizace z roku 2009.

| (240) | Obtíže loděnice se v průběhu let zvyšovaly kvůli zanedbávaným investicím, nesprávnému řízení a nedostatku náležitých strategií k snížení rizika. Tyto vnitřní nedostatky spolu s cyklickým charakterem trhu pro stavbu lodí, rostoucími cenami oceli a zhodnocováním zlotého vedly ke značným ztrátám loděnice, růstu závazků, nedostatečnému provoznímu kapitálu, dalším neefektivním řešením a prodlevám ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(240)

Obtíže loděnice se v průběhu let zvyšovaly kvůli zanedbávaným investicím, nesprávnému řízení a nedostatku náležitých strategií k snížení rizika. Tyto vnitřní nedostatky spolu s cyklickým charakterem trhu pro stavbu lodí, rostoucími cenami oceli a zhodnocováním zlotého vedly ke značným ztrátám loděnice, růstu závazků, nedostatečnému provoznímu kapitálu, dalším neefektivním řešením a prodlevám ve výrobním procesu.

| (241) | Podle Komise bylo prokázáno, že navrhovaná restrukturalizační opatření přiměřeně řeší problémy loděnice a jsou dostatečně rozsáhlá, zvolená strategie diverzifikace činností podniku je věrohodná a finanční výhledy jsou založeny na věrohodných předpokladech. Bylo tudíž prokázáno, že plán restrukturalizace z roku 2009 povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice. |
| --- | --- |

(241)

Podle Komise bylo prokázáno, že navrhovaná restrukturalizační opatření přiměřeně řeší problémy loděnice a jsou dostatečně rozsáhlá, zvolená strategie diverzifikace činností podniku je věrohodná a finanční výhledy jsou založeny na věrohodných předpokladech. Bylo tudíž prokázáno, že plán restrukturalizace z roku 2009 povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice.

| (242) | Komise podotýká, že plán restrukturalizace z roku 2009 byl vypracován novým vlastníkem loděnice, který již v souvislosti s nabytím této společnosti investoval značné soukromé prostředky (305 miliónů PLN jako kapitálový vklad a částka ve výši [...] miliónů PLN určená na koupi akcií od stávajících akcionářů) a který se zavázal plně provést plán s přesvědčením, že mu to přinese přiměřený zisk. Skutečnost, že soukromá společnost investovala do loděnice značné finanční prostředky a hodlá financovat plán restrukturalizace z roku 2009, je pro Komisi signálem, že tržní subjekt věří v možnost obnovení životaschopnosti loděnice v Gdaňsku. Společnost ISD Polska mimoto prokázala, že má cenné zkušenosti v oblasti úspěšné restrukturalizace společností v obtížích (Huta Częstochowa), což poskytuje dodatečnou záruku, že plán restrukturalizace je věrohodný. |
| --- | --- |

(242)

Komise podotýká, že plán restrukturalizace z roku 2009 byl vypracován novým vlastníkem loděnice, který již v souvislosti s nabytím této společnosti investoval značné soukromé prostředky (305 miliónů PLN jako kapitálový vklad a částka ve výši [...] miliónů PLN určená na koupi akcií od stávajících akcionářů) a který se zavázal plně provést plán s přesvědčením, že mu to přinese přiměřený zisk. Skutečnost, že soukromá společnost investovala do loděnice značné finanční prostředky a hodlá financovat plán restrukturalizace z roku 2009, je pro Komisi signálem, že tržní subjekt věří v možnost obnovení životaschopnosti loděnice v Gdaňsku. Společnost ISD Polska mimoto prokázala, že má cenné zkušenosti v oblasti úspěšné restrukturalizace společností v obtížích (Huta Częstochowa), což poskytuje dodatečnou záruku, že plán restrukturalizace je věrohodný.

| (243) | Co se týká obchodní strategie loděnice, Komise má za to, že plánovaná diverzifikace činnosti zajistí nejen to, že společnost bude méně citlivá na cyklické změny na trhu stavby lodí, nýbrž rovněž společnosti umožní využívat účinněji výrobní kapacitu loděnice v oblasti zpracování oceli a mít prospěch z nových možností na trhu v odvětví výroby věží větrných elektráren. Diverzifikace činností mimoto umožní rozdělit fixní náklady podniku mezi různé druhy činnosti a zajistí, že společnost bude odolnější vůči měnícím se tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(243)

Co se týká obchodní strategie loděnice, Komise má za to, že plánovaná diverzifikace činnosti zajistí nejen to, že společnost bude méně citlivá na cyklické změny na trhu stavby lodí, nýbrž rovněž společnosti umožní využívat účinněji výrobní kapacitu loděnice v oblasti zpracování oceli a mít prospěch z nových možností na trhu v odvětví výroby věží větrných elektráren. Diverzifikace činností mimoto umožní rozdělit fixní náklady podniku mezi různé druhy činnosti a zajistí, že společnost bude odolnější vůči měnícím se tržním podmínkám.

| (244) | Komise se domnívá, že plánovaná restrukturalizační opatření se náležitě zabývají nedostatky loděnice. Plán předkládá podrobnou strategii pro provedení všech restrukturalizačních opatření, zejména v oblasti organizace, plánování, výrobního cyklu, dodávek, logistiky a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(244)

Komise se domnívá, že plánovaná restrukturalizační opatření se náležitě zabývají nedostatky loděnice. Plán předkládá podrobnou strategii pro provedení všech restrukturalizačních opatření, zejména v oblasti organizace, plánování, výrobního cyklu, dodávek, logistiky a zaměstnanosti.

| (245) | Komise uvádí, že plán předpokládá dalekosáhlou restrukturalizaci zaměstnanosti, spočívající ve značném snížení počtu pracovníků a současném růstu mezd. V plánu restrukturalizace jsou za hlavní problémy loděnice označeny mimo jiné vysoká absence, fluktuace pracovníků a nízká efektivnost struktury zaměstnanosti a mezd. Komise se domnívá, že plánovaná opatření, například růst mez a zavedení systémů profesního rozvoje a věrnostních systémů, umožní odstranit zjištěné problémy. Komise podotýká, že se od roku 2006 počet zaměstnanců již snížil o [... více než 20] %. Průměrná měsíční mzda v roce 2008 v přímé výrobě vzrostla oproti roku 2005 o [... více než 20] %. Plán předpokládá další růst mezd o [...] % v roce 2009, o [...] % v roce 2010, o [...] % v roce 2011, o [...] % v roce 2012 a současně přihlíží rovněž ke skutečnosti, že se kvůli hospodářskému poklesu a uzavření loděnic v Gdyni a ve Štětíně snížila finanční očekávání pracovníků. |
| --- | --- |

(245)

Komise uvádí, že plán předpokládá dalekosáhlou restrukturalizaci zaměstnanosti, spočívající ve značném snížení počtu pracovníků a současném růstu mezd. V plánu restrukturalizace jsou za hlavní problémy loděnice označeny mimo jiné vysoká absence, fluktuace pracovníků a nízká efektivnost struktury zaměstnanosti a mezd. Komise se domnívá, že plánovaná opatření, například růst mez a zavedení systémů profesního rozvoje a věrnostních systémů, umožní odstranit zjištěné problémy. Komise podotýká, že se od roku 2006 počet zaměstnanců již snížil o [... více než 20] %. Průměrná měsíční mzda v roce 2008 v přímé výrobě vzrostla oproti roku 2005 o [... více než 20] %. Plán předpokládá další růst mezd o [...] % v roce 2009, o [...] % v roce 2010, o [...] % v roce 2011, o [...] % v roce 2012 a současně přihlíží rovněž ke skutečnosti, že se kvůli hospodářskému poklesu a uzavření loděnic v Gdyni a ve Štětíně snížila finanční očekávání pracovníků.

| (246) | V plánu restrukturalizace z roku 2009 je objasněno, že větší efektivnost výroby a častější spolupráce se subdodavateli sníží počet potřebných pracovníků v loděnici. Plán uvádí rovněž finanční důsledky snížení počtu pracovníků. Na základě výše uvedených tvrzení se Komise domnívá, že navrhovaná restrukturalizace zaměstnanosti bude dostatečně rozsáhlá, aby odstranila problémy loděnice v oblasti zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(246)

V plánu restrukturalizace z roku 2009 je objasněno, že větší efektivnost výroby a častější spolupráce se subdodavateli sníží počet potřebných pracovníků v loděnici. Plán uvádí rovněž finanční důsledky snížení počtu pracovníků. Na základě výše uvedených tvrzení se Komise domnívá, že navrhovaná restrukturalizace zaměstnanosti bude dostatečně rozsáhlá, aby odstranila problémy loděnice v oblasti zaměstnanosti.

| (247) | Pokud jde o činnost v oblasti stavby lodí, Komise se domnívá, že plánovaná strategie za účelem významného omezení činnosti v oblasti stavby lodí a zaměření se na výrobu částečně vybavených speciálních plavidel je přiměřená. Investor mimoto prokázal, že zvolená strategie je realistická, jelikož již v roce 2008 dodala loděnice pět trupů pobřežních plavidel z celkem šesti dodaných plavidel. |
| --- | --- |

(247)

Pokud jde o činnost v oblasti stavby lodí, Komise se domnívá, že plánovaná strategie za účelem významného omezení činnosti v oblasti stavby lodí a zaměření se na výrobu částečně vybavených speciálních plavidel je přiměřená. Investor mimoto prokázal, že zvolená strategie je realistická, jelikož již v roce 2008 dodala loděnice pět trupů pobřežních plavidel z celkem šesti dodaných plavidel.

| (248) | Co se týká činnosti v oblasti stavby lodí, plán předpokládá různá opatření, jež mají vyřešit nejzávažnější vnější příčiny stávajících obtíží loděnice. Plán předpokládá zavedení valorizačních doložek ve smlouvách o stavbě lodí s cílem přinejmenším částečně přenést rizika spojená s materiálovými a mzdovými náklady na majitele lodí. Plán restrukturalizace z roku 2009 mimoto předpokládá provedení podrobné strategie v oblasti zajištění s cílem snížit měnové riziko. Komise se domnívá, že navrhovaná opatření jsou přiměřená. Předložená analýza citlivosti prokazuje, že plánovaná opatření zajistí relativní odolnost společnosti vůči změnám tržních podmínek, včetně kolísání směnných kurzů. |
| --- | --- |

(248)

Co se týká činnosti v oblasti stavby lodí, plán předpokládá různá opatření, jež mají vyřešit nejzávažnější vnější příčiny stávajících obtíží loděnice. Plán předpokládá zavedení valorizačních doložek ve smlouvách o stavbě lodí s cílem přinejmenším částečně přenést rizika spojená s materiálovými a mzdovými náklady na majitele lodí. Plán restrukturalizace z roku 2009 mimoto předpokládá provedení podrobné strategie v oblasti zajištění s cílem snížit měnové riziko. Komise se domnívá, že navrhovaná opatření jsou přiměřená. Předložená analýza citlivosti prokazuje, že plánovaná opatření zajistí relativní odolnost společnosti vůči změnám tržních podmínek, včetně kolísání směnných kurzů.

| (249) | Co se týká výroby ocelových konstrukcí, plán restrukturalizace obsahuje zvláštní obchodní plán založený na analýze trhu, kterou vyhotovil externí poradce společnosti ISD Polska. Plán vyzdvihuje dobré vyhlídky na rozvoj tohoto segmentu trhu v Polsku a výhody vyplývající z polohy u Baltského moře. Zkušenosti společnosti ISD Polska s výrobou a prodejem ocelových konstrukcí by mimoto měly představovat další silnou stránku tohoto záměru. Plán předpokládá, že cílové výroby na úrovni přibližně [... více než 50] tisíc tun od roku 2013 bude dosaženo postupným zvyšováním výroby v nadcházejících letech. Tento objem výroby zajistí loděnici v Gdaňsku podíl na trhu v Polsku ve výši [...] %. |
| --- | --- |

(249)

Co se týká výroby ocelových konstrukcí, plán restrukturalizace obsahuje zvláštní obchodní plán založený na analýze trhu, kterou vyhotovil externí poradce společnosti ISD Polska. Plán vyzdvihuje dobré vyhlídky na rozvoj tohoto segmentu trhu v Polsku a výhody vyplývající z polohy u Baltského moře. Zkušenosti společnosti ISD Polska s výrobou a prodejem ocelových konstrukcí by mimoto měly představovat další silnou stránku tohoto záměru. Plán předpokládá, že cílové výroby na úrovni přibližně [... více než 50] tisíc tun od roku 2013 bude dosaženo postupným zvyšováním výroby v nadcházejících letech. Tento objem výroby zajistí loděnici v Gdaňsku podíl na trhu v Polsku ve výši [...] %.

| (250) | Bylo prokázáno, že plány týkající se zvýšení výroby ocelových konstrukcí jsou realistické, jelikož již v roce 2008, což byl první rok činnosti loděnice poté, co ji převzala společnost ISD Polska, se společnosti podařilo vyrobit a prodat více než 10 tisíc tun ocelových konstrukcí, což značně překračovalo původní očekávání investora. Mimoto se ve společnosti Huta Częstochowa společnosti ISD Polska podařilo zvýšit prodej z [... více než 30] tisíc tun v roce 2004 na [... více než 50] tisíc tun v roce 2006 a [... více než 90] tisíc tun v roce 2008. |
| --- | --- |

(250)

Bylo prokázáno, že plány týkající se zvýšení výroby ocelových konstrukcí jsou realistické, jelikož již v roce 2008, což byl první rok činnosti loděnice poté, co ji převzala společnost ISD Polska, se společnosti podařilo vyrobit a prodat více než 10 tisíc tun ocelových konstrukcí, což značně překračovalo původní očekávání investora. Mimoto se ve společnosti Huta Częstochowa společnosti ISD Polska podařilo zvýšit prodej z [... více než 30] tisíc tun v roce 2004 na [... více než 50] tisíc tun v roce 2006 a [... více než 90] tisíc tun v roce 2008.

| (251) | Výroba ocelových konstrukcí v Polsku trvale roste od devadesátých let minulého století. V roce 2003 polští výrobci vyrobili ocelové konstrukce v hodnotě 6 miliónů PLN, v roce 2006 v hodnotě 9,4 miliónu PLN a v roce 2007 v hodnotě 12,5 miliónu PLN. To naznačuje, že tento trh vykazuje rostoucí tendenci. Předpokládá se, že poptávka po ocelových konstrukcích v příštích letech v Polsku poroste. V obchodním plánu se připouští, že stávající hospodářské zpomalení způsobí pokles poptávky, očekává se však, že růst poptávky vyvolají investice v Polsku spolufinancované ze strukturálních fondů EU a významné infrastrukturní projekty. |
| --- | --- |

(251)

Výroba ocelových konstrukcí v Polsku trvale roste od devadesátých let minulého století. V roce 2003 polští výrobci vyrobili ocelové konstrukce v hodnotě 6 miliónů PLN, v roce 2006 v hodnotě 9,4 miliónu PLN a v roce 2007 v hodnotě 12,5 miliónu PLN. To naznačuje, že tento trh vykazuje rostoucí tendenci. Předpokládá se, že poptávka po ocelových konstrukcích v příštích letech v Polsku poroste. V obchodním plánu se připouští, že stávající hospodářské zpomalení způsobí pokles poptávky, očekává se však, že růst poptávky vyvolají investice v Polsku spolufinancované ze strukturálních fondů EU a významné infrastrukturní projekty.

| (252) | Investor předložil kopie uzavřených smluv o dodávkách ocelových konstrukcí, například objednávku, kterou zadala společnost [...] Sp. z o.o. podniku ISD Trade, dceřiné společnosti odpovědné ve skupině ISD za prodej ocelových konstrukcí, týkající se dodávky ocelových konstrukcí v roce 2008 o celkovém objemu 25–30 tisíc tun. Ačkoliv není zřejmé, jaká část této objednávky má být provedena v loděnici v Gdaňsku a jaká ve společnosti Huta Częstochowa, tato objednávka prokazuje, že na trhu existuje poptávka a že společnost ISD Polska je schopna přilákat zákazníky a najít kupce pro své výrobky. Komise proto uznává, že prodej ocelových konstrukcí podle předpokladů v plánu restrukturalizace z roku 2009 je realistický. |
| --- | --- |

(252)

Investor předložil kopie uzavřených smluv o dodávkách ocelových konstrukcí, například objednávku, kterou zadala společnost [...] Sp. z o.o. podniku ISD Trade, dceřiné společnosti odpovědné ve skupině ISD za prodej ocelových konstrukcí, týkající se dodávky ocelových konstrukcí v roce 2008 o celkovém objemu 25–30 tisíc tun. Ačkoliv není zřejmé, jaká část této objednávky má být provedena v loděnici v Gdaňsku a jaká ve společnosti Huta Częstochowa, tato objednávka prokazuje, že na trhu existuje poptávka a že společnost ISD Polska je schopna přilákat zákazníky a najít kupce pro své výrobky. Komise proto uznává, že prodej ocelových konstrukcí podle předpokladů v plánu restrukturalizace z roku 2009 je realistický.

| (253) | Bylo prokázáno, že předpokládaná zisková rozpětí jsou realistická. Plánované úrovně zisku jsou nižší než zisk, jehož společnost ISD Polska skutečně dosáhla (prodejní marže činily v roce 2006 [... více než 10] %, v roce 2007 [... mezi 10 a 20] % a v roce 2008 [... více než 10] %), zatímco předpokládané budoucí ziskové rozpětí loděnice v Gdaňsku na základě EBITDA činí [... méně než 10] %. Komise se proto domnívá, že předpokládané objemy prodeje a finanční výsledky v oblasti výroby ocelových konstrukcí lze považovat za obezřetné a věrohodné. |
| --- | --- |

(253)

Bylo prokázáno, že předpokládaná zisková rozpětí jsou realistická. Plánované úrovně zisku jsou nižší než zisk, jehož společnost ISD Polska skutečně dosáhla (prodejní marže činily v roce 2006 [... více než 10] %, v roce 2007 [... mezi 10 a 20] % a v roce 2008 [... více než 10] %), zatímco předpokládané budoucí ziskové rozpětí loděnice v Gdaňsku na základě EBITDA činí [... méně než 10] %. Komise se proto domnívá, že předpokládané objemy prodeje a finanční výsledky v oblasti výroby ocelových konstrukcí lze považovat za obezřetné a věrohodné.

| (254) | Komise podotýká, že výroba ocelových konstrukcí v loděnici v Gdaňsku bude založena na stávajících kapacitách pro zpracování oceli, jež jsou v současnosti využívány při činnosti v oblasti stavby lodí. Předpokládaného významného růstu výroby bude proto dosaženo s poměrně nízkými investicemi, což odůvodňuje poměrně vysokou úroveň vnitřní míry návratnosti u činnosti v oblasti ocelových konstrukcí. |
| --- | --- |

(254)

Komise podotýká, že výroba ocelových konstrukcí v loděnici v Gdaňsku bude založena na stávajících kapacitách pro zpracování oceli, jež jsou v současnosti využívány při činnosti v oblasti stavby lodí. Předpokládaného významného růstu výroby bude proto dosaženo s poměrně nízkými investicemi, což odůvodňuje poměrně vysokou úroveň vnitřní míry návratnosti u činnosti v oblasti ocelových konstrukcí.

| (255) | Na základě poskytnutých informací vyvozuje Komise závěr, že segment ocelových konstrukcí, jež má představovat nedílnou a významnou část činnosti nové loděnice, vychází z věrohodné analýzy postavení společnosti na trhu. Analýza trhu prokazuje, že předpokládané objemy prodeje a finanční výsledky jsou realistické. Bylo prokázáno, že se plán zakládá na realistických předpokladech. |
| --- | --- |

(255)

Na základě poskytnutých informací vyvozuje Komise závěr, že segment ocelových konstrukcí, jež má představovat nedílnou a významnou část činnosti nové loděnice, vychází z věrohodné analýzy postavení společnosti na trhu. Analýza trhu prokazuje, že předpokládané objemy prodeje a finanční výsledky jsou realistické. Bylo prokázáno, že se plán zakládá na realistických předpokladech.

| (256) | Pokud jde o výrobu věží větrných elektráren, plán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje zvláštní obchodní plán týkající se této činnosti loděnice v Gdaňsku. Plán vychází z analýzy trhu, jež naznačuje dobré vyhlídky podniku, který zahajuje činnost v tomto segmentu trhu. Společnost bude využívat pravidelné dodávky od společnosti Huta Częstochowa, má dobrou polohu, která umožňuje distribuci výrobků prostřednictvím námořní dopravy, a bude využívat zkušenosti společnosti ISD Polska v oblasti výroby prvků pro věže větrných elektráren. Plán mimoto prokazuje, že vzhledem k legislativním pobídkám (na podporu obnovitelných zdrojů energie) a rovněž ekonomickým činitelům (např. kolísající ceny surovin) poptávka po větrných elektrárnách poroste. Nezávislé analýzy předpokládají, že v roce 2010 vyrobí větrné elektrárny na celém světě 172 miliónů MW energie a v roce 2015 pak 378 miliónů MW energie (47). |
| --- | --- |

(256)

Pokud jde o výrobu věží větrných elektráren, plán restrukturalizace z roku 2009 obsahuje zvláštní obchodní plán týkající se této činnosti loděnice v Gdaňsku. Plán vychází z analýzy trhu, jež naznačuje dobré vyhlídky podniku, který zahajuje činnost v tomto segmentu trhu. Společnost bude využívat pravidelné dodávky od společnosti Huta Częstochowa, má dobrou polohu, která umožňuje distribuci výrobků prostřednictvím námořní dopravy, a bude využívat zkušenosti společnosti ISD Polska v oblasti výroby prvků pro věže větrných elektráren. Plán mimoto prokazuje, že vzhledem k legislativním pobídkám (na podporu obnovitelných zdrojů energie) a rovněž ekonomickým činitelům (např. kolísající ceny surovin) poptávka po větrných elektrárnách poroste. Nezávislé analýzy předpokládají, že v roce 2010 vyrobí větrné elektrárny na celém světě 172 miliónů MW energie a v roce 2015 pak 378 miliónů MW energie (47).

| (257) | Podnik předložil důkazy, že v únoru a dubnu 2009 vedla jednání se stavebními podniky, které se potenciálně zajímají o výstavbu továrny na výrobu větrných elektráren (48). Tato jednání potvrdila předpoklady investora týkající se nákladů a lhůty pro vypracování projektu. |
| --- | --- |

(257)

Podnik předložil důkazy, že v únoru a dubnu 2009 vedla jednání se stavebními podniky, které se potenciálně zajímají o výstavbu továrny na výrobu větrných elektráren (48). Tato jednání potvrdila předpoklady investora týkající se nákladů a lhůty pro vypracování projektu.

| (258) | Plán podrobně představuje předpoklady týkající se finančních výhledů, například příjmů na základě informací od potenciálních kupců, nákladů na základě prognóz o cenách energie a oceli, zaměstnanosti na úrovni přibližně [...] pracovníků atd. Komise se domnívá, že bylo prokázáno, že tyto předpoklady jsou věrohodné, a předpokládané finanční výsledky jsou tudíž realistické. |
| --- | --- |

(258)

Plán podrobně představuje předpoklady týkající se finančních výhledů, například příjmů na základě informací od potenciálních kupců, nákladů na základě prognóz o cenách energie a oceli, zaměstnanosti na úrovni přibližně [...] pracovníků atd. Komise se domnívá, že bylo prokázáno, že tyto předpoklady jsou věrohodné, a předpokládané finanční výsledky jsou tudíž realistické.

| (259) | Skutečnost, že dvě banky projevily zájem o financování investic do činnosti v oblasti výroby větrných elektráren, je signálem, že tento projekt je věrohodný a že trh věří v jeho dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(259)

Skutečnost, že dvě banky projevily zájem o financování investic do činnosti v oblasti výroby větrných elektráren, je signálem, že tento projekt je věrohodný a že trh věří v jeho dlouhodobou životaschopnost.

| (260) | Pokud jde o souhrnné finanční výhledy pro všechny tři druhy činnosti loděnice, Komise se domnívá, že bylo prokázáno, že jsou věrohodné a že provedení plánu povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice. |
| --- | --- |

(260)

Pokud jde o souhrnné finanční výhledy pro všechny tři druhy činnosti loděnice, Komise se domnívá, že bylo prokázáno, že jsou věrohodné a že provedení plánu povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice.

| (261) | Komise má za to, že předpoklady, na nichž jsou výhledy založeny, jsou přiměřené. Bylo prokázáno, že vycházejí z věrohodných zdrojů a že jsou realistické. Předpokládaný růst spotřebitelských cen, cen energií a očekávané změny úrokových sazeb úvěrů na mezibankovním trhu byly založeny na nezávislých analýzách. Předpokládané ceny prodeje plavidel jsou založeny na výsledcích, jichž bylo až dosud dosaženo, na stávajících smluvních cenách, prohlášeních o úmyslu a údajích o trhu. |
| --- | --- |

(261)

Komise má za to, že předpoklady, na nichž jsou výhledy založeny, jsou přiměřené. Bylo prokázáno, že vycházejí z věrohodných zdrojů a že jsou realistické. Předpokládaný růst spotřebitelských cen, cen energií a očekávané změny úrokových sazeb úvěrů na mezibankovním trhu byly založeny na nezávislých analýzách. Předpokládané ceny prodeje plavidel jsou založeny na výsledcích, jichž bylo až dosud dosaženo, na stávajících smluvních cenách, prohlášeních o úmyslu a údajích o trhu.

| (262) | Pokud jde o vývoj mezd, Komise podotýká, že se mzdy v loděnici již významně zvýšily. Finanční model předpokládá, že průměrné hodinové náklady práce v období 2009–2018 vzrostou o [... více než 40] %. Průměrná mzda v loděnici v roce 2009 bude o [... přibližně 15] % vyšší než v roce 2007 a plán mimoto předpokládá další růst výše mezd. Na základě výše uvedených činitelů a s přihlédnutím k současné hospodářské krizi a rovněž napjaté situaci na trhu práce v Polsku, zejména v odvětví stavby lodí, se Komise proto domnívá, že předpoklady týkající se vývoje mezd jsou odůvodněné. |
| --- | --- |

(262)

Pokud jde o vývoj mezd, Komise podotýká, že se mzdy v loděnici již významně zvýšily. Finanční model předpokládá, že průměrné hodinové náklady práce v období 2009–2018 vzrostou o [... více než 40] %. Průměrná mzda v loděnici v roce 2009 bude o [... přibližně 15] % vyšší než v roce 2007 a plán mimoto předpokládá další růst výše mezd. Na základě výše uvedených činitelů a s přihlédnutím k současné hospodářské krizi a rovněž napjaté situaci na trhu práce v Polsku, zejména v odvětví stavby lodí, se Komise proto domnívá, že předpoklady týkající se vývoje mezd jsou odůvodněné.

| (263) | Analýza citlivosti navíc prokazuje, že vyhotovený plán zajišťuje loděnici v Gdaňsku dostatečnou odolnost vůči hlavním rizikovým činitelům spojeným s její činností. Komise vyvozuje závěr, že z analýzy citlivosti vyplývá, že plánované finanční výsledky jsou poměrně odolné vůči změnám předpokladů, na nichž jsou založeny. |
| --- | --- |

(263)

Analýza citlivosti navíc prokazuje, že vyhotovený plán zajišťuje loděnici v Gdaňsku dostatečnou odolnost vůči hlavním rizikovým činitelům spojeným s její činností. Komise vyvozuje závěr, že z analýzy citlivosti vyplývá, že plánované finanční výsledky jsou poměrně odolné vůči změnám předpokladů, na nichž jsou založeny.

| (264) | Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Komise závěr, že plán restrukturalizace z roku 2009 je dostatečně spolehlivý, aby zajistil obnovení životaschopnosti loděnice v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(264)

Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Komise závěr, že plán restrukturalizace z roku 2009 je dostatečně spolehlivý, aby zajistil obnovení životaschopnosti loděnice v Gdaňsku.

c)   Podpora omezená na úplné minimum

| (265) | Podle bodu 43 pokynů musí být výše podpory omezená na úplné minimum, tj. náklady nezbytné pro provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že významně finančně přispěje k restrukturalizaci z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění svědčí na jedné straně o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti podniku, a na druhou stranu představuje způsob, jak zajistit, aby státní podpora byla omezena na minimum. V případě velkých podniků, jako je loděnice v Gdaňsku, by tento příspěvek měl činit nejméně 50 % nákladů restrukturalizace. Vlastní příspěvek musí být skutečný, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů). |
| --- | --- |

(265)

Podle bodu 43 pokynů musí být výše podpory omezená na úplné minimum, tj. náklady nezbytné pro provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že významně finančně přispěje k restrukturalizaci z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění svědčí na jedné straně o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti podniku, a na druhou stranu představuje způsob, jak zajistit, aby státní podpora byla omezena na minimum. V případě velkých podniků, jako je loděnice v Gdaňsku, by tento příspěvek měl činit nejméně 50 % nákladů restrukturalizace. Vlastní příspěvek musí být skutečný, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů).

| (266) | Náklady restrukturalizace a zdroje financování jsou popsány výše v 134. bodě odůvodnění. Komise mimoto poznamenává, že v nákladech restrukturalizace musí být zohledněny rovněž finanční náklady spojené se zárukami za plnění spolufinancovanými státem. Celkové náklady restrukturalizace proto činí [... více než 1 000] miliónů PLN. Tato částka zahrnuje náklady ve výši [... více než 1 000] miliónů PLN, které jsou popsány v 134. bodě odůvodnění, prvek podpory obsažený v zárukách za plnění, které jsou zvláštním, avšak běžným znakem odvětví stavby lodí a jež byly loděnici poskytnuty v minulosti, ve výši 18,9 miliónu PLN, jak bylo popsáno v 216. bodě odůvodnění výše, a prvek podpory obsažený v budoucích zárukách za plnění ve výši 28,8 miliónu PLN, jak bylo popsáno v 218. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(266)

Náklady restrukturalizace a zdroje financování jsou popsány výše v 134. bodě odůvodnění. Komise mimoto poznamenává, že v nákladech restrukturalizace musí být zohledněny rovněž finanční náklady spojené se zárukami za plnění spolufinancovanými státem. Celkové náklady restrukturalizace proto činí [... více než 1 000] miliónů PLN. Tato částka zahrnuje náklady ve výši [... více než 1 000] miliónů PLN, které jsou popsány v 134. bodě odůvodnění, prvek podpory obsažený v zárukách za plnění, které jsou zvláštním, avšak běžným znakem odvětví stavby lodí a jež byly loděnici poskytnuty v minulosti, ve výši 18,9 miliónu PLN, jak bylo popsáno v 216. bodě odůvodnění výše, a prvek podpory obsažený v budoucích zárukách za plnění ve výši 28,8 miliónu PLN, jak bylo popsáno v 218. bodě odůvodnění.

| (267) | Komise má za to, že náklady restrukturalizace jsou omezeny na nezbytné minimum a že jsou náležitě odůvodněné. Plán restrukturalizace obsahuje jednoznačný a podrobný investiční plán. Nesplacené obchodní a závazky vůči veřejnoprávním subjektům, které mají být uhrazeny, byly náležitě vymezeny. V plánu je jednoznačně stanovena a objasněna výše nákladů na restrukturalizaci zaměstnanosti a rovněž potřeby kapitálu, které jsou nezbytné ke zlepšení rozvahy podniku. Pokud jde o období po dni 1. května 2004 a období před současnou restrukturalizací podle plánu restrukturalizace z roku 2009, Komise podotýká, že státní podpora, která byla poskytnuta loděnici, byla využita k pokrytí ztrát a zachování činnosti loděnice, pokryla proto potřeby v souvislosti se zachováním likvidity společnosti ve zkoumaném období. |
| --- | --- |

(267)

Komise má za to, že náklady restrukturalizace jsou omezeny na nezbytné minimum a že jsou náležitě odůvodněné. Plán restrukturalizace obsahuje jednoznačný a podrobný investiční plán. Nesplacené obchodní a závazky vůči veřejnoprávním subjektům, které mají být uhrazeny, byly náležitě vymezeny. V plánu je jednoznačně stanovena a objasněna výše nákladů na restrukturalizaci zaměstnanosti a rovněž potřeby kapitálu, které jsou nezbytné ke zlepšení rozvahy podniku. Pokud jde o období po dni 1. května 2004 a období před současnou restrukturalizací podle plánu restrukturalizace z roku 2009, Komise podotýká, že státní podpora, která byla poskytnuta loděnici, byla využita k pokrytí ztrát a zachování činnosti loděnice, pokryla proto potřeby v souvislosti se zachováním likvidity společnosti ve zkoumaném období.

| (268) | Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní příspěvek na uhrazení nákladů restrukturalizace loděnice v Gdaňsku bude pocházet z těchto zdrojů: navýšení kapitálu společností ISD Polska (305 miliónů PLN), prodej a pronájem nepotřebných aktiv ([...] miliónů PLN) a externí financování za tržních podmínek, tj. bankovní úvěry ([...] miliónů PLN). |
| --- | --- |

(268)

Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní příspěvek na uhrazení nákladů restrukturalizace loděnice v Gdaňsku bude pocházet z těchto zdrojů: navýšení kapitálu společností ISD Polska (305 miliónů PLN), prodej a pronájem nepotřebných aktiv ([...] miliónů PLN) a externí financování za tržních podmínek, tj. bankovní úvěry ([...] miliónů PLN).

| (269) | Posouzení navrhovaných prvků vlastního příspěvku ze strany Komise je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(269)

Posouzení navrhovaných prvků vlastního příspěvku ze strany Komise je uvedeno níže.

| (270) | Za prvé, společnost ISD Polska, která je soukromým podnikem, již provedla vklad kapitálu ve výši 305 miliónů PLN, který již byl zaregistrován a splacen. Komise proto vyvozuje závěr, že je nutno jej považovat za skutečný vlastní příspěvek v souladu s požadavky pokynů. |
| --- | --- |

(270)

Za prvé, společnost ISD Polska, která je soukromým podnikem, již provedla vklad kapitálu ve výši 305 miliónů PLN, který již byl zaregistrován a splacen. Komise proto vyvozuje závěr, že je nutno jej považovat za skutečný vlastní příspěvek v souladu s požadavky pokynů.

| (271) | Komise za druhé na základě poskytnutých informací uznává jako opravdový a skutečný vlastní příspěvek výnos z prodeje některých aktiv nebo jejich pronájmu, jelikož byl proveden a odůvodněn výpočet těchto výnosů. Výnosy z prodeje/pronájmu činí přibližně [...] miliónů PLN. |
| --- | --- |

(271)

Komise za druhé na základě poskytnutých informací uznává jako opravdový a skutečný vlastní příspěvek výnos z prodeje některých aktiv nebo jejich pronájmu, jelikož byl proveden a odůvodněn výpočet těchto výnosů. Výnosy z prodeje/pronájmu činí přibližně [...] miliónů PLN.

| (272) | Co se týká financování ve výši [...] miliónů PLN, které společnost hodlá získat z vnějších zdrojů za tržních podmínek, Komise uvádí, že společnost předložila podmíněné závazky dvou bank, jež jsou ochotny spolufinancovat realizaci projektu týkajícího se větrných elektráren v celkové výši [...] miliónů PLN. Komise se domnívá, že závazky bank jsou dostačující k tomu, aby měla za to, že toto financování nezahrnuje prvek státní podpory a je opravdové a skutečné ve smyslu pokynů. Za prvé banky zakládají své závazky na vlastním posouzení obchodního plánu týkajícího výroby věží větrných elektráren a potvrdily věrohodnost projektu a předpokládaných finančních výsledků. Za druhé splnění podmínek uložených bankami závisí především na společnosti ISD Stocznia, a nikoli na vnějších, nepředvídatelných okolnostech. Banky potvrdily, že financování bude poskytnuto za převládajících tržních podmínek, bez jakýchkoli státních záruk. |
| --- | --- |

(272)

Co se týká financování ve výši [...] miliónů PLN, které společnost hodlá získat z vnějších zdrojů za tržních podmínek, Komise uvádí, že společnost předložila podmíněné závazky dvou bank, jež jsou ochotny spolufinancovat realizaci projektu týkajícího se větrných elektráren v celkové výši [...] miliónů PLN. Komise se domnívá, že závazky bank jsou dostačující k tomu, aby měla za to, že toto financování nezahrnuje prvek státní podpory a je opravdové a skutečné ve smyslu pokynů. Za prvé banky zakládají své závazky na vlastním posouzení obchodního plánu týkajícího výroby věží větrných elektráren a potvrdily věrohodnost projektu a předpokládaných finančních výsledků. Za druhé splnění podmínek uložených bankami závisí především na společnosti ISD Stocznia, a nikoli na vnějších, nepředvídatelných okolnostech. Banky potvrdily, že financování bude poskytnuto za převládajících tržních podmínek, bez jakýchkoli státních záruk.

| (273) | Komise uvádí, že co se týká povolení nezbytných k výkonu činnosti a zajištění vyžadovaného bankami, společnost ISD Stocznia již podnikla příslušné kroky ke splnění požadavků bank. Podnik se za prvé obrátil na přístavní orgány a ministerstvo financí s žádostí o vydání povolení k převodu pozemků náležejících loděnici v Gdaňsku zvláštnímu právnímu subjektu, společnosti ISD Energia Sp. z o.o., která se bude zabývat výrobou věží větrných elektráren. Toto povolení vyžadují právní předpisy, jelikož se pozemky nacházejí v prostoru přístavu, neexistují však žádné náznaky, že by vydání povolení mohlo být zamítnuto. Za druhé co se týká požadovaného zajištění ve formě hypotéky na tento pozemek, společnost ISD Stocznia poskytla následující vysvětlení. Na pozemku v současnosti vázne hypotéka, která představuje zajištění nesplacených závazků vůči veřejnoprávním subjektům loděnice. Po schválení plánu restrukturalizace loděnice a poskytnutí plánované podpory loděnice uhradí nesplacené závazky v souladu s plánem restrukturalizace a hypotéka bude zrušena. Komise proto usuzuje, že společnost ISD Stocznia tyto dvě podmínky se vší pravděpodobností splní. Po přijetí tohoto rozhodnutí bude jediným zbývajícím požadavkem kladné rozhodnutí orgánů bank s rozhodovací pravomocí. Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Komise závěr, že plánované vnější financování ve výši [...] miliónů PLN určené na realizaci projektu stavby větrných elektráren lze považovat za skutečný vlastní příspěvek na uhrazení nákladů restrukturalizace, který nezahrnuje prvek státní podpory. |
| --- | --- |

(273)

Komise uvádí, že co se týká povolení nezbytných k výkonu činnosti a zajištění vyžadovaného bankami, společnost ISD Stocznia již podnikla příslušné kroky ke splnění požadavků bank. Podnik se za prvé obrátil na přístavní orgány a ministerstvo financí s žádostí o vydání povolení k převodu pozemků náležejících loděnici v Gdaňsku zvláštnímu právnímu subjektu, společnosti ISD Energia Sp. z o.o., která se bude zabývat výrobou věží větrných elektráren. Toto povolení vyžadují právní předpisy, jelikož se pozemky nacházejí v prostoru přístavu, neexistují však žádné náznaky, že by vydání povolení mohlo být zamítnuto. Za druhé co se týká požadovaného zajištění ve formě hypotéky na tento pozemek, společnost ISD Stocznia poskytla následující vysvětlení. Na pozemku v současnosti vázne hypotéka, která představuje zajištění nesplacených závazků vůči veřejnoprávním subjektům loděnice. Po schválení plánu restrukturalizace loděnice a poskytnutí plánované podpory loděnice uhradí nesplacené závazky v souladu s plánem restrukturalizace a hypotéka bude zrušena. Komise proto usuzuje, že společnost ISD Stocznia tyto dvě podmínky se vší pravděpodobností splní. Po přijetí tohoto rozhodnutí bude jediným zbývajícím požadavkem kladné rozhodnutí orgánů bank s rozhodovací pravomocí. Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Komise závěr, že plánované vnější financování ve výši [...] miliónů PLN určené na realizaci projektu stavby větrných elektráren lze považovat za skutečný vlastní příspěvek na uhrazení nákladů restrukturalizace, který nezahrnuje prvek státní podpory.

| (274) | Komise se celkově domnívá, že financování ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN (305 miliónů + [...] miliónů + [...] miliónů) lze uznat za skutečný vlastní příspěvek k financování nákladů restrukturalizace. Jelikož celkové náklady restrukturalizace činí [... více než 1 000] miliónů PLN, vlastní příspěvek v uvedené výši představuje 45 % celkových nákladů restrukturalizace. |
| --- | --- |

(274)

Komise se celkově domnívá, že financování ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN (305 miliónů + [...] miliónů + [...] miliónů) lze uznat za skutečný vlastní příspěvek k financování nákladů restrukturalizace. Jelikož celkové náklady restrukturalizace činí [... více než 1 000] miliónů PLN, vlastní příspěvek v uvedené výši představuje 45 % celkových nákladů restrukturalizace.

| (275) | Komise mimoto uvádí, že loděnice zahájila restrukturalizaci již v roce 2002. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že podpora poskytnutá loděnici před přistoupením musí být zohledněna při posouzení, zda je státní podpora poskytnutá po přistoupení Polska k EU omezená na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(275)

Komise mimoto uvádí, že loděnice zahájila restrukturalizaci již v roce 2002. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že podpora poskytnutá loděnici před přistoupením musí být zohledněna při posouzení, zda je státní podpora poskytnutá po přistoupení Polska k EU omezená na nezbytné minimum.

| (276) | Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, loděnice v Gdaňsku obdržela v letech 2002–2004 státní podporu ve výši 157 miliónů PLN. Komise se domnívá, že tato částka pokrývá náklady nezbytné k zachování finanční likvidity podniku, které vznikly v té době. Celkové náklady restrukturalizace od roku 2002 tudíž činí [...] miliónů PLN. Vlastní příspěvek ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN by pokryl 40 % těchto nákladů restrukturalizace. |
| --- | --- |

(276)

Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, loděnice v Gdaňsku obdržela v letech 2002–2004 státní podporu ve výši 157 miliónů PLN. Komise se domnívá, že tato částka pokrývá náklady nezbytné k zachování finanční likvidity podniku, které vznikly v té době. Celkové náklady restrukturalizace od roku 2002 tudíž činí [...] miliónů PLN. Vlastní příspěvek ve výši [... přibližně 500] miliónů PLN by pokryl 40 % těchto nákladů restrukturalizace.

| (277) | Komise podotýká, že ačkoliv úroveň ve výši 40 % je významná, je nižší než 50 % prahová hodnota, jak za normálních okolností vyžadují pokyny. Podle bodu 44 pokynů se však Komise může za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů spokojit s nižším příspěvkem. Za prvé úroveň ve výši 40 % je významná. Za druhé podnik se nachází v oblasti, která je způsobilá pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, což může v souladu s bodem 56 pokynů odůvodňovat nižší vlastní příspěvek (49). Komise za třetí uvádí, že se loděnice v Gdaňsku již delší dobu nachází ve složité finanční situaci. Navzdory vyhlášení úpadku v roce 1996 a převzetí loděnicí v Gdyni v roce 1998 neprovedla loděnice (stejně jako její mateřská společnost) potřebné strukturální změny za účelem postupného přizpůsobení se rozvoji tržního hospodářství a mezinárodní hospodářské soutěži. Od přistoupení Polska k EU po dobu více než tří let byla loděnice ve státním vlastnictví a v tomto období jakákoli podpora ze strany akcionářů loděnice představovala státní podporu. Jelikož k privatizaci došlo teprve v roce 2007, je pro současného soukromého vlastníka obtížné vyrovnat značné částky podpory, jež byly loděnici poskytnuty do té doby, vlastním příspěvkem, aniž by bylo ohroženo dosažení přiměřeného zisku z investice, a tudíž obnovení životaschopnosti loděnice. |
| --- | --- |

(277)

Komise podotýká, že ačkoliv úroveň ve výši 40 % je významná, je nižší než 50 % prahová hodnota, jak za normálních okolností vyžadují pokyny. Podle bodu 44 pokynů se však Komise může za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů spokojit s nižším příspěvkem. Za prvé úroveň ve výši 40 % je významná. Za druhé podnik se nachází v oblasti, která je způsobilá pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, což může v souladu s bodem 56 pokynů odůvodňovat nižší vlastní příspěvek (49). Komise za třetí uvádí, že se loděnice v Gdaňsku již delší dobu nachází ve složité finanční situaci. Navzdory vyhlášení úpadku v roce 1996 a převzetí loděnicí v Gdyni v roce 1998 neprovedla loděnice (stejně jako její mateřská společnost) potřebné strukturální změny za účelem postupného přizpůsobení se rozvoji tržního hospodářství a mezinárodní hospodářské soutěži. Od přistoupení Polska k EU po dobu více než tří let byla loděnice ve státním vlastnictví a v tomto období jakákoli podpora ze strany akcionářů loděnice představovala státní podporu. Jelikož k privatizaci došlo teprve v roce 2007, je pro současného soukromého vlastníka obtížné vyrovnat značné částky podpory, jež byly loděnici poskytnuty do té doby, vlastním příspěvkem, aniž by bylo ohroženo dosažení přiměřeného zisku z investice, a tudíž obnovení životaschopnosti loděnice.

| (278) | Komise mimoto oceňuje skutečnost, že se polským orgánům podařilo loděnici zprivatizovat, a z tohoto důvodu má Komise za to, že vlastní příspěvek je za těchto okolností maximální. Komise podotýká, že příklady nezdařených pokusů o privatizaci a restrukturalizaci dalších dvou polských loděnic, a to v Gdyni a ve Štětíně, ukazují, že je skutečně obtížné přilákat do odvětví hospodářské činnosti s negativní minulostí soukromé investory, kteří by byli ochotni podílet se významně na financování restrukturalizace. Významnou účast společnosti ISD Polska v loděnici v Gdaňsku lze proto uznat za nejvyšší možnou. |
| --- | --- |

(278)

Komise mimoto oceňuje skutečnost, že se polským orgánům podařilo loděnici zprivatizovat, a z tohoto důvodu má Komise za to, že vlastní příspěvek je za těchto okolností maximální. Komise podotýká, že příklady nezdařených pokusů o privatizaci a restrukturalizaci dalších dvou polských loděnic, a to v Gdyni a ve Štětíně, ukazují, že je skutečně obtížné přilákat do odvětví hospodářské činnosti s negativní minulostí soukromé investory, kteří by byli ochotni podílet se významně na financování restrukturalizace. Významnou účast společnosti ISD Polska v loděnici v Gdaňsku lze proto uznat za nejvyšší možnou.

| (279) | Komise mimoto poznamenává, že pokud se vezmou v úvahu pouze náklady restrukturalizace, které vznikly po roce 2004 (včetně potřeb spojených se zachováním likvidity, jež byly financovány ze státní podpory), činí vlastní příspěvek 45 %. Státní podpora, která byla loděnici poskytnuta v letech 2002–2004, tento příspěvek snižuje na 40 %, což Komise považuje za přijatelné z výše uvedených důvodů a rovněž s přihlédnutím k níže uvedeným úvahám. V období před rokem 2004, kdy byla podpora poskytnuta, platily pokyny z roku 1999, které nestanoví prahovou hodnotu pro vlastní příspěvek ve výši 50 %. Podle těchto pokynů a tehdejší rozhodovací praxe Komise by byl vlastní příspěvek ve výši 40 % s největší pravděpodobností považován za dostatečný. |
| --- | --- |

(279)

Komise mimoto poznamenává, že pokud se vezmou v úvahu pouze náklady restrukturalizace, které vznikly po roce 2004 (včetně potřeb spojených se zachováním likvidity, jež byly financovány ze státní podpory), činí vlastní příspěvek 45 %. Státní podpora, která byla loděnici poskytnuta v letech 2002–2004, tento příspěvek snižuje na 40 %, což Komise považuje za přijatelné z výše uvedených důvodů a rovněž s přihlédnutím k níže uvedeným úvahám. V období před rokem 2004, kdy byla podpora poskytnuta, platily pokyny z roku 1999, které nestanoví prahovou hodnotu pro vlastní příspěvek ve výši 50 %. Podle těchto pokynů a tehdejší rozhodovací praxe Komise by byl vlastní příspěvek ve výši 40 % s největší pravděpodobností považován za dostatečný.

| (280) | Komise závěrem uvádí, že v tomto případě je s ohledem na všechny dlouhodobé pokusy o zachování finanční likvidity podniku ve vlastnictví státu a rovněž skutečnost, že loděnice byla nakonec privatizována, vlastní příspěvek ve výši 40 % dostatečně vysoký a zajišťuje omezení podpory na nezbytné minimum, které umožňuje restrukturalizaci loděnice v Gdaňsku a obnovení její životaschopnosti. |
| --- | --- |

(280)

Komise závěrem uvádí, že v tomto případě je s ohledem na všechny dlouhodobé pokusy o zachování finanční likvidity podniku ve vlastnictví státu a rovněž skutečnost, že loděnice byla nakonec privatizována, vlastní příspěvek ve výši 40 % dostatečně vysoký a zajišťuje omezení podpory na nezbytné minimum, které umožňuje restrukturalizaci loděnice v Gdaňsku a obnovení její životaschopnosti.

| (281) | Komise uvádí, že kromě obdržení podpory na financování nákladů restrukturalizace bude loděnice v Gdaňsku nadále financovat potřeby v oblasti provozního kapitálu prostřednictvím státní podpory ve formě záruk za plnění poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou. Tyto záruky jí budou poskytovány za podmínek odpovídajících podmínkám, jež jsou uplatňovány vůči společnostem s nejvyšším rizikem v rámci režimu záruk, který byl Komisí schválen jako režim nezahrnující státní podporu (50). Komise podotýká, že tyto záruky představují státní podporu, jak je objasněno v 214. bodě odůvodnění. Komise však uznává, že podmínky těchto záruk, zejména účtované poplatky, odpovídají podmínkám výše uvedeného režimu záruk, který omezuje podporu na nezbytné minimum. Komise uznává rovněž nezbytnost těchto záruk, jež se běžně využívají v tomto odvětví, a to nikoli pouze ze strany podniků ve finančních obtížích. |
| --- | --- |

(281)

Komise uvádí, že kromě obdržení podpory na financování nákladů restrukturalizace bude loděnice v Gdaňsku nadále financovat potřeby v oblasti provozního kapitálu prostřednictvím státní podpory ve formě záruk za plnění poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou. Tyto záruky jí budou poskytovány za podmínek odpovídajících podmínkám, jež jsou uplatňovány vůči společnostem s nejvyšším rizikem v rámci režimu záruk, který byl Komisí schválen jako režim nezahrnující státní podporu (50). Komise podotýká, že tyto záruky představují státní podporu, jak je objasněno v 214. bodě odůvodnění. Komise však uznává, že podmínky těchto záruk, zejména účtované poplatky, odpovídají podmínkám výše uvedeného režimu záruk, který omezuje podporu na nezbytné minimum. Komise uznává rovněž nezbytnost těchto záruk, jež se běžně využívají v tomto odvětví, a to nikoli pouze ze strany podniků ve finančních obtížích.

d)   Zamezení nepatřičnému narušení hospodářské soutěže

| (282) | Podle bodů 38–42 pokynů je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce snížit možný nepříznivý dopad podpory na ostatní soutěžitele. Podpora nesmí nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení podílu společnosti na trzích, na nichž působí, po skončení období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení podílu společnosti na příslušném trhu představuje vyrovnávací opatření ve prospěch jejích konkurentů. Toto omezení musí být úměrné rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích. |
| --- | --- |

(282)

Podle bodů 38–42 pokynů je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce snížit možný nepříznivý dopad podpory na ostatní soutěžitele. Podpora nesmí nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení podílu společnosti na trzích, na nichž působí, po skončení období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení podílu společnosti na příslušném trhu představuje vyrovnávací opatření ve prospěch jejích konkurentů. Toto omezení musí být úměrné rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích.

| (283) | Komise uvádí, že od roku 2002 měla loděnice v Gdaňsku prospěch ze značných částek podpory a od té doby byla její působnost na trhu možná díky soustavné státní podpoře v různých podobách, jako je nevymáhání závazků vůči veřejnoprávních subjektů, úvěry, kapitálové vklady a záruky za zálohové platby udělené za výhodných podmínek, bez nichž by loděnice nemohla uzavírat smlouvy. Komise mimoto podotýká, že loděnice je jednou ze tří největších loděnic v Polsku a jedním z nejvýznamnějších výrobců v Evropě, což zvyšuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. Podle bodu 40 pokynů proto musí být opatření dostatečně rozsáhlá, aby vyrovnala narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. Komise se domnívá, že navrhovaná vyrovnávací opatření dostatečně omezují narušení hospodářské soutěže způsobené podporou, která byla poskytnuta loděnici v Gdaňsku. |
| --- | --- |

(283)

Komise uvádí, že od roku 2002 měla loděnice v Gdaňsku prospěch ze značných částek podpory a od té doby byla její působnost na trhu možná díky soustavné státní podpoře v různých podobách, jako je nevymáhání závazků vůči veřejnoprávních subjektů, úvěry, kapitálové vklady a záruky za zálohové platby udělené za výhodných podmínek, bez nichž by loděnice nemohla uzavírat smlouvy. Komise mimoto podotýká, že loděnice je jednou ze tří největších loděnic v Polsku a jedním z nejvýznamnějších výrobců v Evropě, což zvyšuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. Podle bodu 40 pokynů proto musí být opatření dostatečně rozsáhlá, aby vyrovnala narušení hospodářské soutěže způsobené podporou. Komise se domnívá, že navrhovaná vyrovnávací opatření dostatečně omezují narušení hospodářské soutěže způsobené podporou, která byla poskytnuta loděnici v Gdaňsku.

| (284) | Komise za prvé uvádí, že loděnice ve značné míře sníží svou výrobní kapacitu v oblasti stavby lodí uzavřením dvou výrobních aktiv, která jsou nezbytná pro stavbu lodí a jež do té doby představovala překážku ve výrobním procesu: dvou ze tří skluzů. |
| --- | --- |

(284)

Komise za prvé uvádí, že loděnice ve značné míře sníží svou výrobní kapacitu v oblasti stavby lodí uzavřením dvou výrobních aktiv, která jsou nezbytná pro stavbu lodí a jež do té doby představovala překážku ve výrobním procesu: dvou ze tří skluzů.

| (285) | Komise se domnívá, že uzavření dvou skluzů je dostatečné z níže uvedených důvodů. Při stanovení rozsahu nezbytného snížení výrobní kapacity Komise posoudila stávající technické kapacity loděnice a srovnala je s potenciálně dostupnými kapacitami, jichž by loděnice mohla dosáhnout v návaznosti na proces restrukturalizace a zvýšení produktivity výroby. Uzavření výrobní kapacity mělo zajistit snížení technických kapacit loděnice po provedení restrukturalizace úměrně ke kapacitám před restrukturalizací se státní podporou. |
| --- | --- |

(285)

Komise se domnívá, že uzavření dvou skluzů je dostatečné z níže uvedených důvodů. Při stanovení rozsahu nezbytného snížení výrobní kapacity Komise posoudila stávající technické kapacity loděnice a srovnala je s potenciálně dostupnými kapacitami, jichž by loděnice mohla dosáhnout v návaznosti na proces restrukturalizace a zvýšení produktivity výroby. Uzavření výrobní kapacity mělo zajistit snížení technických kapacit loděnice po provedení restrukturalizace úměrně ke kapacitám před restrukturalizací se státní podporou.

| (286) | Podle poradce loděnice v Gdaňsku činí stávající výrobní kapacita loděnice před provedením restrukturalizačních opatření 165 tisíc CGT. Plán restrukturalizace z roku 2009 zajišťuje omezení budoucí kapacity zbývajícího skluzu či jiného zařízení pro spouštění plavidel na vodu, které loděnice využívá, na úroveň přibližně 100 tisíc CGT. Jedná se tudíž o významné snížení kapacity loděnice, jež odpovídá přibližně 39 %. |
| --- | --- |

(286)

Podle poradce loděnice v Gdaňsku činí stávající výrobní kapacita loděnice před provedením restrukturalizačních opatření 165 tisíc CGT. Plán restrukturalizace z roku 2009 zajišťuje omezení budoucí kapacity zbývajícího skluzu či jiného zařízení pro spouštění plavidel na vodu, které loděnice využívá, na úroveň přibližně 100 tisíc CGT. Jedná se tudíž o významné snížení kapacity loděnice, jež odpovídá přibližně 39 %.

| (287) | Loděnice se mimoto zavázala, že bude používat pouze jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu, a to buď stávající skluz B1, nebo jiné zařízení pro spouštění plavidel na vodu, které loděnice zakoupí nebo bude mít jinak k dispozici. Komise podotýká, že se loděnice zavázala, že neprodleně ukončí nájemní smlouvu pro skluz B1, pokud začne využívat jiné zařízení pro spouštění plavidel na vodu. |
| --- | --- |

(287)

Loděnice se mimoto zavázala, že bude používat pouze jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu, a to buď stávající skluz B1, nebo jiné zařízení pro spouštění plavidel na vodu, které loděnice zakoupí nebo bude mít jinak k dispozici. Komise podotýká, že se loděnice zavázala, že neprodleně ukončí nájemní smlouvu pro skluz B1, pokud začne využívat jiné zařízení pro spouštění plavidel na vodu.

| (288) | Uzavření dvou ze tří skluzů a závazek nevyužívat více než jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu při současném omezení technických kapacit na úrovni nejvýše přibližně 100 tisíc CGT rozptýlilo pochybnosti Komise v tomto ohledu a zajišťuje, že snížení kapacity je dostatečně rozsáhlé, aby pro konkurenty loděnice zajistilo smysluplná vyrovnávací opatření. |
| --- | --- |

(288)

Uzavření dvou ze tří skluzů a závazek nevyužívat více než jedno zařízení pro spouštění plavidel na vodu při současném omezení technických kapacit na úrovni nejvýše přibližně 100 tisíc CGT rozptýlilo pochybnosti Komise v tomto ohledu a zajišťuje, že snížení kapacity je dostatečně rozsáhlé, aby pro konkurenty loděnice zajistilo smysluplná vyrovnávací opatření.

| (289) | Komise mimoto uvádí, že plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá značné omezení činnosti loděnice v oblasti stavby lodí. Podnik přestane ve velké míře stavět kompletní lodě. Tím se rovněž značně sníží působnost loděnice na trzích, na nichž došlo k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(289)

Komise mimoto uvádí, že plán restrukturalizace z roku 2009 předpokládá značné omezení činnosti loděnice v oblasti stavby lodí. Podnik přestane ve velké míře stavět kompletní lodě. Tím se rovněž značně sníží působnost loděnice na trzích, na nichž došlo k narušení hospodářské soutěže.

| (290) | Komise poznamenává, že vyrovnávací opatření musí být provedena co nejrychleji po poskytnutí státní podpory. V tomto případě společnost prokázala, že k uzavření dvou skluzů dojde co nejrychleji, jak to bude možné s ohledem na nutnost dodat plavidla na základě uzavřených závazných smluv s majiteli lodí. Dřívější uzavření skluzů by vedlo k značnému narušení výrobního cyklu a neumožnilo by dodat plavidla dle uzavřených smluv. Komise proto uznává, že navrhovaný harmonogram uzavření skluzů je opodstatněný. Komise podotýká, že v příslušné době již došlo k uzavření dvou skluzů, jelikož v dubnu 2009 společnost podepsala s vlastníkem skluzu dohodu, podle níž nájemní smlouva na skluz B5 skončí ke dni 1. července 2009 a v případě skluzu B3 ke dni 1. ledna 2010. |
| --- | --- |

(290)

Komise poznamenává, že vyrovnávací opatření musí být provedena co nejrychleji po poskytnutí státní podpory. V tomto případě společnost prokázala, že k uzavření dvou skluzů dojde co nejrychleji, jak to bude možné s ohledem na nutnost dodat plavidla na základě uzavřených závazných smluv s majiteli lodí. Dřívější uzavření skluzů by vedlo k značnému narušení výrobního cyklu a neumožnilo by dodat plavidla dle uzavřených smluv. Komise proto uznává, že navrhovaný harmonogram uzavření skluzů je opodstatněný. Komise podotýká, že v příslušné době již došlo k uzavření dvou skluzů, jelikož v dubnu 2009 společnost podepsala s vlastníkem skluzu dohodu, podle níž nájemní smlouva na skluz B5 skončí ke dni 1. července 2009 a v případě skluzu B3 ke dni 1. ledna 2010.

| (291) | Komise se mimoto domnívá, že narušení hospodářské soutěže bude dále omezeno skutečností, že se loděnice zavázala zachovat roční výrobní kapacitu v mezích 100 tisíc CGT po dobu 10 let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí. Je tudíž zajištěno, aby po dobu příštích deseti let nebyla státní podpora pro podnik využita k rozšíření činnosti společnosti v oblasti stavby lodí. |
| --- | --- |

(291)

Komise se mimoto domnívá, že narušení hospodářské soutěže bude dále omezeno skutečností, že se loděnice zavázala zachovat roční výrobní kapacitu v mezích 100 tisíc CGT po dobu 10 let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí. Je tudíž zajištěno, aby po dobu příštích deseti let nebyla státní podpora pro podnik využita k rozšíření činnosti společnosti v oblasti stavby lodí.

| (292) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navrhovaná vyrovnávací opatření jsou smysluplná a dostatečně rozsáhlá, aby zamezila nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže způsobenému poskytnutou podporou. |
| --- | --- |

(292)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navrhovaná vyrovnávací opatření jsou smysluplná a dostatečně rozsáhlá, aby zamezila nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže způsobenému poskytnutou podporou.

IV.   ZÁVĚR

| (293) | Komise uvádí, že státní podpora pro loděnici v Gdaňsku popsaná v 105. až170. bodě odůvodnění a v tabulce 4 tohoto rozhodnutí, a to protiprávní podpora poskytnutá v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a oznámená podpora, která nebyla dosud poskytnuta, jsou slučitelné se společným trhem v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. |
| --- | --- |

(293)

Komise uvádí, že státní podpora pro loděnici v Gdaňsku popsaná v 105. až170. bodě odůvodnění a v tabulce 4 tohoto rozhodnutí, a to protiprávní podpora poskytnutá v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a oznámená podpora, která nebyla dosud poskytnuta, jsou slučitelné se společným trhem v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.

| (294) | Komise připomíná, že loděnice v Gdaňsku musí plně provést plán restrukturalizace a splnit veškeré další závazky, které jsou základem tohoto rozhodnutí (bod 47 pokynů). Komise musí mít možnost ujistit se o tom, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, a to prostřednictvím pravidelných podrobných zpráv zasílaných Polskem (bod 49 a následující body pokynů). V případě loděnice v Gdaňsku, která je velkým podnikem, je nutno první zprávu Komisi předložit v zásadě nejpozději do šesti měsíců ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Následné zprávy musí být Komisi předkládány nejméně jednou ročně, a to ke dni vydání tohoto rozhodnutí, dokud nebude možno mít za to, že bylo dosaženo cílů stanovených v plánu restrukturalizace. Zprávy musí obsahovat všechny informace, které Komise potřebuje, aby byla schopna kontrolovat provádění plánu restrukturalizace a jeho financování (jež musí být poskytnuto v souladu s podmínkami předloženými Komisi), časový rozvrh plateb ve prospěch podniku, jeho finanční situaci a dodržování všech podmínek či povinností stanovených v tomto rozhodnutí. Musí obsahovat zejména všechny relevantní informace o jakékoli podpoře poskytnuté danému podniku v období restrukturalizace, a to za jakýmkoli účelem, ať už jednotlivě nebo v rámci obecného režimu (viz body 68 až 71). V případě, že Komise potřebuje aktuální potvrzení určitých skutečností, například o snížení kapacity, může vyžadovat, aby jí zprávy byly zasílány častěji (bod 48 pokynů). Veškeré změny plánu restrukturalizace musí být oznámeny podle bodu 52 a následujících bodů pokynů. Komise musí ověřit, v případě potřeby s pomocí nezávislého poradce, zda zprávy obsahují úplné a přesné informace podle zásad tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(294)

Komise připomíná, že loděnice v Gdaňsku musí plně provést plán restrukturalizace a splnit veškeré další závazky, které jsou základem tohoto rozhodnutí (bod 47 pokynů). Komise musí mít možnost ujistit se o tom, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, a to prostřednictvím pravidelných podrobných zpráv zasílaných Polskem (bod 49 a následující body pokynů). V případě loděnice v Gdaňsku, která je velkým podnikem, je nutno první zprávu Komisi předložit v zásadě nejpozději do šesti měsíců ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Následné zprávy musí být Komisi předkládány nejméně jednou ročně, a to ke dni vydání tohoto rozhodnutí, dokud nebude možno mít za to, že bylo dosaženo cílů stanovených v plánu restrukturalizace. Zprávy musí obsahovat všechny informace, které Komise potřebuje, aby byla schopna kontrolovat provádění plánu restrukturalizace a jeho financování (jež musí být poskytnuto v souladu s podmínkami předloženými Komisi), časový rozvrh plateb ve prospěch podniku, jeho finanční situaci a dodržování všech podmínek či povinností stanovených v tomto rozhodnutí. Musí obsahovat zejména všechny relevantní informace o jakékoli podpoře poskytnuté danému podniku v období restrukturalizace, a to za jakýmkoli účelem, ať už jednotlivě nebo v rámci obecného režimu (viz body 68 až 71). V případě, že Komise potřebuje aktuální potvrzení určitých skutečností, například o snížení kapacity, může vyžadovat, aby jí zprávy byly zasílány častěji (bod 48 pokynů). Veškeré změny plánu restrukturalizace musí být oznámeny podle bodu 52 a následujících bodů pokynů. Komise musí ověřit, v případě potřeby s pomocí nezávislého poradce, zda zprávy obsahují úplné a přesné informace podle zásad tohoto rozhodnutí.

| (295) | Komise rovněž připomíná, že se v souladu s bodem 72 a následujícími body pokynů uplatní zásada „jednou a dost“, |
| --- | --- |

(295)

Komise rovněž připomíná, že se v souladu s bodem 72 a následujícími body pokynů uplatní zásada „jednou a dost“,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora, kterou Polsko částečně poskytlo a kterou plánuje poskytnout loděnici v Gdaňsku na realizaci plánu restrukturalizace této loděnice z května 2009, jak je popsáno v 105. až 170. bodě odůvodnění a tabulce 4 tohoto rozhodnutí, ve výši 555 030 629,80 PLN je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

2.   Státní podpora ve formě záruk vývozní úvěrové pojišťovny, jež byla loděnici v Gdaňsku částečně poskytnuta (v nominální hodnotě 346 miliónů PLN) a která má být poskytnuta za účelem provedení plánu restrukturalizace z roku 2009 (v nominální hodnotě 180 miliónů PLN jako maximální roční účast vývozní úvěrové pojišťovny), je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

3.   V souladu s tím se uděluje souhlas s poskytnutím státní podpory uvedené v odstavci 1 a 2 pod podmínkou, že bude řádně proveden plán restrukturalizace z roku 2009 a plánovaná vyrovnávací opatření a bude dodržena plánovaná výše vlastního příspěvku na náklady restrukturalizace nezahrnujícího státní podporu. Polsko bude Komisi předkládat pravidelné a podrobné zprávy, které jí umožní kontrolovat provádění plánu restrukturalizace a jeho financování a rovněž dodržení podmínek týkajících se snížení výrobní kapacity a omezení výroby, jak bylo popsáno v 284. a 291. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Zprávy musí obsahovat všechny informace uvedené v 294. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí a musí být předloženy spolu s harmonogramem uvedeným ve zmíněném bodě odůvodnění.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 22. července 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 220, 8.9.2005, s. 7.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Dopisem ze dne 17. listopadu 2005, zaevidovaným dne 18. listopadu 2005, požádaly polské orgány o přeložení vybraných částí dopisů, které třetí strany předložily Komisi v angličtině, do polštiny. Komise poskytla tyto překlady dopisem ze dne 12. prosince 2005.

3

(4)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Rozhodnutí Komise K(2008) 6771 ze dne 6. listopadu 2008 ve věci C 17/2005, podpora na restrukturalizaci pro společnost Stocznia Gdynia, dosud nezveřejněné.

5

(6)  První pololetí roku 2002 bylo pro loděnici (restrukturalizovanou od roku 1998) přelomové, jelikož tehdy poprvé dosáhla v pololetí zisku. Celkový výsledek za rok 2002 však byl nadále záporný.

6

(7)  Právní základ je podrobně popsán v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, části 3.2.

7

(8)  Rozhodnutí o restrukturalizaci loděnice v Gdaňsku bylo vydáno dne 30. prosince 2004.

8

(9)  Podrobnosti viz bod 67 rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

9

(10)  Příjemce tvrdí, že platí Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999 (Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2).

10

(11)  Zápisy ze zasedání Rady ministrů dne 25. ledna 2005 a 5. října 2005 zveřejněné na jejích internetových stránkách.

11

(12)  Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2008 (K(2008) 2277).

12

(13)  Rozhodnutí Komise K(2008) 6771 ze dne 6. listopadu 2008 ve věci C 17/05, podpora na restrukturalizaci pro společnost Stocznia Gdynia, dosud nezveřejněno.

13

(14)  Některé části tohoto textu nebyly zveřejněny kvůli zachování důvěrnosti. Tyto části byly označeny tečkami v hranatých závorkách.

14

(15)  Předpokládá se zvýšení výroby jeřábů z [...] tun v roce 2008 na [...] tun v roce 2009, výroby skladových konstrukcí z [...] tun v roce 2008 na [...] tun v roce 2009, výroby ocelových konstrukcí pro stavebnictví z [...] na [...] tun v roce 2011 a výroby částí plavidel pro ostatní výrobce z [...] na [...] tun v roce 2011.

15

(16)  Podrobný seznam investic je uveden v tabulkách č. 27 a 28, s. 138, s. 96–97 plánu restrukturalizace z roku 2009 vypracovaného společností ISD Polska.

16

(17)  Tabulka č. 42, s. 247 plánu restrukturalizace z roku 2009 vypracovaného společností ISD Polska.

17

(18)  Graf č. 38, s. 141 v plánu restrukturalizace vypracovaného společností ISD Polska.

18

(19)  Příloha č. 16 plánu restrukturalizace z roku 2009.

19

(20)  Příloha č. 40 plánu restrukturalizace z roku 2009: Ziskovost výroby ocelových konstrukcí ve společnosti Huta Częstochowa náležející společnosti ISD.

20

(21)  Společnost ve vlastnictví státu provádějící restrukturalizaci veřejných pohledávek v rámci řízení podle kapitoly 5a.

21

(22)  Podrobnosti o restrukturalizačním řízení podle kapitoly 5a viz část 3.2 rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

22

(23)  Dopis ze dne 9. ledna 2008, s. 15.

23

(24)  Dopis ze dne 17. února 2006, zaevidovaný dne 22. února 2006.

24

(25)  Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010, přijatá v srpnu 2006, s. 30.

25

(26)  Odpověď Polska ze dne 2. září 2005 na rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

26

(27)  Viz rovněž rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07, záruky státní poklady v souvislosti se smlouvami o vývozu, shrnutí oznámení v Úř. věst. C 214, 13.9.2007. Tímto rozhodnutím Komise schválila program záruk spravovaný vývozní úvěrovou pojišťovnou pro společnosti, které se nenacházejí ve finančních potížích, jako režim, který nezahrnuje státní podporu.

27

(28)  Viz rozhodnutí ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07.

28

(29)  Závazky restrukturované v rámci řízení podle kapitoly 5a. Tabulka udává nominální hodnotu závazků převedených na společnost Operator. Podle polských orgánů byla na společnost Operator převedena aktiva ve výši nejméně 45 % nominální hodnoty závazků.

29

(30)  Datum plánovaného splacení závazků podle předpokladů plánu restrukturalizace z roku 2009.

30

(31)  Podle plánu restrukturalizace z roku 2009 činí celková výše nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům 63 013 631 PLN, avšak podle informací poskytnutých polskými orgány v dopise ze dne 9. ledna 2008 činily nahromaděné závazky vůči veřejnoprávním subjektům loděnice v Gdaňsku 90 245 096,76 PLN (včetně úroků narostlých do té doby). Ve vyčíslení nákladů restrukturalizace je v plánu restrukturalizace z roku 2009 uvedeno, že loděnice bude muset splatit částku nahromaděných závazků vůči veřejnoprávním subjektům ve výši 95 354 830,90 PLN. Na tomto základě se Komise domnívá, že celková hodnota nevymáhaných závazků vůči veřejnoprávním subjektům spolu s úroky činí 95 354 830,90 PLN.

31

(32)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 14. ledna 2004 ve věci T-109/01 Fleuren Compost v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-00127, bod 74.

32

Fleuren Compost

Komise

(33)  Výroční zpráva Společenství evropských sdružení loděnic (CESA) za rok 2006–07.

33

(34)  Stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-256/97 DM Transport, Sb. rozh. 1999, s. I-3915; věc C-480/98 Španělsko v. Komise („Magefesa“), Sb. rozh. 2000, s. I-8717.

34

DM Transport

Španělsko

Komise

(35)  Konkrétně příloha č. 3 dopisu ze dne 9. ledna 2008.

35

(36)  Dopis ze dne 9. ledna 2009.

36

(37)  Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006–2010, přijatá v srpnu 2006, s. 7.

37

(38)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07.

38

(39)  Čl. 3 odst. 1 bod 1 usnesení 111/2006 Výboru pro politiku pojištění vývozních úvěrů ze dne 20. prosince 2006.

39

(40)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

40

(41)  Úř. věst. C 71, 11.3.2001, s. 14.

41

(42)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07.

42

(43)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

43

(44)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

44

(45)  Úř. věst. C 317, 30.12.2003, s. 11.

45

(46)  Rozhodnutí Komise K(2008) 6771 ze dne 6. listopadu 2008 ve věci C 17/05, podpora na restrukturalizaci pro společnost Stocznia Gdynia, dosud nezveřejněno.

46

(47)  Prognózy Světové asociace pro větrnou energii – základní scénář, příloha č. 7 plánu restrukturalizace z roku 2009, s. 54.

47

(48)  Příloha č. 18 plánu restrukturalizace z roku 2009.

48

(49)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006 o podpoře N 464/05 na restrukturalizaci pro společnost AB Kauno ketaus liejykla (Úř. věst. C 270, 7.11.2006, s. 2).

49

(50)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07, záruky státní pokladny v souvislosti se smlouvami o vývozu, shrnutí oznámení v Úř. věst. C 214, 13.9.2007.

50

---