# Uradni list L 151/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.151.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 151 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5317. junij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.151.slv

Uradni list

Evropske unije

L 151

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5317. junij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 519/2010 z dne 16. junija 2010 o sprejetju programa statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj iz Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 520/2010 z dne 16. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 831/2002 v zvezi z dostopom do zaupnih podatkov v znanstvene namene glede razpoložljivih raziskovanj in statističnih virov podatkov (
  1
  ) | 14 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 521/2010 z dne 16. junija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 16 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/334/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010 z dne 15. junija 2010 o imenovanju vodje misije Evropske unije v podporo reforme varnostnega sektorja v Republiki Gvineji-Bissau (EU RVS GUINEA-BISSAU) | 18 |
| | | 2010/335/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. junija 2010 o smernicah za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3751) | 19 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 519/2010 z dne 16. junija 2010 o sprejetju programa statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj iz Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 520/2010 z dne 16. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 831/2002 v zvezi z dostopom do zaupnih podatkov v znanstvene namene glede razpoložljivih raziskovanj in statističnih virov podatkov (
  1
  )

1

14

Uredba Komisije (EU) št. 521/2010 z dne 16. junija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

16

SKLEPI

2010/334/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010 z dne 15. junija 2010 o imenovanju vodje misije Evropske unije v podporo reforme varnostnega sektorja v Republiki Gvineji-Bissau (EU RVS GUINEA-BISSAU)

18

2010/335/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. junija 2010 o smernicah za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3751)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3751)

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 519/2010

z dne 16. junija 2010

o sprejetju programa statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj iz Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija mora v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 763/2008 sprejeti program statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj, ki jih je treba poslati Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

Komisija mora v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 763/2008 sprejeti program statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj, ki jih je treba poslati Komisiji.

| (2) | Da se zagotovi primerljivost podatkov, pridobljenih na podlagi popisov prebivalstva in stanovanj, ki se izvajajo v državah članicah, in se omogoči izdelava zanesljivih pregledov na ravni Skupnosti, mora biti ta program enak v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi primerljivost podatkov, pridobljenih na podlagi popisov prebivalstva in stanovanj, ki se izvajajo v državah članicah, in se omogoči izdelava zanesljivih pregledov na ravni Skupnosti, mora biti ta program enak v vseh državah članicah.

| (3) | Zlasti je treba opredeliti hiperkocke, ki so v vseh državah članicah enake, posebne vrednosti celic in oznake, ki jih države članice lahko uporabljajo v teh hiperkockah, ter metapodatke o vsebinah. |
| --- | --- |

(3)

Zlasti je treba opredeliti hiperkocke, ki so v vseh državah članicah enake, posebne vrednosti celic in oznake, ki jih države članice lahko uporabljajo v teh hiperkockah, ter metapodatke o vsebinah.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 1201/2009 z dne 30. novembra 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj v zvezi s tehničnimi specifikacijami za vsebine in posamezne razčlembe teh vsebin (2) določa tehnične specifikacije za popisne vsebine in razčlembe teh vsebin, ki se uporabijo za podatke, ki se pošljejo Komisiji za referenčno leto 2011. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 1201/2009 z dne 30. novembra 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj v zvezi s tehničnimi specifikacijami za vsebine in posamezne razčlembe teh vsebin (2) določa tehnične specifikacije za popisne vsebine in razčlembe teh vsebin, ki se uporabijo za podatke, ki se pošljejo Komisiji za referenčno leto 2011.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa program statističnih podatkov in metapodatkov za popise prebivalstva in stanovanj, ki se pošljejo Komisiji (Eurostatu) za referenčno leto 2011.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve in specifikacije iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1201/2009. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „skupno prebivalstvo“ natančno opredeljenega geografskega območja pomeni vse osebe, katerih običajno prebivališče, kakor je opredeljeno v členu 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008, je na navedenem geografskem območju; |
| --- | --- |

1.

„skupno prebivalstvo“ natančno opredeljenega geografskega območja pomeni vse osebe, katerih običajno prebivališče, kakor je opredeljeno v členu 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008, je na navedenem geografskem območju;

| 2. | „hiperkocka“ pomeni večdimenzionalno navzkrižno tabelacijo razčlemb, ki vsebuje vrednost celice za merjenje vsake kategorije vsake razčlembe, navzkrižno tabelirane z vsako kategorijo katere koli druge razčlembe, uporabljene v navedeni hiperkocki; |
| --- | --- |

2.

„hiperkocka“ pomeni večdimenzionalno navzkrižno tabelacijo razčlemb, ki vsebuje vrednost celice za merjenje vsake kategorije vsake razčlembe, navzkrižno tabelirane z vsako kategorijo katere koli druge razčlembe, uporabljene v navedeni hiperkocki;

| 3. | „podkocka“ pomeni podniz določene hiperkocke, ki nastane z navzkrižnim tabeliranjem nekaterih, ne pa vseh razčlemb hiperkocke; |
| --- | --- |

3.

„podkocka“ pomeni podniz določene hiperkocke, ki nastane z navzkrižnim tabeliranjem nekaterih, ne pa vseh razčlemb hiperkocke;

| 4. | „primarna celica“ pomeni katero koli celico, ki je del vsaj ene podkocke v določeni hiperkocki. V hiperkockah, za katere podkocka ni opredeljena, so vse celice primarne celice; |
| --- | --- |

4.

„primarna celica“ pomeni katero koli celico, ki je del vsaj ene podkocke v določeni hiperkocki. V hiperkockah, za katere podkocka ni opredeljena, so vse celice primarne celice;

| 5. | „sekundarna celica“ pomeni celico hiperkocke, ki ni primarna celica v določeni hiperkocki; |
| --- | --- |

5.

„sekundarna celica“ pomeni celico hiperkocke, ki ni primarna celica v določeni hiperkocki;

| 6. | „vrednost celice“ pomeni informacijo v celici hiperkocke. Vrednost celice je lahko „številčna vrednost celice“ ali „posebna vrednost celice“; |
| --- | --- |

6.

„vrednost celice“ pomeni informacijo v celici hiperkocke. Vrednost celice je lahko „številčna vrednost celice“ ali „posebna vrednost celice“;

| 7. | „številčna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost v celici, ki zagotavlja statistične informacije o pojavu za navedeno celico; |
| --- | --- |

7.

„številčna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost v celici, ki zagotavlja statistične informacije o pojavu za navedeno celico;

| 8. | „statistično zaupna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki se ne sme razkriti, da se zaščiti statistična zaupnost podatkov v skladu s pravili statistične zaščite države članice; |
| --- | --- |

8.

„statistično zaupna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki se ne sme razkriti, da se zaščiti statistična zaupnost podatkov v skladu s pravili statistične zaščite države članice;

| 9. | „statistično nezaupna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki ni statistično zaupna vrednost celice; |
| --- | --- |

9.

„statistično nezaupna vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki ni statistično zaupna vrednost celice;

| 10. | „nezanesljiva vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki v skladu z nadzorom kakovosti države članice ni zanesljiva; |
| --- | --- |

10.

„nezanesljiva vrednost celice“ pomeni številčno vrednost celice, ki v skladu z nadzorom kakovosti države članice ni zanesljiva;

| 11. | „posebna vrednost celice“ pomeni simbol, ki se navede v celici hiperkocke namesto številčne vrednosti celice; |
| --- | --- |

11.

„posebna vrednost celice“ pomeni simbol, ki se navede v celici hiperkocke namesto številčne vrednosti celice;

| 12. | „oznaka“ pomeni opombo, ki lahko spremlja določeno vrednost celice za opis posebne značilnosti navedene vrednosti celice. |
| --- | --- |

12.

„oznaka“ pomeni opombo, ki lahko spremlja določeno vrednost celice za opis posebne značilnosti navedene vrednosti celice.

Člen 3

Program statističnih podatkov

1.   Program statističnih podatkov, ki se pošlje Komisiji (Eurostatu) za referenčno leto 2011, vsebuje hiperkocke iz Priloge I.

2.   Države članice pošljejo posebno vrednost celice „ni relevantno“ samo v naslednjih primerih:

| (a) | kadar se celica navezuje na kategorijo „ni relevantno“ vsaj ene razčlembe; ali |
| --- | --- |

(a)

kadar se celica navezuje na kategorijo „ni relevantno“ vsaj ene razčlembe; ali

| (b) | kadar celica opisuje pojav, ki ne obstaja v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

kadar celica opisuje pojav, ki ne obstaja v državi članici.

3.   Države članice nadomestijo vse statistično zaupne vrednosti celic s posebno vrednostjo celice „ni na voljo“.

4.   Države članice lahko nadomestijo statistično nezaupno vrednost celice s posebno vrednostjo celice „ni na voljo“ le, kadar je vrednost celice v sekundarni celici.

5.   Na zahtevo države članice Komisija (Eurostat) javnosti ne razširja nobenih nezanesljivih vrednosti celice, ki jih je sporočila ta država članica.

Člen 4

Metapodatki o vrednostih celice

1.   Kadar je ustrezno, države članice celici hiperkocke dodajo naslednje oznake:

| (a) | „statistično zaupno“; |
| --- | --- |

(a)

„statistično zaupno“;

| (b) | „nezanesljivo“; |
| --- | --- |

(b)

„nezanesljivo“;

| (c) | „revidirano po prvem pošiljanju podatkov“; |
| --- | --- |

(c)

„revidirano po prvem pošiljanju podatkov“;

| (d) | „glej pojasnilo“. |
| --- | --- |

(d)

„glej pojasnilo“.

2.   Vsaka celica, katere statistično zaupna vrednost celice je bila nadomeščena s posebno vrednostjo „ni na voljo“, se opremi z oznako „statistično zaupno“.

3.   Vsaka celica, katere številčna vrednost je nezanesljiva, se opremi z oznako „nezanesljivo“ ne glede na to, ali je bila za to celico poslana številčna vrednost celice ali posebna vrednost celice „ni na voljo“.

4.   Za vsako celico z vsaj eno od oznak „nezanesljivo“, „revidirano po prvem pošiljanju podatkov“ ali „glej pojasnilo“ se doda obrazložitev.

Člen 5

Metapodatki o vsebinah

Države članice Komisiji (Eurostatu) pošljejo metapodatke o vsebinah iz Priloge II.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 14.

1

(2)  UL L 329, 15.12.2009, str. 29.

2

---

PRILOGA I

Program statističnih podatkov (hiperkock) za referenčno leto 2011 v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 763/2008

| Št. (1) | Skupaj (2) | Razčlembe (3) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 1.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 1.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 1.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 1.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 1.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 1.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 2. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 2.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 2.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 2.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 2.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 2.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 2.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 3. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 3.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 3.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 3.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 3.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L | | | AGE.M. |
| 3.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 3.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 4. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 4.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 4.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 4.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 4.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 4.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 4.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 5. | Število zasebnih gospodinjstev (6) | GEO.L. | TPH.H. | SPH.H. | TSH. | | | | |
| 6. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 6.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 6.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 6.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 6.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 6.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 6.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 7. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 7.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 7.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 7.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 7.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 7.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 7.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 8. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 8.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 8.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 8.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 8.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 8.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 8.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 9. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 9.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 9.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 9.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 9.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 9.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 9.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 10. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.H. | EDU. | AGE.M. | |
| 10.1. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | | AGE.M. | |
| 10.2. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | EDU. | | |
| 10.3. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 10.4. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | EDU. | | |
| 10.5. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 10.6. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | | | |
| 10.7. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | EDU. | | |
| 11. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 11.1. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | | AGE.M. |
| 11.2. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 11.3. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | | AGE.M. |
| 11.4. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | |
| 12. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 12.1. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 12.2. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 12.3. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | | |
| 12.4. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | | COC.L. | |
| 12.5. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | | | AGE.M. |
| 12.6. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | CAS.L. | COC.L. | |
| 13. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | AGE.M. | |
| 13.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 13.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | | |
| 14. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. | |
| 14.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 14.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | | | |
| 14.3. | GEO.L. | | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | | |
| 15. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 15.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 15.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | | | |
| 15.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | IND.H. | | |
| 16. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 16.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | | AGE.M. | |
| 16.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | | | |
| 16.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | IND.H. | | |
| 17. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. |
| 17.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | | | AGE.M. |
| 17.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | | COC.L. | |
| 17.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | IND.H. | | |
| 18. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | AGE.M. | | |
| 18.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | | AGE.M. | | |
| 18.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | | | |
| 19. | Skupno prebivalstvo (4) | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. | |
| 19.1. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | | AGE.M. | |
| 19.2. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | COC.L. | | |
| 19.3. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 19.4. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | EDU. | COC.L. | | |
| 19.5. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 19.6. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU | | | |
| 19.7. | LPW.L. | SEX. | | | EDU | COC.L. | AGE.M. | |
| 20. | Skupno prebivalstvo (4) | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. |
| 20.1. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | | | AGE.M. |
| 20.2. | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | COC.L. | |
| 20.3. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | COC.L. | |
| 20.4. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | EDU. | COC.L. | |
| 21. | Skupno prebivalstvo (4) | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 21.1. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | | AGE.M. | | |
| 21.2. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | | | | |
| 21.3. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | IND.H. | | | |
| 22. | Skupno prebivalstvo (4) | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 22.1. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | | AGE.M. | | |
| 22.2. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | | | | |
| 22.3. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | IND.H. | | | |
| 23. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 23.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | | | AGE.L. |
| 23.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 23.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 24. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 24.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | | | AGE.L. |
| 24.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 24.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 25. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | AGE.M. | |
| 25.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 25.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | | CAS.L. | | |
| 25.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.5. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | | AGE.L. | |
| 25.6. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | CAS.L. | | |
| 25.7. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.8. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.9. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | | | AGE.M. | |
| 26. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 26.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | | | AGE.M. | | |
| 26.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 27. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 27.1. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | | | AGE.M. | | |
| 27.2. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 28. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | AGE.M. | | |
| 28.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | | AGE.M. | | |
| 28.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | | | |
| 29. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 29.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 29.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 29.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 30. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 30.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 30.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 30.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 31. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 31.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 31.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 31.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 31.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | POB.M. | | |
| 32. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 32.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 32.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 32.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 32.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | COC.M. | | |
| 33. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 33.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 33.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 33.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 33.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 34. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 34.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 34.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 34.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 35. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 35.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 35.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 35.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 36. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. |
| 36.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 36.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | |
| 37. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. |
| 37.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 37.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | |
| 38. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | ROY. | AGE.M. |
| 38.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | | AGE.M. |
| 38.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | | AGE.M. |
| 38.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | ROY. | |
| 38.4. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | ROY. | |
| 39. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 39.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 39.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | | |
| 39.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | | COC.M. | |
| 40. | Skupno prebivalstvo (4)

  (neobvezno) | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | AGE.M. | | | |
| 40.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | | AGE.M. | | | |
| 40.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | | | | |
| 41. | Število naseljenih stanovanj (7) | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. ali NOR.) | (DFS. ali DRM.) | WSS. | TOI. | BAT. | TOH. |
| 41.1. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. ali NOR.) | | | | | |
| 41.2. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | (DFS. ali DRM.) | | | | |
| 41.3. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | WSS. | | | |
| 41.4. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | TOI. | | |
| 41.5. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | BAT. | |
| 41.6. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | | TOH. |
| 42. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | FST.H. | | | |
| 42.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | | | | |
| 42.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | FST.H. | | | |
| 43. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | OCC. | IND.H. | | |
| 43.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | | | | |
| 43.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | OCC. | | | |
| 43.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | IND.H. | | |
| 44. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | EDU. | LOC. | |
| 44.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | | | |
| 44.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | | EDU. | | |
| 44.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | | LOC. | |
| 45. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | COC.M. | | | |
| 45.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | | | | |
| 45.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | COC.M. | | | |
| 46. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.1. | GEO.M. | SEX. | | | POB.M. | | AGE.M. | |
| 46.2. | GEO.M. | SEX. | | | | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.3. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | | AGE.M. | |
| 46.4. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | POB.L. | | | |
| 46.5. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | COC.L. | | |
| 46.6. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | | AGE.M. | |
| 46.7. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | POB.M. | | | |
| 46.8. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | COC.M. | | |
| 46.9. | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | | | | |
| 47. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 47.1. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | | AGE.M. | |
| 47.2. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | | | | |
| 47.3. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | POB.L. | | | |
| 47.4. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | COC.L. | | |
| 48. | Skupno prebivalstvo (4), (5) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | HST.H. | | | | |
| 49. | Število zasebnih gospodinjstev (6) | GEO.M. | TPH.H. | SPH.H. | | | | | |
| 50. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 50.1. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | | AGE.M. | |
| 50.2. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | | | | |
| 50.3. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | POB.L. | | | |
| 50.4. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | COC.L. | | |
| 51. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | FST.H. | | | | |
| 52. | Število družin (8) | GEO.M. | TFN.H. | SFN.H. | | | | | |
| 53. | Število stanovanj (9) | GEO.M. | TOB. | OCS. | POC. | | | | |
| 54. | Število naseljenih stanovanj (7) | GEO.M. | TOB. | (DFS. ali DRM.) | (UFS. ali NOR.) | NOC.H. | |
| 54.1. | GEO.M. | TOB. | (DFS. ali DRM.) | (UFS. ali NOR.) | | |
| 54.2. | GEO.M. | TOB. | (DFS. ali DRM.) | | NOC.H. | |
| 55. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.H. | | | | | |
| 56. | Skupno prebivalstvo (4) | GEO.H. | SEX. | AGE.M. | | | | | |
| 57. | Število zasebnih gospodinjstev (6) | GEO.H. | TPH.L. | SPH.L. | | | | | |
| 58. | Število družin (8) | GEO.H. | TFN.L. | SFN.L. | | | | | |
| 59. | Število bivalnih prostorov (10) | GEO.H. | TLQ. | | | | | | |
| 60. | Število stanovanj (9) | GEO.H. | OCS. | TOB. | | | | | |

Št. (1)

Skupaj (2)

Razčlembe (3)

1.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

1.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

AGE.M.

1.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

1.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.L.

1.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

1.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

1.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

2.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

2.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

AGE.M.

2.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

2.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

2.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

2.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

2.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

3.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

3.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

AGE.M.

3.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

3.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

3.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L

AGE.M.

3.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

3.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

4.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

4.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

AGE.M.

4.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

4.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

4.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

4.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

4.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

5.

Število zasebnih gospodinjstev (6)

GEO.L.

TPH.H.

SPH.H.

TSH.

6.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

6.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

AGE.M.

6.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

6.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.M.

6.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

6.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

6.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

7.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

7.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

AGE.M.

7.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

7.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

7.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

7.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

7.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

8.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

8.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

AGE.M.

8.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

8.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

8.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

8.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

8.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

9.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

9.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

AGE.M.

9.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

9.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

9.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

9.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

9.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

10.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.H.

EDU.

AGE.M.

10.1.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

AGE.M.

10.2.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

EDU.

10.3.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

AGE.M.

10.4.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

EDU.

10.5.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

10.6.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

10.7.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

11.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

11.1.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

AGE.M.

11.2.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

CAS.L.

COC.L.

11.3.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

AGE.M.

11.4.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

12.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

12.1.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

AGE.M.

12.2.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

12.3.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

12.4.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

COC.L.

12.5.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

AGE.M.

12.6.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

13.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

AGE.M.

13.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

13.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

14.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

14.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

14.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

14.3.

GEO.L.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

15.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

15.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

15.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

15.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

IND.H.

16.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

16.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

16.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

16.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

IND.H.

17.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

17.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

AGE.M.

17.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

COC.L.

17.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

IND.H.

18.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

AGE.M.

18.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

AGE.M.

18.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

19.

Skupno prebivalstvo (4)

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

19.1.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

AGE.M.

19.2.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

COC.L.

19.3.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

AGE.M.

19.4.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

EDU.

COC.L.

19.5.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

19.6.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU

19.7.

LPW.L.

SEX.

EDU

COC.L.

AGE.M.

20.

Skupno prebivalstvo (4)

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

20.1.

LPW.L.

SEX.

SIE.

AGE.M.

20.2.

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

COC.L.

20.3.

LPW.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

COC.L.

20.4.

LPW.L.

SEX.

SIE.

EDU.

COC.L.

21.

Skupno prebivalstvo (4)

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

21.1.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

21.2.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

21.3.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

IND.H.

22.

Skupno prebivalstvo (4)

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

22.1.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

22.2.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

22.3.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

IND.H.

23.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

23.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

AGE.L.

23.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

23.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

24.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

24.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

AGE.L.

24.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

24.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

25.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

AGE.M.

25.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.M.

AGE.M.

25.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

CAS.L.

25.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

COC.M.

AGE.M.

25.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

COC.M.

CAS.L.

25.5.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.L.

25.6.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

CAS.L.

25.7.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

25.8.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

25.9.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

AGE.M.

26.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

26.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

AGE.M.

26.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

27.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

27.1.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

AGE.M.

27.2.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

28.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

AGE.M.

28.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

AGE.M.

28.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

29.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

29.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

29.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

29.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

30.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

30.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

30.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

30.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

31.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

31.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

31.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

31.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

31.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

POB.M.

32.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

32.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

32.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

32.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

32.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

COC.M.

33.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

33.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

AGE.M.

33.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

33.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

COC.M.

33.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

34.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

34.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

34.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

34.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

35.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

35.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

35.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

35.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

36.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

36.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

36.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

37.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

37.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

37.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

38.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

ROY.

AGE.M.

38.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

AGE.M.

38.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

38.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

ROY.

38.4.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

ROY.

39.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

39.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

AGE.M.

39.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

39.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

COC.M.

40.

Skupno prebivalstvo (4)

(neobvezno)

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

AGE.M.

40.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

AGE.M.

40.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

41.

Število naseljenih stanovanj (7)

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. ali NOR.)

(DFS. ali DRM.)

WSS.

TOI.

BAT.

TOH.

41.1.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. ali NOR.)

41.2.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(DFS. ali DRM.)

41.3.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

WSS.

41.4.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOI.

41.5.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

BAT.

41.6.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOH.

42.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

FST.H.

42.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

42.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

FST.H.

43.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

OCC.

IND.H.

43.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

43.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

OCC.

43.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

IND.H.

44.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

EDU.

LOC.

44.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

44.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

EDU.

44.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

LOC.

45.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

COC.M.

45.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

45.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

COC.M.

46.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

46.1.

GEO.M.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

46.2.

GEO.M.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

46.3.

GEO.M.

SEX.

LMS.

AGE.M.

46.4.

GEO.M.

SEX.

LMS.

POB.L.

46.5.

GEO.M.

SEX.

LMS.

COC.L.

46.6.

GEO.M.

SEX.

ROY.

AGE.M.

46.7.

GEO.M.

SEX.

ROY.

POB.M.

46.8.

GEO.M.

SEX.

ROY.

COC.M.

46.9.

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

47.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

47.1.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

AGE.M.

47.2.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

47.3.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

POB.L.

47.4.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

COC.L.

48.

Skupno prebivalstvo (4), (5)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

HST.H.

49.

Število zasebnih gospodinjstev (6)

GEO.M.

TPH.H.

SPH.H.

50.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

50.1.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

AGE.M.

50.2.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

50.3.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

POB.L.

50.4.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

COC.L.

51.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

FST.H.

52.

Število družin (8)

GEO.M.

TFN.H.

SFN.H.

53.

Število stanovanj (9)

GEO.M.

TOB.

OCS.

POC.

54.

Število naseljenih stanovanj (7)

GEO.M.

TOB.

(DFS. ali DRM.)

(UFS. ali NOR.)

NOC.H.

54.1.

GEO.M.

TOB.

(DFS. ali DRM.)

(UFS. ali NOR.)

54.2.

GEO.M.

TOB.

(DFS. ali DRM.)

NOC.H.

55.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.H.

56.

Skupno prebivalstvo (4)

GEO.H.

SEX.

AGE.M.

57.

Število zasebnih gospodinjstev (6)

GEO.H.

TPH.L.

SPH.L.

58.

Število družin (8)

GEO.H.

TFN.L.

SFN.L.

59.

Število bivalnih prostorov (10)

GEO.H.

TLQ.

60.

Število stanovanj (9)

GEO.H.

OCS.

TOB.

---

(1)  Znotraj vnosa v tabeli za določeno hiperkocko številka z eno števko v prvi vrsti od zgoraj navzdol (označena s krepkim tiskom) označuje hiperkocko v skladu s členom 2(2) te uredbe. Vsako število z dvema števkama v nadaljevanju (ne v krepkem tisku) označuje „podkocko“ v skladu s členom 2(3) te uredbe.

(2)  V vsaki hiperkocki se „skupaj“ nanaša na celotno državo poročevalko.

(3)  V tabeli pri določeni hiperkocki prva vrstica od zgoraj navzdol (označeno s krepkim tiskom) navaja vse razčlembe, uporabljene v navedeni hiperkocki v skladu s členom 2(2) te uredbe. Vsaka nadaljnja vrstica (ne v krepkem tisku) določa „podkocko“ v skladu s členom 2(3) te uredbe. Kratica označuje razčlembo, kakor je določena pod isto kratico v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

(4)  Brezdomstvo: Načeloma podatki o skupnem prebivalstvu vključujejo število primarnih brezdomcev (osebe, ki živijo na ulici brez zatočišča) in sekundarnih brezdomcev (osebe, ki pogosto spreminjajo svojo začasno nastanitev). Vendar se države članice lahko odločijo, da v svoje podatke o skupnem prebivalstvu ne bodo vključile števila brezdomcev ali da bodo število brezdomcev vključile, vendar podatkov o brezdomcih ne bodo razčlenile pod nobeno razčlembo ali kategorijo (število vključeno samo v skupni vsoti in/ali prikazano pod „ni navedeno“). Če države članice ne vključijo števila brezdomcev v svoje podatke o skupnem prebivalstvu, Komisiji sporočijo najboljšo razpoložljivo oceno števila primarnih in sekundarnih brezdomcev v državi članici.

(5)  Za „Osebe, ki živijo v zasebnem gospodinjstvu, vendar kategorija ni navedena“ (kategorija HST.M.1.3. ali HST.H.1.3.), „Primarni brezdomci“ (HST.M.2.2. ali HST.H.2.2.) in „Osebe, ki ne živijo v zasebnem gospodinjstvu, vendar kategorija ni navedena“ (HST.M.2.3. ali HST.H.2.3.) ni potrebna podkocka (priporočeno: GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.M. oziroma GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.H.).

(6)  Kakor je navedeno pod vsebino „Gospodinjski status osebe“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

(7)  Kakor je navedeno pod vsebinama „Naseljenost stanovanj“ in „Oblika nastanitve“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

(8)  Navedeno kot „ožja družina“ pod vsebino „Družinski status osebe“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

(9)  Kakor je navedeno pod vsebino „Oblika nastanitve“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

(10)  Kakor je navedeno pod vsebino „Tip bivalnih prostorov“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

---

PRILOGA II

METAPODATKI O VSEBINAH

Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) opredelitve popisnih vsebin.

Metapodatki za vsako vsebino:

| — | vsebujejo vire podatkov, uporabljene za sporočanje statističnih podatkov vsebine, |
| --- | --- |

—

vsebujejo vire podatkov, uporabljene za sporočanje statističnih podatkov vsebine,

| — | navajajo metodologijo, uporabljeno za oceno podatkov vsebine, |
| --- | --- |

—

navajajo metodologijo, uporabljeno za oceno podatkov vsebine,

| — | navajajo razloge za nezanesljivost podatkov vsebine. |
| --- | --- |

—

navajajo razloge za nezanesljivost podatkov vsebine.

Poleg tega države članice zagotovijo metapodatke, predstavljene v nadaljevanju:

Kraj običajnega prebivališča

Metapodatki pojasnjujejo, na kakšen način je bila uporabljena opredelitev „običajnega prebivališča“ iz člena 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008, zlasti v kolikšni meri se je zakonsko urejeno ali registrirano prebivališče sporočalo kot nadomestilo za običajno prebivališče v skladu z merilom 12 mesecev, ter navajajo jasno definicijo koncepta, sprejetega za prebivalstvo.

Metapodatki navajajo, ali se je štelo, da imajo študenti terciarnega izobraževanja, katerih naslov med študijem ni enak naslovu njihovega doma, svoje običajno prebivališče na naslovu doma.

Metapodatki navajajo, ali podatki o skupnem prebivalstvu vključujejo/izključujejo primarne brezdomce (osebe, ki živijo na ulici brez zatočišča) in/ali sekundarne brezdomce (osebe, ki pogosto spreminjajo svojo začasno nastanitev).

Metapodatki navajajo kakršno koli drugo za državo specifično uporabo pravil za „posebne primere“, navedene v tehničnih specifikacijah za vsebino „Kraj običajnega prebivališča“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009.

Zakonski stan/partnerstvo

Metapodatki navajajo ustrezno pravno podlago v državi članici o sklenitvah zakonskih zvez oseb nasprotnega spola ali oseb istega spola, o minimalni starosti za sklenitev zakonske zveze, o registraciji zunajzakonskih oziroma istospolnih partnerskih skupnosti ter o možnosti razveze ali sodne ločitve.

Gospodarske vsebine

Metapodatki navajajo kakršno koli drugo za državo specifično uporabo pravil navedenih v tehničnih specifikacijah za vsebino „Trenutni status aktivnosti“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009. Metapodatki navajajo, ali so bili podatki za trenutni status aktivnosti pridobljeni na podlagi registrov in, če je tako, tudi ustrezne opredelitve, uporabljene v tem registru.

Metapodatki navajajo nacionalno minimalno starost za delovno aktivnost v državi ter ustrezno pravno podlago.

Če se v državi članici v popisu zberejo podatki o osebah z več kot eno zaposlitvijo, metapodatki opisujejo metodo, s katero se določi njihova glavna zaposlitev (na primer na podlagi porabljenega časa, prejetega dohodka).

Metapodatki navajajo kakršno koli drugo za državo specifično uporabo pravil, navedenih v tehničnih specifikacijah za vsebino „Zaposlitveni status osebe“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009. Kadar popis v državi članici opredeljuje osebe, ki so hkrati delodajalec in delojemalec, metapodatki opisujejo metodo, s katero se določi, v katero od obeh kategorij spadajo.

Država/kraj rojstva

Za popise, za katere ni na voljo podatkov o državi rojstva v skladu z mednarodnimi mejami v času popisa ali so le-ti pomanjkljivi, metapodatki navajajo metodologijo, s katero so bile osebe razporejene znotraj razčlembe „Država/kraj rojstva“.

Metapodatki navajajo, ali je bil kraj običajnega prebivališča matere nadomeščen z dejanskim krajem rojstva.

Država državljanstva

V državah, v katerih so del prebivalstva osebe, ki so „Priznani nedržavljani“ (osebe, ki niso niti državljani nobene države niti niso brez državljanstva, vendar imajo nekatere pravice in dolžnosti, povezane z državljanstvom), metapodatki zagotavljajo ustrezne informacije.

Kraj običajnega prebivališča eno leto pred popisom

Kadar se s popisom v državi članici zbirajo podatki o vsebini „Prejšnje običajno prebivališče in datum prihoda v kraj sedanjega običajnega prebivališča“, metapodatki opisujejo metodologijo, uporabljeno za poročanje o kraju običajnega prebivališča eno leto pred popisom.

Gospodinjstva in družine

Metapodatki navajajo, ali popis v državi članici za opredelitev zasebnih gospodinjstev uporablja „koncept gospodinjske enote“ ali „gospodinjsko-stanovanjski koncept“. Metapodatki navajajo metodo, uporabljeno za določanje gospodinjstev in družin.

Metapodatki navajajo, na kakšen način se ugotavljajo razmerja med člani gospodinjstva (npr. matrika razmerij, razmerje do referenčne osebe).

Metapodatki navajajo metodologijo, uporabljeno za poročanje o primarnih brezdomcih.

Naseljenost stanovanj

Kadar se s popisom v državi članici zbirajo informacije o vsebinah „Stanovanja za sezonsko ali sekundarno rabo“ in „Prazna stanovanja“, metapodatki navajajo metodologijo, uporabljeno za poročanje o teh kategorijah.

Tip lastništva

Metapodatki navajajo opredelitev „stanovanjskih zadrug“, sprejeto za namene popisa v državi članici, ter ustrezno pravno podlago.

Metapodatki navajajo kakršne koli značilne primere, ki so bili opredeljeni pod vsebino „Stanovanja z drugimi tipi lastništva“.

Uporabna površina in/ali število sob v stanovanjski enoti, standard gostote

Metapodatki navajajo, ali je bil uporabljen koncept „uporabna površina“ ali koncept „število sob“, kakor je ustrezno, ter opredelitev, sprejeto za merjenje gostote.

---

| 17.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/14

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 520/2010

z dne 16. junija 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 831/2002 v zvezi z dostopom do zaupnih podatkov v znanstvene namene glede razpoložljivih raziskovanj in statističnih virov podatkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (1) in zlasti člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 (2) določa pogoje, pod katerimi se za sestavo statističnih zaključkov v znanstvene namene lahko odobri dostop do zaupnih podatkov, poslanih organom Skupnosti. Uredba vsebuje seznam različnih statističnih raziskovanj in virov podatkov, na katere se nanaša. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 (2) določa pogoje, pod katerimi se za sestavo statističnih zaključkov v znanstvene namene lahko odobri dostop do zaupnih podatkov, poslanih organom Skupnosti. Uredba vsebuje seznam različnih statističnih raziskovanj in virov podatkov, na katere se nanaša.

| (2) | Raziskovalci in znanstvena skupnost v znanstvene namene na splošno vse bolj zahtevajo dostop do zaupnih podatkov iz evropske ankete o zdravju (EHIS), statistike Skupnosti o informacijski družbi (CSIS), ankete o porabi v gospodinjstvih (HBS) in statističnih poročil v zvezi s cestnim prevozom blaga (CGR). |
| --- | --- |

(2)

Raziskovalci in znanstvena skupnost v znanstvene namene na splošno vse bolj zahtevajo dostop do zaupnih podatkov iz evropske ankete o zdravju (EHIS), statistike Skupnosti o informacijski družbi (CSIS), ankete o porabi v gospodinjstvih (HBS) in statističnih poročil v zvezi s cestnim prevozom blaga (CGR).

| (3) | Namen EHIS je merjenje zdravstvenega stanja, načina življenja (determinant zdravja) in uporabe zdravstvenih storitev državljanov EU na usklajen način in z visoko stopnjo primerljivosti med državami članicami EU. Področja iz vprašalnika zadovoljujejo potrebe politike in znanstvene potrebe. Z uporabo posameznih podatkovnih nizov bodo raziskovalci lahko izvajali študije o določenih populacijah (na primer o starejših), bolje ocenili njihovo zdravstveno stanje in ugotovili, kako sistemi zdravstvenega varstva zadovoljujejo njihove potrebe. Izsledke takšnih raziskovalnih študij bi lahko uporabili za oblikovanje posebnih načrtov za različne skupine prebivalstva ali za ocenjevanje evropskih ali/in nacionalnih preventivnih načrtov. |
| --- | --- |

(3)

Namen EHIS je merjenje zdravstvenega stanja, načina življenja (determinant zdravja) in uporabe zdravstvenih storitev državljanov EU na usklajen način in z visoko stopnjo primerljivosti med državami članicami EU. Področja iz vprašalnika zadovoljujejo potrebe politike in znanstvene potrebe. Z uporabo posameznih podatkovnih nizov bodo raziskovalci lahko izvajali študije o določenih populacijah (na primer o starejših), bolje ocenili njihovo zdravstveno stanje in ugotovili, kako sistemi zdravstvenega varstva zadovoljujejo njihove potrebe. Izsledke takšnih raziskovalnih študij bi lahko uporabili za oblikovanje posebnih načrtov za različne skupine prebivalstva ali za ocenjevanje evropskih ali/in nacionalnih preventivnih načrtov.

| (4) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (3) zagotavlja okvir za predložitev harmoniziranih statističnih podatkov o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v gospodinjstvih in na ravni posameznikov. Dostop do posameznih podatkovnih nizov bi zlasti koristil raziskovalnemu delu o učinku uporabe IKT na evropske družbe in na e-vključenost. Izsledki se lahko uporabijo za ocenjevanje obstoječih politik in za opredelitev ustreznih novih politik na nacionalni in evropski ravni, na primer za strategijo i2010. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (3) zagotavlja okvir za predložitev harmoniziranih statističnih podatkov o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v gospodinjstvih in na ravni posameznikov. Dostop do posameznih podatkovnih nizov bi zlasti koristil raziskovalnemu delu o učinku uporabe IKT na evropske družbe in na e-vključenost. Izsledki se lahko uporabijo za ocenjevanje obstoječih politik in za opredelitev ustreznih novih politik na nacionalni in evropski ravni, na primer za strategijo i2010.

| (5) | HBS vključuje klasifikacijo izdatkov značilnosti gospodinjstva ter glede na njegovo referenčno osebo in prihodek gospodinjstva. Homogenost tega vira omogoča pripravo mikrosimulacijskega orodja za preskušanje hipotez EU in pomoč oblikovalcem politik pri sprejemanju odločitev na podlagi prejetih informacij. |
| --- | --- |

(5)

HBS vključuje klasifikacijo izdatkov značilnosti gospodinjstva ter glede na njegovo referenčno osebo in prihodek gospodinjstva. Homogenost tega vira omogoča pripravo mikrosimulacijskega orodja za preskušanje hipotez EU in pomoč oblikovalcem politik pri sprejemanju odločitev na podlagi prejetih informacij.

| (6) | Uredba Sveta (ES) št. 1172/98 z dne 25. maja 1998 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (4) od držav poročevalk zahteva, da Eurostatu četrtletno pošiljajo mikropodatke o vozilih, izbranih za vzorec, poteh teh vozil in blagu, prepeljanem na teh potovanjih med regijami. Dostop raziskovalcev do teh podatkov bi koristil analizam transportne politike in modeliranju prometa, med drugim za regionalno politiko EU, uravnoteženje načinov prevoza in razvoj vseevropskih prometnih omrežij v EU. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES) št. 1172/98 z dne 25. maja 1998 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (4) od držav poročevalk zahteva, da Eurostatu četrtletno pošiljajo mikropodatke o vozilih, izbranih za vzorec, poteh teh vozil in blagu, prepeljanem na teh potovanjih med regijami. Dostop raziskovalcev do teh podatkov bi koristil analizam transportne politike in modeliranju prometa, med drugim za regionalno politiko EU, uravnoteženje načinov prevoza in razvoj vseevropskih prometnih omrežij v EU.

| (7) | Evropsko anketo o zdravju (EHIS), statistiko Skupnosti o informacijski družbi (CSIS) – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba, anketo o porabi v gospodinjstvih (HBS) in statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga (CGR) je zato treba dodati seznamu v Uredbi (ES) št. 831/2002. |
| --- | --- |

(7)

Evropsko anketo o zdravju (EHIS), statistiko Skupnosti o informacijski družbi (CSIS) – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba, anketo o porabi v gospodinjstvih (HBS) in statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga (CGR) je zato treba dodati seznamu v Uredbi (ES) št. 831/2002.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem (Odbor ESS) – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem (Odbor ESS) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 831/2002 se spremeni:

| 1. | V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Organ Skupnosti lahko v svojih prostorih odobri dostop do zaupnih podatkov, pridobljenih iz naslednjih raziskovanj ali statističnih virov podatkov:






  — | seznam gospodinjstev Evropske skupnosti, |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Organ Skupnosti lahko v svojih prostorih odobri dostop do zaupnih podatkov, pridobljenih iz naslednjih raziskovanj ali statističnih virov podatkov:

—

seznam gospodinjstev Evropske skupnosti,

| — | raziskava delovne sile, |
| --- | --- |

—

raziskava delovne sile,

| — | raziskovanje Skupnosti o inovacijah, |
| --- | --- |

—

raziskovanje Skupnosti o inovacijah,

| — | raziskovanje o stalnem poklicnem usposabljanju, |
| --- | --- |

—

raziskovanje o stalnem poklicnem usposabljanju,

| — | statistični pregled strukture plač, |
| --- | --- |

—

statistični pregled strukture plač,

| — | statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih, |
| --- | --- |

—

statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih,

| — | statistični pregled izobraževanja odraslih, |
| --- | --- |

—

statistični pregled izobraževanja odraslih,

| — | raziskovanje o strukturi kmetij, |
| --- | --- |

—

raziskovanje o strukturi kmetij,

| — | evropska anketa o zdravju, |
| --- | --- |

—

evropska anketa o zdravju,

| — | statistika Skupnosti o informacijski družbi – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba, |
| --- | --- |

—

statistika Skupnosti o informacijski družbi – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba,

| — | anketa o porabi v gospodinjstvih, |
| --- | --- |

—

anketa o porabi v gospodinjstvih,

| — | statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga. |
| --- | --- |

—

statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga.

Vendar dostop do podatkov za posamezne raziskovalne projekte ni možen, če tako sklene državni organ, ki je te podatke zagotovil.“

| 2. | V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Organ Skupnosti lahko omogoči dostop do skupin statistično zaščitenih mikropodatkov, pridobljenih iz naslednjih statističnih raziskovanj ali virov statističnih podatkov:






  — | seznam gospodinjstev Evropske skupnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Organ Skupnosti lahko omogoči dostop do skupin statistično zaščitenih mikropodatkov, pridobljenih iz naslednjih statističnih raziskovanj ali virov statističnih podatkov:

—

seznam gospodinjstev Evropske skupnosti,

| — | raziskava delovne sile, |
| --- | --- |

—

raziskava delovne sile,

| — | raziskovanje Skupnosti o inovacijah, |
| --- | --- |

—

raziskovanje Skupnosti o inovacijah,

| — | raziskovanje o stalnem poklicnem usposabljanju, |
| --- | --- |

—

raziskovanje o stalnem poklicnem usposabljanju,

| — | statistični pregled strukture plač, |
| --- | --- |

—

statistični pregled strukture plač,

| — | statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih, |
| --- | --- |

—

statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih,

| — | statistični pregled izobraževanja odraslih, |
| --- | --- |

—

statistični pregled izobraževanja odraslih,

| — | raziskovanje o strukturi kmetij, |
| --- | --- |

—

raziskovanje o strukturi kmetij,

| — | evropska anketa o zdravju, |
| --- | --- |

—

evropska anketa o zdravju,

| — | statistika Skupnosti o informacijski družbi – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba, |
| --- | --- |

—

statistika Skupnosti o informacijski družbi – modul 2 Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba,

| — | anketa o porabi v gospodinjstvih, |
| --- | --- |

—

anketa o porabi v gospodinjstvih,

| — | statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga. |
| --- | --- |

—

statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga.

Vendar dostop do podatkov za posamezne raziskovalne projekte ni možen, če tako sklene državni organ, ki je te podatke zagotovil.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

1

(2)  UL L 133, 18.5.2002, str. 7.

2

(3)  UL L 143, 30.4.2004, str. 49.

3

(4)  UL L 163, 6.6.1998, str. 1.

4

---

| 17.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 521/2010

z dne 16. junija 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 45,6 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 119,1 |
| ZZ | 67,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 83,9 |
| BR | 112,1 |
| TR | 94,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 93,4 |
| 0808 10 80 | AR | 106,2 |
| BR | 77,3 |
| CA | 127,1 |
| CL | 97,4 |
| CN | 53,8 |
| NZ | 126,0 |
| US | 123,5 |
| UY | 123,8 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 228,7 |
| ZZ | 228,7 |
| 0809 20 95 | SY | 245,9 |
| TR | 345,1 |
| US | 576,0 |
| ZZ | 389,0 |
| 0809 30 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

45,6

TR

50,2

ZZ

68,1

0707 00 05

MA

37,3

MK

45,6

TR

119,1

ZZ

67,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

83,9

BR

112,1

TR

94,3

US

83,2

ZA

93,7

ZZ

93,4

0808 10 80

AR

106,2

BR

77,3

CA

127,1

CL

97,4

CN

53,8

NZ

126,0

US

123,5

UY

123,8

ZA

111,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

228,7

ZZ

228,7

0809 20 95

SY

245,9

TR

345,1

US

576,0

ZZ

389,0

0809 30

TR

158,2

ZZ

158,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 17.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/18

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010

z dne 15. junija 2010

o imenovanju vodje misije Evropske unije v podporo reforme varnostnega sektorja v Republiki Gvineji-Bissau (EU RVS GUINEA-BISSAU)

(2010/334/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/112/SZVP z dne 12. februarja 2008 o misiji Evropske unije v podporo reforme varnostnega sektorja v Republiki Gvineji-Bissau (EU RVS GUINEA-BISSAU) (1), zlasti drugega pododstavka člena 8(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 8(1) Skupnega ukrepa 2008/112/SZVP je Svet v skladu s členom 38 Pogodbe pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da sprejeme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije EU RVS GUINEA-BISSAU, vključno z odločitvijo, da se imenuje vodja misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 8(1) Skupnega ukrepa 2008/112/SZVP je Svet v skladu s členom 38 Pogodbe pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da sprejeme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije EU RVS GUINEA-BISSAU, vključno z odločitvijo, da se imenuje vodja misije.

| (2) | PVO je 5. marca 2008 na predlog generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko s Sklepom EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2) za vodjo misije Evropske unije EU RVS GUINEA-BISSAU imenoval g. Juana Estebana VERASTEGUIJA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 5. marca 2008 na predlog generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko s Sklepom EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2) za vodjo misije Evropske unije EU RVS GUINEA-BISSAU imenoval g. Juana Estebana VERASTEGUIJA.

| (3) | Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagala, da se za vodjo misije Evropske unije EU RVS GUINEA-BISSAU imenuje g. Fernando AFONSO, ki bo na tem mestu s 1. julijem 2010 zamenjal g. Juana Estebana VERASTEGUIJA – |
| --- | --- |

(3)

Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagala, da se za vodjo misije Evropske unije EU RVS GUINEA-BISSAU imenuje g. Fernando AFONSO, ki bo na tem mestu s 1. julijem 2010 zamenjal g. Juana Estebana VERASTEGUIJA –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

G. Fernando AFONSO se imenuje za vodjo misije Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Republiki Gvineji-Bissau, (EU RVS GUINEA-BISSAU), in sicer od 1. julija 2010.

Člen 2

Sklep Političnega in varnostnega odbora EU SSR Guinea-Bissau/1/2008 z dne 5 marca 2008 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Uporablja se do izteka veljavnosti Skupnega ukrepa Sveta 2008/112/SZVP.

V Bruslju, 15. junija 2010

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  UL L 40, 14.2.2008, str. 11.

1

(2)  UL L 73, 15.3.2008, str. 34.

2

---

| 17.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. junija 2010

o smernicah za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3751)

(2010/335/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (1) in zlasti točke 10 dela C Priloge V,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/28/ES določa pravila za izračunavanje vpliva pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv na toplogredne pline, ki upoštevajo emisije iz sprememb zalog ogljika zaradi spremenjene rabe zemljišč. Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (2) vključuje ustrezna pravila, ki zadevajo biogoriva. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/28/ES določa pravila za izračunavanje vpliva pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv na toplogredne pline, ki upoštevajo emisije iz sprememb zalog ogljika zaradi spremenjene rabe zemljišč. Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (2) vključuje ustrezna pravila, ki zadevajo biogoriva.

| (2) | Komisija bi morala pripraviti svoje smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču na podlagi smernic za nacionalne evidence toplogrednih plinov Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) iz leta 2006. Te smernice so bile namenjene za nacionalne evidence toplogrednih plinov in niso izražene v obliki, ki bi bila neposredno uporabna za gospodarske subjekte. Kadar v smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov ni potrebnih informacij za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ali te informacije niso dosegljive, je zato primerno izhajati iz drugih znanstvenih virov podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija bi morala pripraviti svoje smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču na podlagi smernic za nacionalne evidence toplogrednih plinov Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) iz leta 2006. Te smernice so bile namenjene za nacionalne evidence toplogrednih plinov in niso izražene v obliki, ki bi bila neposredno uporabna za gospodarske subjekte. Kadar v smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov ni potrebnih informacij za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ali te informacije niso dosegljive, je zato primerno izhajati iz drugih znanstvenih virov podatkov.

| (3) | Za izračun zalog ogljika v organski snovi tal je primerno upoštevati podnebje, vrsto tal, pojave na zemeljskem površju, upravljanje zemljišč in vnos. Za mineralna tla je metodologija IPCC kategorije 1 za organski ogljik v tleh primerna metoda za ta namen, ker obsega svetovno raven. Za organska tla pa metodologija IPCC obravnava predvsem izgubo ogljika zaradi izsuševanja tal in sicer samo na podlagi letnih izgub. Ker izsuševanje tal običajno povzroči velike izgube zalog ogljika, ki se ne morejo nadomestiti s prihranki toplogrednega plina iz pogonskih biogoriv ali drugih tekočih biogoriv, in ker je izsuševanje šotišč prepovedano s trajnostnimi merili iz Direktive 2009/28/ES, za opredeljevanje organskega ogljika v tleh ali izgub ogljika v organskih tleh zadošča določitev splošnih pravil. |
| --- | --- |

(3)

Za izračun zalog ogljika v organski snovi tal je primerno upoštevati podnebje, vrsto tal, pojave na zemeljskem površju, upravljanje zemljišč in vnos. Za mineralna tla je metodologija IPCC kategorije 1 za organski ogljik v tleh primerna metoda za ta namen, ker obsega svetovno raven. Za organska tla pa metodologija IPCC obravnava predvsem izgubo ogljika zaradi izsuševanja tal in sicer samo na podlagi letnih izgub. Ker izsuševanje tal običajno povzroči velike izgube zalog ogljika, ki se ne morejo nadomestiti s prihranki toplogrednega plina iz pogonskih biogoriv ali drugih tekočih biogoriv, in ker je izsuševanje šotišč prepovedano s trajnostnimi merili iz Direktive 2009/28/ES, za opredeljevanje organskega ogljika v tleh ali izgub ogljika v organskih tleh zadošča določitev splošnih pravil.

| (4) | Za izračun zalog ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi bi moral biti nezahteven pristop, ki ustreza kategoriji 1 metodologije IPCC za vegetacijo, ustrezna metoda. V skladu s to metodologijo je smiselno predpostaviti, da zemljišče po spremembi namembnosti izgubi vso zalogo ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi. Odmrla organska snov je običajno pri spremembi namembnosti zemljišča za določitev posevkov za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv manj pomembna, vendar jo je treba upoštevati vsaj pri strnjenih gozdnih površinah. |
| --- | --- |

(4)

Za izračun zalog ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi bi moral biti nezahteven pristop, ki ustreza kategoriji 1 metodologije IPCC za vegetacijo, ustrezna metoda. V skladu s to metodologijo je smiselno predpostaviti, da zemljišče po spremembi namembnosti izgubi vso zalogo ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi. Odmrla organska snov je običajno pri spremembi namembnosti zemljišča za določitev posevkov za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv manj pomembna, vendar jo je treba upoštevati vsaj pri strnjenih gozdnih površinah.

| (5) | Pri izračunavanju vpliva spremembe namembnosti zemljišč na toplogredne pline bi morali gospodarski subjekti imeti možnost uporabe dejanskih vrednosti za zaloge ogljika, povezanih z referenčno rabo zemljišč in rabo zemljišč po spremembi namembnosti. Morali bi imeti tudi možnost uporabe standardnih vrednosti, zato je primerno, da jim jih te smernice zagotovijo. Vendar ni potrebno zagotavljati standardnih vrednosti za malo verjetne kombinacije podnebja in vrste tal. |
| --- | --- |

(5)

Pri izračunavanju vpliva spremembe namembnosti zemljišč na toplogredne pline bi morali gospodarski subjekti imeti možnost uporabe dejanskih vrednosti za zaloge ogljika, povezanih z referenčno rabo zemljišč in rabo zemljišč po spremembi namembnosti. Morali bi imeti tudi možnost uporabe standardnih vrednosti, zato je primerno, da jim jih te smernice zagotovijo. Vendar ni potrebno zagotavljati standardnih vrednosti za malo verjetne kombinacije podnebja in vrste tal.

| (6) | Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določa način za izračun vplivov na toplogredne pline in vsebuje pravila za izračun letnih emisij sprememb zalog ogljika zaradi sprememb rabe zemljišč. Smernice, ki so priložene k temu sklepu, določajo pravila za izračun zalog ogljika v zemljišču in dopolnjujejo pravila iz Priloge V – |
| --- | --- |

(6)

Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določa način za izračun vplivov na toplogredne pline in vsebuje pravila za izračun letnih emisij sprememb zalog ogljika zaradi sprememb rabe zemljišč. Smernice, ki so priložene k temu sklepu, določajo pravila za izračun zalog ogljika v zemljišču in dopolnjujejo pravila iz Priloge V –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. junija 2010

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Član Komisije

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

2

---

PRILOGA

Smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES

KAZALO

| 1. | Uvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dosledna predstavitev zalog ogljika v zemljišču |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izračun zalog ogljika |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zaloga organskega ogljika v tleh |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetacij |
| --- | --- |

5.

| 6. | Standardna zaloga ogljika v prsti v mineralnih tleh |
| --- | --- |

6.

| 7. | Faktorji, ki odražajo razliko med organskim ogljikom v tleh in standardnim organskim ogljikom v tleh |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vrednosti zalog ogljika za zalogo ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji |
| --- | --- |

8.

1.   UVOD

Te smernice določajo pravila za izračun zalog ogljika v zemljišču za referenčno rabo zemljišča (CSR
  , kakor je opredeljena v točki 7 Priloge V k Direktivi 2009/28/ES) in dejansko rabo zemljišča (CSA
  , kakor je opredeljena v točki 7 Priloge V k Direktivi 2009/28/ES).

V točki 2 so opredeljena pravila za dosledno opredelitev zalog ogljika v zemljišču. Točka 3 določa splošno pravilo za izračun zalog ogljika, ki ga sestavljata dva elementa: organski ogljik v tleh in zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji.

Točka 4 določa podrobna pravila za opredelitev zaloge organskega ogljika v tleh. Za mineralna tla določa možnost uporabe metode, ki omogoča uporabo vrednosti, določenih v smernicah, zagotovljena pa je tudi možnost uporabe alternativnih metod. Za organska tla so metode opisane, vendar pa smernice ne vsebujejo vrednosti za opredeljevanje zalog organskega ogljika v organskih tleh.

Točka 5 določa podrobna pravila za zalogo ogljika v vegetaciji, vendar je primerna samo takrat, kadar se sprejme odločitev, da se ne uporabljajo vrednosti za zaloge ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji, ki jih določa točka 8 smernic (uporaba vrednosti, ki je določena v točki 8, ni obvezna in v nekaterih primerih morda ne obsega ustreznih vrednosti).

Točka 6 določa pravila za izbiro ustreznih vrednosti v primeru odločitve o uporabi vrednosti iz smernice, ki zadevajo organski ogljik v mineralnih tleh (te vrednosti so določene v točkah 6 in 7). Ta pravila se sklicujejo na podatkovne plasti o podnebnih območjih in vrsti tal, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedla Direktiva 2009/28/ES. Te podatkovne plasti so podrobne plasti, ki so podlaga za sliki 1 in 2 v nadaljevanju.

Točka 8 navaja vrednosti za zalogo ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji ter ustrezne parametre. Točki 7 in 8 navajata vrednosti za štiri različne kategorije rabe zemljišč: obdelovalna zemljišča, trajne posevke, travinje in gozdna zemljišča.

Slika 1

Podnebna območja

Image

Slika 2

Geografska porazdelitev vrste tal

Image

2.   DOSLEDNA PREDSTAVITEV ZALOG OGLJIKA V ZEMLJIŠČIH

Za opredeljevanje zaloge ogljika na enoto površine, povezane s CSR in CSA, se uporabljajo naslednja pravila:

| 1. | Površina, za katero se izračunavajo zaloge ogljika v zemljišču, mora imeti za celotno površino podobne:






  (a) | biofizikalne pogoje glede podnebja in vrste tal; |
| --- | --- | --- |

1.

Površina, za katero se izračunavajo zaloge ogljika v zemljišču, mora imeti za celotno površino podobne:

(a)

biofizikalne pogoje glede podnebja in vrste tal;

| (b) | zgodovino upravljanja v zvezi z obdelovanjem tal; |
| --- | --- |

(b)

zgodovino upravljanja v zvezi z obdelovanjem tal;

| (c) | zgodovino vnosa ogljika v tla. |
| --- | --- |

(c)

zgodovino vnosa ogljika v tla.

| (2) | Zaloga ogljika pri dejanski rabi zemljišča, CSA
  , se upošteva:






  — | v primeru izgube zaloge ogljika: kot ocenjena ravnotežna zaloga ogljika, ki jo bo zemljišče doseglo z novo rabo; |
| --- | --- | --- |

(2)

Zaloga ogljika pri dejanski rabi zemljišča, CSA
  , se upošteva:

—

v primeru izgube zaloge ogljika: kot ocenjena ravnotežna zaloga ogljika, ki jo bo zemljišče doseglo z novo rabo;

| — | v primeru akumulacije zaloge ogljika: kot ocenjena zaloga ogljika po 20 letih ali ko pridelek dozori, kar koli od tega je prej. |
| --- | --- |

—

v primeru akumulacije zaloge ogljika: kot ocenjena zaloga ogljika po 20 letih ali ko pridelek dozori, kar koli od tega je prej.

3.   IZRAČUN ZALOG OGLJIKA

Za izračun CSR
  in CSA se uporablja naslednje pravilo:

CSi
  = (SOC + CVEG
  ) × A

pri čemer je:

CSi= zaloga ogljika na enoto površine, povezana z dejansko rabo zemljišča i (merjena kot masa ogljika na enoto površine, vključno s prstjo in vegetacijo);

SOC= organski ogljik v tleh (merjen kot masa ogljika na hektar), izračunan v skladu s točko 4;

CVEG= zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5 ali izbrana med ustreznimi vrednostmi v točki 8;

A= faktor razmerja do zadevne površine (merjen v hektarih na enoto površine).

4.   ZALOGA ORGANSKEGA OGLJIKA V TLEH

4.1.   Mineralna tla

Za izračun SOC se lahko uporabi naslednje pravilo:

SOC = SOC
  ST × FLU
   × FMG
   × FI

pri čemer je:

SOC= organski ogljik v tleh (merjen kot masa ogljika na hektar);

SOCST= standard soil organic carbon in the 0-30 centimetre topsoil layer (measured as mass of carbon per hectare);

FLU= standardni organski ogljik v tleh v 0–30-centimetrski vrhnji plasti prsti (merjen kot masa ogljika na hektar);

FMG= faktor rabe zemljišča, ki odraža razliko med organskim ogljikom v tleh, povezanim z vrsto rabe zemljišča, in standardnim organskim ogljikom v tleh;

FI= faktor vnosa, ki odraža razliko med organskem ogljikom v tleh, povezanim z različnimi ravnmi vnosa, in standardnim organskim ogljikom v tleh.

Za SOCST
  se uporabljajo ustrezne vrednosti, predstavljene v točki 6.

Za FLU
  , FMG
  and FI
  se uporabljajo ustrezne vrednosti, predstavljene v točki 7.

Kot druga možnost se lahko za opredelitev SOC namesto zgornjega pravila uporabljajo druge ustrezne metode, vključno z meritvami. Če te metode ne temeljijo na meritvah, morajo upoštevati podnebje, vrsto tal, pojave na zemeljskem površju, upravljanje zemljišč in vnose.

4.2.   Organska tla (histosoli)

Za opredelitev SOC se uporabljajo ustrezne metode. Te metode upoštevajo celotno debelino organske plasti tal, pa tudi podnebje, pojave na zemeljskem površju ter upravljanje zemljišč in vnos. Te metode lahko vključujejo meritve.

Kjer gre za zaloge ogljika, na katere vpliva izsuševanje tal, je treba z ustreznimi metodami upoštevati izgube ogljika zaradi izsuševanja. Te metode lahko temeljijo na letnih izgubah ogljika zaradi izsuševanja.

5.   ZALOGA OGLJIKA V NADZEMNI IN PODZEMNI VEGETACIJI

Razen takrat, ko se za CVEG
  uporablja vrednost iz točke 8, se za izračun CVEG
  uporablja naslednja pravilo:

CVEG
  = CBM
   + CDOM

pri čemer je:

CVEG= zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji (merjena kot masa ogljika na hektar);

CBM= zaloga ogljika v živi biomasi nadzemne in podzemne vegetacije (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1;

CDOM= zaloga ogljika v odmrli organski snovi nadzemne in podzemne vegetacije (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2;

Za CDOM
  se lahko uporablja vrednost 0, razen za gozdna zemljišča – razen gozdnih nasadov – katerih krošnje pokrivajo več kot 30 % površine.

5.1.   Živa biomasa

Za izračun C
  BM se uporablja naslednje pravilo:

CBM
  = CAGB
   + CBGB

pri čemer je:

CBM= nadzemna in podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1.1;

CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1.2.

5.1.1.   Za izračun

For the calculation of C
  AGBse uporablja naslednje pravilo:

CAGB
  = BAGB
   × CFB

pri čemer je:

CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

BAGB= teža nadzemne žive biomase (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFB= delež ogljika v suhi snovi žive biomase (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za obdelovalna zemljišča, trajne posevke in gozdne nasade je vrednost za BAGB
  enaka povprečni teži nadzemne žive biomase v proizvodnem ciklu.

Za CFB
  se lahko uporablja vrednost 0,47.

5.1.2.   Podzemna živa biomasa

Za izračun CBGB
  se uporablja eno od naslednjih dveh pravil:

| (1) | CBGB
  = BBGB
   × CFB


  pri čemer je:
  CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);
  BBGB= teža podzemne žive biomase (merjena kot masa suhe snovi na hektar);
  CFB= delež ogljika v suhi snovi žive biomase (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).
  Za obdelovalna zemljišča, trajne posevke in gozdne nasade je vrednost za BBGB
  enaka povprečni teži podzemne žive biomase v proizvodnem ciklu.
  Za CFB
  se lahko uporablja vrednost 0,47. |
| --- | --- |

(1)

CBGB
  = BBGB
   × CFB

pri čemer je:

CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

BBGB= teža podzemne žive biomase (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFB= delež ogljika v suhi snovi žive biomase (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za obdelovalna zemljišča, trajne posevke in gozdne nasade je vrednost za BBGB
  enaka povprečni teži podzemne žive biomase v proizvodnem ciklu.

Za CFB
  se lahko uporablja vrednost 0,47.

| (2) | CBGB
  = CAGB
   × R

  pri čemer je:
  CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);
  CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);
  R= razmerje med podzemno zalogo vodika v živi biomasi in nadzemno zalogo vodika v živi biomasi.
  Za R se lahko uporabljajo ustrezne vrednosti iz točke 8. |
| --- | --- |

(2)

CBGB
  = CAGB
   × R

pri čemer je:

CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

R= razmerje med podzemno zalogo vodika v živi biomasi in nadzemno zalogo vodika v živi biomasi.

Za R se lahko uporabljajo ustrezne vrednosti iz točke 8.

5.2.   Odmrla organska snov

Za izračun CDOM
  se uporablja naslednje pravilo:

CDOM
  = CDW
   + CLI

pri čemer je:

CDOM= nadzemna in podzemna zaloga ogljika v odmrli organski snovi (merjena kot masa ogljika na hektar);

CDW= zaloga ogljika v območju odmrlih dreves (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2.1;

CLI= zaloga ogljika v odpadlem listju (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2.2.

5.2.1.   Zaloga ogljika v območju odmrlih dreves

Za izračun C
  DW se uporablja naslednje pravilo:

CDW
  = DOMDW
   × CFDW

pri čemer je:

CDW= zaloga ogljika v območju odmrlih dreves (merjena kot masa ogljika na hektar);

DOMDW= teža odmrlih dreves v območju (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFDW= delež ogljika v suhi snovi območja odmrlih dreves (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za CF
  DW se lahko uporablja vrednost 0,5.

5.2.2.   Zaloga ogljika v odpadlem listju

Za izračun CLI
  se uporablja naslednje pravilo:

CLI
  = DOMLI
   × CFLI

pri čemer je:

CLI= zaloga ogljika v odpadlem listju (merjena kot masa ogljika na hektar);

DOMLI= teža odpadlega listja (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFLI= delež ogljika v suhi snovi odpadlega listja (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za CFLI
  se lahko uporablja vrednost 0,4.

6.   STANDARDNA ZALOGA OGLJIKA V PRSTI V MINERALNIH TLEH

Vrednost za SOCST
  se izbere iz tabele 1 na podlagi ustreznega podnebnega območja in vrste tal za zadevno površino, kakor določata točki 6.1 in 6.2.

Tabela 1

SOCST, standardni organski ogljik v tleh v 0–30-centimetrski vrhnji plasti prsti

| (tone ogljika na hektar) |
| --- |
| Podnebno območje | Vrsta tal |
| | Visoko aktivna ilovnata tla | Nizko aktivna ilovnata tla | Peščena tla | Spodična tla | Vulkanska tla | Tla z mokrišči |
| Severno | 68 | — | 10 | 117 | 20 | 146 |
| Zmerno hladno, suho | 50 | 33 | 34 | — | 20 | 87 |
| Zmerno hladno, vlažno | 95 | 85 | 71 | 115 | 130 | 87 |
| Zmerno toplo, suho | 38 | 24 | 19 | — | 70 | 88 |
| Zmerno toplo, vlažno | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 88 |
| Tropsko, suho | 38 | 35 | 31 | — | 50 | 86 |
| Tropsko, vlažno | 65 | 47 | 39 | — | 70 | 86 |
| Tropsko, mokro | 44 | 60 | 66 | — | 130 | 86 |
| Tropsko, mokro Tropsko, gorsko | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 86 |

(tone ogljika na hektar)

Podnebno območje

Vrsta tal

Visoko aktivna ilovnata tla

Nizko aktivna ilovnata tla

Peščena tla

Spodična tla

Vulkanska tla

Tla z mokrišči

Severno

68

—

10

117

20

146

Zmerno hladno, suho

50

33

34

—

20

87

Zmerno hladno, vlažno

95

85

71

115

130

87

Zmerno toplo, suho

38

24

19

—

70

88

Zmerno toplo, vlažno

88

63

34

—

80

88

Tropsko, suho

38

35

31

—

50

86

Tropsko, vlažno

65

47

39

—

70

86

Tropsko, mokro

44

60

66

—

130

86

Tropsko, mokro Tropsko, gorsko

88

63

34

—

80

86

6.1.   Podnebno območje

Ustrezno podnebno območje za izbiro ustrezne vrednosti za SOCST
  se opredeli na podlagi podatkovnih plasti podnebnih območij, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedel člen 24 Direktive 2009/28/ES.

6.2.   Vrsta tal

Ustrezna vrsta tal se opredeli v skladu s sliko 3. Podatkovne plasti za vrste tal, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedel člen 24 Direktive 2009/28/ES, se lahko uporabljajo kot navodilo za opredelitev ustrezne vrste tal.

Slika 3

Razvrstitev vrste tal

Image

7.   FAKTORJI, KI ODRAŽAJO RAZLIKO MED ORGANSKIM OGLJIKOM V TLEH IN STANDARDNIM ORGANSKIM OGLJIKOM V TLEH

Ustrezne vrednosti za F
  LU, FMG
  in FI
  se izberejo iz tabel v tej točki. Za izračun CSR
  so ustrezni faktorji upravljanja in vnosa faktorji, ki so se uporabljali januarja 2008. Za izračun CSA
  so ustrezni faktorji upravljanja in vnosa faktorji, ki se uporabljajo in privedejo do zadevne ravnotežne zaloge ogljika.

7.1.   Obdelovalno zemljišče

Tabela 2

Faktorji za obdelovalno zemljišče

| Podnebno območje | Raba zemljišč
  (FLU
  ) | Upravljanje
  (FMG
  ) | Vnos
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmerno/severno, suho | obdelano | popolno obdelovanje | nizek | 0,8 | 1 | 0,95 |
| srednji | 0,8 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,8 | 1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 0,8 | 1 | 1,04 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 0,8 | 1,02 | 0,95 |
| srednji | 0,8 | 1,02 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,8 | 1,02 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 0,8 | 1,02 | 1,04 |
| brez obdelovanja | nizek | 0,8 | 1,1 | 0,95 |
| srednji | 0,8 | 1,1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,8 | 1,1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 0,8 | 1,1 | 1,04 |
| Zmerno/severno, vlažno/mokro | obdelano | popolno obdelovanje | nizek | 0,69 | 1 | 0,92 |
| srednji | 0,69 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,69 | 1 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,69 | 1 | 1,11 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 0,69 | 1,08 | 0,92 |
| srednji | 0,69 | 1,08 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,69 | 1,08 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,69 | 1,08 | 1,11 |
| brez obdelovanja | nizek | 0,69 | 1,15 | 0,92 |
| srednji | 0,69 | 1,15 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,69 | 1,15 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,69 | 1,15 | 1,11 |
| Tropsko, suho | obdelano | popolno obdelovanje | nizek | 0,58 | 1 | 0,95 |
| srednji | 0,58 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,58 | 1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 0,58 | 1 | 1,04 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 0,58 | 1,09 | 0,95 |
| srednji | 0,58 | 1,09 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,58 | 1,09 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 0,58 | 1,09 | 1,04 |
| nizek | srednji | 0,58 | 1,17 | 0,95 |
| visok z gnojilom | 0,58 | 1,17 | 1 |
| visok brez gnojila | 0,58 | 1,17 | 1,37 |
| nizek | 0,58 | 1,17 | 1,04 |
| Tropsko, vlažno/mokro | obdelano | popolno obdelovanje | nizek | 0,48 | 1 | 0,92 |
| srednji | 0,48 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,48 | 1 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,48 | 1 | 1,11 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 0,48 | 1,15 | 0,92 |
| srednji | 0,48 | 1,15 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,48 | 1,15 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,48 | 1,15 | 1,11 |
| brez obdelovanja | nizek | 0,48 | 1,22 | 0,92 |
| srednji | 0,48 | 1,22 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,48 | 1,22 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 0,48 | 1,22 | 1,11 |
| Tropsko, gorsko | obdelano | popolno obdelovanje | nizek | 0,64 | 1 | 0,94 |
| srednji | 0,64 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,64 | 1 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 0,64 | 1 | 1,08 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 0,64 | 1,09 | 0,94 |
| srednji | 0,64 | 1,09 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,64 | 1,09 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 0,64 | 1,09 | 1,08 |
| brez obdelovanja | nizek | 0,64 | 1,16 | 0,94 |
| srednji | 0,64 | 1,16 | 1 |
| visok z gnojilom | 0,64 | 1,16 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 0,64 | 1,16 | 1,08 |

Podnebno območje

Raba zemljišč

(FLU
  )

Upravljanje

(FMG
  )

Vnos

(FI
  )

FLU

FMG

FI

Zmerno/severno, suho

obdelano

popolno obdelovanje

nizek

0,8

1

0,95

srednji

0,8

1

1

visok z gnojilom

0,8

1

1,37

visok brez gnojila

0,8

1

1,04

zmanjšano obdelovanje

nizek

0,8

1,02

0,95

srednji

0,8

1,02

1

visok z gnojilom

0,8

1,02

1,37

visok brez gnojila

0,8

1,02

1,04

brez obdelovanja

nizek

0,8

1,1

0,95

srednji

0,8

1,1

1

visok z gnojilom

0,8

1,1

1,37

visok brez gnojila

0,8

1,1

1,04

Zmerno/severno, vlažno/mokro

obdelano

popolno obdelovanje

nizek

0,69

1

0,92

srednji

0,69

1

1

visok z gnojilom

0,69

1

1,44

visok brez gnojila

0,69

1

1,11

zmanjšano obdelovanje

nizek

0,69

1,08

0,92

srednji

0,69

1,08

1

visok z gnojilom

0,69

1,08

1,44

visok brez gnojila

0,69

1,08

1,11

brez obdelovanja

nizek

0,69

1,15

0,92

srednji

0,69

1,15

1

visok z gnojilom

0,69

1,15

1,44

visok brez gnojila

0,69

1,15

1,11

Tropsko, suho

obdelano

popolno obdelovanje

nizek

0,58

1

0,95

srednji

0,58

1

1

visok z gnojilom

0,58

1

1,37

visok brez gnojila

0,58

1

1,04

zmanjšano obdelovanje

nizek

0,58

1,09

0,95

srednji

0,58

1,09

1

visok z gnojilom

0,58

1,09

1,37

visok brez gnojila

0,58

1,09

1,04

nizek

srednji

0,58

1,17

0,95

visok z gnojilom

0,58

1,17

1

visok brez gnojila

0,58

1,17

1,37

nizek

0,58

1,17

1,04

Tropsko, vlažno/mokro

obdelano

popolno obdelovanje

nizek

0,48

1

0,92

srednji

0,48

1

1

visok z gnojilom

0,48

1

1,44

visok brez gnojila

0,48

1

1,11

zmanjšano obdelovanje

nizek

0,48

1,15

0,92

srednji

0,48

1,15

1

visok z gnojilom

0,48

1,15

1,44

visok brez gnojila

0,48

1,15

1,11

brez obdelovanja

nizek

0,48

1,22

0,92

srednji

0,48

1,22

1

visok z gnojilom

0,48

1,22

1,44

visok brez gnojila

0,48

1,22

1,11

Tropsko, gorsko

obdelano

popolno obdelovanje

nizek

0,64

1

0,94

srednji

0,64

1

1

visok z gnojilom

0,64

1

1,41

visok brez gnojila

0,64

1

1,08

zmanjšano obdelovanje

nizek

0,64

1,09

0,94

srednji

0,64

1,09

1

visok z gnojilom

0,64

1,09

1,41

visok brez gnojila

0,64

1,09

1,08

brez obdelovanja

nizek

0,64

1,16

0,94

srednji

0,64

1,16

1

visok z gnojilom

0,64

1,16

1,41

visok brez gnojila

0,64

1,16

1,08

Tabela 3 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabel 2 in 4.

Tabela 3

Navodila za upravljanje in vnos za obdelovalna zemljišča in trajne posevke

| Upravljanje/vnos | Navodilo |
| --- | --- |
| Popolno obdelovanje tal | Močno mešanje prsti s popolnim obračanjem in/ali pogostim obdelovanjem (v letu). V času sajenja ostanki pokrivajo majhen del površine (npr. < 30 %). |
| Zmanjšano obdelovanje tal | Prvo in/ali drugo obdelovanje, vendar z zmanjšanim mešanjem zemlje (običajno plitvo in brez popolnega obračanja prsti), ki ob sajenju običajno pusti > 30 % površine, pokrite z ostanki. |
| Brez obdelovanja tal | Neposredno sejanje brez prvega obdelovanja in samo z najmanjšim možnim mešanjem prsti v območju sejanja. Za zatiranje plevela se običajno uporabljajo herbicidi. |
| Nizek | Do nizkega vračanja ostankov pride zaradi odstranjevanja ostankov (z zbiranjem ali sežiganjem), pogostega puščanja praznih ledin, proizvodnje pridelkov, ki dajejo malo ostankov (npr. zelenjava, tobak, bombaž), kadar ni gnojenja z mineralnimi gnojili ali pri pridelkih, ki izboljšujejo vsebnost dušika. |
| Srednji | Značilen za letno sejanje žitaric, pri katerem se vsi ostanki posevka vrnejo na polje. Če se ostanki odstranijo, se doda organska snov (npr. gnojilo) kot dopolnilo. Zahteva tudi gnojenje z mineralnimi gnojili ali pridelke, ki izboljšujejo vsebnost dušika, v kolobarjenju. |
| Visok z gnojilom | Predstavlja bistveno višji vnos ogljika v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatne tehnike rednega dodajanja živalskega gnojila. |
| Visok brez gnojila | Predstavlja bistveno večje vnose ostankov pridelkov v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatnih tehnik, kot je proizvodnja pridelkov, ki dajejo veliko ostankov, uporabe podorine, pokrovnih posevkov, izboljšanega obraščanja ledin, namakanja, pogoste uporabe trajnih trat v letnem kolobarjenju posevkov, vendar brez uporabe gnojila (glejte zgornjo vrstico). |

Upravljanje/vnos

Navodilo

Popolno obdelovanje tal

Močno mešanje prsti s popolnim obračanjem in/ali pogostim obdelovanjem (v letu). V času sajenja ostanki pokrivajo majhen del površine (npr. < 30 %).

Zmanjšano obdelovanje tal

Prvo in/ali drugo obdelovanje, vendar z zmanjšanim mešanjem zemlje (običajno plitvo in brez popolnega obračanja prsti), ki ob sajenju običajno pusti > 30 % površine, pokrite z ostanki.

Brez obdelovanja tal

Neposredno sejanje brez prvega obdelovanja in samo z najmanjšim možnim mešanjem prsti v območju sejanja. Za zatiranje plevela se običajno uporabljajo herbicidi.

Nizek

Do nizkega vračanja ostankov pride zaradi odstranjevanja ostankov (z zbiranjem ali sežiganjem), pogostega puščanja praznih ledin, proizvodnje pridelkov, ki dajejo malo ostankov (npr. zelenjava, tobak, bombaž), kadar ni gnojenja z mineralnimi gnojili ali pri pridelkih, ki izboljšujejo vsebnost dušika.

Srednji

Značilen za letno sejanje žitaric, pri katerem se vsi ostanki posevka vrnejo na polje. Če se ostanki odstranijo, se doda organska snov (npr. gnojilo) kot dopolnilo. Zahteva tudi gnojenje z mineralnimi gnojili ali pridelke, ki izboljšujejo vsebnost dušika, v kolobarjenju.

Visok z gnojilom

Predstavlja bistveno višji vnos ogljika v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatne tehnike rednega dodajanja živalskega gnojila.

Visok brez gnojila

Predstavlja bistveno večje vnose ostankov pridelkov v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatnih tehnik, kot je proizvodnja pridelkov, ki dajejo veliko ostankov, uporabe podorine, pokrovnih posevkov, izboljšanega obraščanja ledin, namakanja, pogoste uporabe trajnih trat v letnem kolobarjenju posevkov, vendar brez uporabe gnojila (glejte zgornjo vrstico).

7.2.   Trajni posevki

Tabela 4

Faktorji za trajne posevke, in sicer večletne posevke, katerih stebla se običajno ne žanjejo letno, kot je hitro rastoče grmovje in palmovo olje

| Podnebno območje | Raba zemljišč
  (FLU
  ) | Upravljanje
  (FMG
  ) | Vnos
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmerno/severno, suho | trajni | popolno obdelovanje | nizek | 1 | 1 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1 | 1,04 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 1 | 1,02 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1,02 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,02 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,02 | 1,04 |
| brez obdelovanja | nizek | 1 | 1,1 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1,1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,1 | 1,04 |
| Zmerno/severno, vlažno/mokro | trajni | popolno obdelovanje | nizek posevki | 1 | 1 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1 | 1,11 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 1 | 1,08 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1,08 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,08 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,08 | 1,11 |
| brez obdelovanja | nizek | 1 | 1,15 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1,15 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,15 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,15 | 1,11 |
| Tropsko, suho | trajni posevki | popolno obdelovanje | nizek | 1 | 1 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1 | 1,04 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 1 | 1,09 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1,09 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,09 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,09 | 1,04 |
| brez obdelovanja | nizek | 1 | 1,17 | 0,95 |
| srednji | 1 | 1,17 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,17 | 1,37 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,17 | 1,04 |
| Tropsko, vlažno/mokro | trajni posevki | popolno obdelovanje | nizek | 1 | 1 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1 | 1,11 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 1 | 1,15 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1,15 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,15 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,15 | 1,11 |
| brez obdelovanja | nizek | 1 | 1,22 | 0,92 |
| srednji | 1 | 1,22 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,22 | 1,44 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,22 | 1,11 |
| Tropsko, gorsko | trajni posevki | popolno obdelovanje | nizek | 1 | 1 | 0,94 |
| srednji | 1 | 1 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 1 | 1 | 1,08 |
| zmanjšano obdelovanje | nizek | 1 | 1,09 | 0,94 |
| srednji | 1 | 1,09 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,09 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,09 | 1,08 |
| brez obdelovanja | nizek | 1 | 1,16 | 0,94 |
| srednji | 1 | 1,16 | 1 |
| visok z gnojilom | 1 | 1,16 | 1,41 |
| visok brez gnojila | 1 | 1,16 | 1,08 |

Podnebno območje

Raba zemljišč

(FLU
  )

Upravljanje

(FMG
  )

Vnos

(FI
  )

FLU

FMG

FI

Zmerno/severno, suho

trajni

popolno obdelovanje

nizek

1

1

0,95

srednji

1

1

1

visok z gnojilom

1

1

1,37

visok brez gnojila

1

1

1,04

zmanjšano obdelovanje

nizek

1

1,02

0,95

srednji

1

1,02

1

visok z gnojilom

1

1,02

1,37

visok brez gnojila

1

1,02

1,04

brez obdelovanja

nizek

1

1,1

0,95

srednji

1

1,1

1

visok z gnojilom

1

1,1

1,37

visok brez gnojila

1

1,1

1,04

Zmerno/severno, vlažno/mokro

trajni

popolno obdelovanje

nizek posevki

1

1

0,92

srednji

1

1

1

visok z gnojilom

1

1

1,44

visok brez gnojila

1

1

1,11

zmanjšano obdelovanje

nizek

1

1,08

0,92

srednji

1

1,08

1

visok z gnojilom

1

1,08

1,44

visok brez gnojila

1

1,08

1,11

brez obdelovanja

nizek

1

1,15

0,92

srednji

1

1,15

1

visok z gnojilom

1

1,15

1,44

visok brez gnojila

1

1,15

1,11

Tropsko, suho

trajni posevki

popolno obdelovanje

nizek

1

1

0,95

srednji

1

1

1

visok z gnojilom

1

1

1,37

visok brez gnojila

1

1

1,04

zmanjšano obdelovanje

nizek

1

1,09

0,95

srednji

1

1,09

1

visok z gnojilom

1

1,09

1,37

visok brez gnojila

1

1,09

1,04

brez obdelovanja

nizek

1

1,17

0,95

srednji

1

1,17

1

visok z gnojilom

1

1,17

1,37

visok brez gnojila

1

1,17

1,04

Tropsko, vlažno/mokro

trajni posevki

popolno obdelovanje

nizek

1

1

0,92

srednji

1

1

1

visok z gnojilom

1

1

1,44

visok brez gnojila

1

1

1,11

zmanjšano obdelovanje

nizek

1

1,15

0,92

srednji

1

1,15

1

visok z gnojilom

1

1,15

1,44

visok brez gnojila

1

1,15

1,11

brez obdelovanja

nizek

1

1,22

0,92

srednji

1

1,22

1

visok z gnojilom

1

1,22

1,44

visok brez gnojila

1

1,22

1,11

Tropsko, gorsko

trajni posevki

popolno obdelovanje

nizek

1

1

0,94

srednji

1

1

1

visok z gnojilom

1

1

1,41

visok brez gnojila

1

1

1,08

zmanjšano obdelovanje

nizek

1

1,09

0,94

srednji

1

1,09

1

visok z gnojilom

1

1,09

1,41

visok brez gnojila

1

1,09

1,08

brez obdelovanja

nizek

1

1,16

0,94

srednji

1

1,16

1

visok z gnojilom

1

1,16

1,41

visok brez gnojila

1

1,16

1,08

Tabela 3 v točki 7.1 navaja navodilo za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 4.

7.3.   Travinje

Tabela 5

Faktorji za travinje, vključno s savanami

| Podnebno območje | Raba zemljišč
  (FLU
  ) | Upravljanje
  (FMG
  ) | Vnos
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmerno/severno, suho | travinje | izboljšano | srednji | 1 | 1,14 | 1 |
| visok | 1 | 1,14 | 1,11 |
| malo upravljano | srednji | 1 | 1 | 1 |
| zmerno degradirano | srednji | 1 | 0,95 | 1 |
| močno degradirano | srednji | 1 | 0,7 | 1 |
| Zmerno/severno, vlažno/mokro | travinje | izboljšano | srednji | 1 | 1,14 | 1 |
| visok | 1 | 1,14 | 1,11 |
| malo upravljano | srednji | 1 | 1 | 1 |
| zmerno degradirano | srednji | 1 | 0,95 | 1 |
| močno degradirano | srednji | 1 | 0,7 | 1 |
| Tropsko, suho | travinje | izboljšano | srednji | 1 | 1,17 | 1 |
| visok | 1 | 1,17 | 1,11 |
| malo upravljano | srednji | 1 | 1 | 1 |
| zmerno degradirano | srednji | 1 | 0,97 | 1 |
| močno degradirano | srednji | 1 | 0,7 | 1 |
| Tropsko, vlažno/mokro | savana | izboljšano | srednji | 1 | 1,17 | 1 |
| visok | 1 | 1,17 | 1,11 |
| malo upravljano | srednji | 1 | 1 | 1 |
| zmerno degradirano | srednji | 1 | 0,97 | 1 |
| močno degradirano | srednji | 1 | 0,7 | 1 |
| Tropsko, gorsko, suho | travinje | izboljšano | srednji | 1 | 1,16 | 1 |
| visok | 1 | 1,16 | 1,11 |
| malo upravljano | srednji | 1 | 1 | 1 |
| zmerno degradirano | srednji | 1 | 0,96 | 1 |
| močno degradirano | srednji | 1 | 0,7 | 1 |

Podnebno območje

Raba zemljišč

(FLU
  )

Upravljanje

(FMG
  )

Vnos

(FI
  )

FLU

FMG

FI

Zmerno/severno, suho

travinje

izboljšano

srednji

1

1,14

1

visok

1

1,14

1,11

malo upravljano

srednji

1

1

1

zmerno degradirano

srednji

1

0,95

1

močno degradirano

srednji

1

0,7

1

Zmerno/severno, vlažno/mokro

travinje

izboljšano

srednji

1

1,14

1

visok

1

1,14

1,11

malo upravljano

srednji

1

1

1

zmerno degradirano

srednji

1

0,95

1

močno degradirano

srednji

1

0,7

1

Tropsko, suho

travinje

izboljšano

srednji

1

1,17

1

visok

1

1,17

1,11

malo upravljano

srednji

1

1

1

zmerno degradirano

srednji

1

0,97

1

močno degradirano

srednji

1

0,7

1

Tropsko, vlažno/mokro

savana

izboljšano

srednji

1

1,17

1

visok

1

1,17

1,11

malo upravljano

srednji

1

1

1

zmerno degradirano

srednji

1

0,97

1

močno degradirano

srednji

1

0,7

1

Tropsko, gorsko, suho

travinje

izboljšano

srednji

1

1,16

1

visok

1

1,16

1,11

malo upravljano

srednji

1

1

1

zmerno degradirano

srednji

1

0,96

1

močno degradirano

srednji

1

0,7

1

Tabela 6 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 5.

Tabela 6

Navodila za upravljanje in vnos za travinje

| Upravljanje/vnos | Navodila |
| --- | --- |
| Izboljšano | Predstavlja travinje, ki se trajnostno upravlja z zmerno pašno obremenitvijo in je deležno vsaj ene izboljšave (npr. gnojenje, izboljšanje vrst, namakanje). |
| Malo upravljano | Predstavlja nedegradirano in trajnostno upravljano travinje, vendar brez bistvenih izboljšav pri upravljanju. |
| Zmerno degradirano | Predstavlja od paše izčrpano ali zmerno degradirano travinje z nekoliko zmanjšano produktivnostjo (v odvisnosti od avtohtonega ali malo upravljanega travinja) in ne prejema upravljavskih vnosov. |
| Močno degradirano | Vključuje velika dolgoročna zmanjšanja produktivnosti in rastlinskega pokrova zaradi močnih mehanskih poškodb vegetacije in/ali močne erozije tal. |
| Srednji | Se uporablja, kadar se niso uporabljali dodatni upravljavski vnosi. |
| Visok | Se uporablja za izboljšano travinje, kjer se je uporabljal en ali več dodatnih upravljavskih vnosov/izboljšav (več kot se zahteva za razvrstitev kot izboljšano travinje). |

Upravljanje/vnos

Navodila

Izboljšano

Predstavlja travinje, ki se trajnostno upravlja z zmerno pašno obremenitvijo in je deležno vsaj ene izboljšave (npr. gnojenje, izboljšanje vrst, namakanje).

Malo upravljano

Predstavlja nedegradirano in trajnostno upravljano travinje, vendar brez bistvenih izboljšav pri upravljanju.

Zmerno degradirano

Predstavlja od paše izčrpano ali zmerno degradirano travinje z nekoliko zmanjšano produktivnostjo (v odvisnosti od avtohtonega ali malo upravljanega travinja) in ne prejema upravljavskih vnosov.

Močno degradirano

Vključuje velika dolgoročna zmanjšanja produktivnosti in rastlinskega pokrova zaradi močnih mehanskih poškodb vegetacije in/ali močne erozije tal.

Srednji

Se uporablja, kadar se niso uporabljali dodatni upravljavski vnosi.

Visok

Se uporablja za izboljšano travinje, kjer se je uporabljal en ali več dodatnih upravljavskih vnosov/izboljšav (več kot se zahteva za razvrstitev kot izboljšano travinje).

7.4.   Gozdno zemljišče

Tabela 7

Faktorji za gozdno zemljišče, katerega krošnje pokrivajo vsaj 10 % površine

| Podnebno območje | Raba zemljišč
  (F
  LU) | Upravljanje
  (FMG
  ) | Vnos
  (FI
  ) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsa | avtohtoni gozd (nedegradiran) | n/a (1) | n/a | 1 | | |
| Vsa | upravljan gozd | All | All | 1 | 1 | 1 |
| Tropsko, vlažno/suho | selilno poljedelstvo – skrajšana ledina | n/a | n/a | 0,64 | | |
| selilno poljedelstvo – zrela ledina | n/a | n/a | 0,8 | | |
| Zmerno/severno, vlažno/suho | selilno poljedelstvo – skrajšana ledina | n/a | n/a | 1 | | |
| selilno poljedelstvo – zrela ledina | n/a | n/a | 1 | | |

Podnebno območje

Raba zemljišč

(F
  LU)

Upravljanje

(FMG
  )

Vnos

(FI
  )

FLU

FMG

FI

Vsa

avtohtoni gozd (nedegradiran)

n/a (1)

n/a

1

Vsa

upravljan gozd

All

All

1

1

1

Tropsko, vlažno/suho

selilno poljedelstvo – skrajšana ledina

n/a

n/a

0,64

selilno poljedelstvo – zrela ledina

n/a

n/a

0,8

Zmerno/severno, vlažno/suho

selilno poljedelstvo – skrajšana ledina

n/a

n/a

1

selilno poljedelstvo – zrela ledina

n/a

n/a

1

Tabela 8 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 7.

Tabela 8

Navodila za rabo zemljišč za gozdno zemljišče

| Raba zemljišč | Navodila |
| --- | --- |
| Avtohtoni gozd
  (nedegradiran) | Predstavlja avtohton ali dolgoročni, nedegradiran in trajnostno upravljan gozd. |
| Selilno poljedelstvo | Stalno selilno poljedelstvo, kjer se tropski gozd ali gozd krči za sajenje letnih posevkov za kratko obdobje (npr. 3–5 let), nato pa se pusti ponovno zarasti. |
| Zrela ledina | Predstavlja primere, ko se gozdna vegetacija pred ponovnim krčenjem za obdelovalno zemljo obnovi do zrelosti ali skoraj do zrelosti. |
| Skrajšana ledina | Predstavlja primere, ko se pred ponovnim krčenjem obnova gozdne vegetacije ne doseže. |

Raba zemljišč

Navodila

Avtohtoni gozd

(nedegradiran)

Predstavlja avtohton ali dolgoročni, nedegradiran in trajnostno upravljan gozd.

Selilno poljedelstvo

Stalno selilno poljedelstvo, kjer se tropski gozd ali gozd krči za sajenje letnih posevkov za kratko obdobje (npr. 3–5 let), nato pa se pusti ponovno zarasti.

Zrela ledina

Predstavlja primere, ko se gozdna vegetacija pred ponovnim krčenjem za obdelovalno zemljo obnovi do zrelosti ali skoraj do zrelosti.

Skrajšana ledina

Predstavlja primere, ko se pred ponovnim krčenjem obnova gozdne vegetacije ne doseže.

8.   VREDNOSTI ZALOG OGLJIKA ZA ZALOGO OGLJIKA V NADZEMNI IN PODZEMNI VEGETACIJI

Za CVEG
  ali R se lahko uporabljajo ustrezne vrednosti iz te točke.

8.1.   Obdelovalno zemljišče

Tabela 9

Vegetacijske vrednosti za obdelovalno zemljišče (splošno)

| Podnebno območje | CVEG


  (tone ogljika/hektar) |
| --- | --- |
| Vsa | 0 |

Podnebno območje

CVEG

(tone ogljika/hektar)

Vsa

0

Tabela 10

Vegetacijske vrednosti za sladkorni trs (posebne)

| Območje | Podnebno območje | Ekološko območje | Celina | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tropsko | tropsko suho | suhi tropski gozd | Afrika | 4,2 |
| Azija (kontinentalna, otoška) | 4 |
| tropsko grmišče | Azija (kontinentalna, otoška) | 4 |
| tropsko vlažno | vlažni tropski listnati gozd | Afrika | 4,2 |
| Srednja in Južna Amerika | 5 |
| mokro tropsko | tropski deževni gozd | Azija (kontinentalna, otoška) | 4 |
| Srednja in Južna Amerika | 5 |
| Subtropsko | zmerno toplo suho | subtropska stepa | Severna Amerika | 4,8 |
| zmerno toplo vlažno | subtropski vlažni gozd | Srednja in Južna Amerika | 5 |
| Severna Amerika | 4,8 |

Območje

Podnebno območje

Ekološko območje

Celina

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Tropsko

tropsko suho

suhi tropski gozd

Afrika

4,2

Azija (kontinentalna, otoška)

4

tropsko grmišče

Azija (kontinentalna, otoška)

4

tropsko vlažno

vlažni tropski listnati gozd

Afrika

4,2

Srednja in Južna Amerika

5

mokro tropsko

tropski deževni gozd

Azija (kontinentalna, otoška)

4

Srednja in Južna Amerika

5

Subtropsko

zmerno toplo suho

subtropska stepa

Severna Amerika

4,8

zmerno toplo vlažno

subtropski vlažni gozd

Srednja in Južna Amerika

5

Severna Amerika

4,8

8.2.   Trajni posevki, in sicer večletni posevki, katerih stebla se običajno ne žanjejo letno, npr. hitro rastoči panjevec in oljna palma

Tabela 11

Vegetacijske vrednosti za trajne posevke (splošne)

| Podnebno območje | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- |
| Zmerno (vse kategorije vlažnosti) | 43,2 |
| Tropsko, suho | 6,2 |
| Tropsko, vlažno | 14,4 |
| Tropsko, mokro | 34,3 |

Podnebno območje

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Zmerno (vse kategorije vlažnosti)

43,2

Tropsko, suho

6,2

Tropsko, vlažno

14,4

Tropsko, mokro

34,3

Tabela 12

Vegetacijske vrednosti za posebne trajne posevke

| Podnebno območje | Vrste pridelkov | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- | --- |
| Vsa | kokosov oreh | 75 |
| jatrofa | 17,5 |
| jojoba | 2,4 |
| oljna palma | 60 |

Podnebno območje

Vrste pridelkov

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Vsa

kokosov oreh

75

jatrofa

17,5

jojoba

2,4

oljna palma

60

8.3.   Travinje

Tabela 13

Vegetacijske vrednosti za travinje – razen grmišč (splošno)

| Podnebno območje | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- |
| Severno – suho in mokro | 4,3 |
| Zmerno hladno – suho | 3,3 |
| Zmerno hladno – mokro | 6,8 |
| Zmerno toplo – suho | 3,1 |
| Zmerno toplo – mokro | 6,8 |
| Tropsko – suho | 4,4 |
| Tropsko – vlažno in mokro | 8,1 |

Podnebno območje

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Severno – suho in mokro

4,3

Zmerno hladno – suho

3,3

Zmerno hladno – mokro

6,8

Zmerno toplo – suho

3,1

Zmerno toplo – mokro

6,8

Tropsko – suho

4,4

Tropsko – vlažno in mokro

8,1

Tabela 14

Vegetacijske vrednosti za travinje – razen grmišč (splošno)

| Območje | Podnebno območje | Ekološko območje | Celina | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Subtropsko | zmerno toplo suho | subtropski suhi gozd | Evropa | 10 |
| Severna Amerika | 14,9 |
| subtropska stepa | Severna Amerika | 14,9 |

Območje

Podnebno območje

Ekološko območje

Celina

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Subtropsko

zmerno toplo suho

subtropski suhi gozd

Evropa

10

Severna Amerika

14,9

subtropska stepa

Severna Amerika

14,9

Tabela 15

Vegetacijske vrednosti za grmišča, in sicer zemljišča z vegetacijo, ki jo v glavnem sestavljajo lesne rastline, nižje od 5 metrov, ki nimajo jasne fizionomije dreves.

| Območje | Celina | CVEG


  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- | --- |
| Tropsko | Afrika | 46 |
| Severna in Južna Amerika | 53 |
| Azija (kontinentalna) | 39 |
| Azija (otoška) | 46 |
| Avstralija | 46 |
| Subtropsko | Afrika | 43 |
| Severna in Južna Amerika | 50 |
| Azija (kontinentalna) | 37 |
| Evropa | 37 |
| Azija (otoška) | 43 |
| Zmerno | na svetovni ravni | 7,4 |

Območje

Celina

CVEG

(tone ogljika na hektar)

Tropsko

Afrika

46

Severna in Južna Amerika

53

Azija (kontinentalna)

39

Azija (otoška)

46

Avstralija

46

Subtropsko

Afrika

43

Severna in Južna Amerika

50

Azija (kontinentalna)

37

Evropa

37

Azija (otoška)

43

Zmerno

na svetovni ravni

7,4

8.4.   Gozdno zemljišče

Tabela 16

Vegetacijske vrednosti za gozdno zemljišče – razen gozdnih nasadov – katerega krošnje pokrivajo med 10 % in 30 % površine

| Območje | Ekološko območje | Celina | CVEG


  (tone ogljika na hektar) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tropsko | tropski deževni gozd | Afrika | 40 | 0,37 |
| Severna in Južna Amerika | 39 | 0,37 |
| Azija (kontinentalna) | 36 | 0,37 |
| Azija (otoška) | 45 | 0,37 |
| tropski vlažni gozd | Afrika | 30 | 0,24 |
| Severna in Južna Amerika | 26 | 0,24 |
| Azija (kontinentalna) | 21 | 0,24 |
| Azija (otoška) | 34 | 0,24 |
| tropski suhi gozd | Afrika | 14 | 0,28 |
| Severna in Južna Amerika | 25 | 0,28 |
| Azija (kontinentalna) | 16 | 0,28 |
| Azija (otoška) | 19 | 0,28 |
| tropski gorski sistemi | Afrika | 13 | 0,24 |
| Severna in Južna Amerika | 17 | 0,24 |
| Azija (kontinentalna) | 16 | 0,24 |
| Azija (otoška) | 26 | 0,28 |
| Subtropsko | subtropski vlažni gozd | Severna in Južna Amerika | 26 | 0,28 |
| Azija (kontinentalna) | 22 | 0,28 |
| Azija (otoška) | 35 | 0,28 |
| subtropski suhi gozd | Afrika | 17 | 0,28 |
| Severna in Južna Amerika | 26 | 0,32 |
| Azija (kontinentalna) | 16 | 0,32 |
| Azija (otoška) | 20 | 0,32 |
| subtropska stepa | Afrika | 9 | 0,32 |
| Severna in Južna Amerika | 10 | 0,32 |
| Azija (kontinentalna) | 7 | 0,32 |
| Azija (otoška) | 9 | 0,32 |
| Zmerno | zmerni oceanski gozd | Evropa | 14 | 0,27 |
| Severna Amerika | 79 | 0,27 |
| Nova Zelandija | 43 | 0,27 |
| Južna Amerika | 21 | 0,27 |
| zmerni kontinentalni gozd | Azija, Evropa (≤ 20 let) | 2 | 0,27 |
| Azija, Evropa (> 20 let) | 14 | 0,27 |
| Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) | 7 | 0,27 |
| Severna in Južna Amerika (> 20 let) | 16 | 0,27 |
| zmerni gorski sistemi | Azija, Evropa (≤ 20 let) | 12 | 0,27 |
| Azija, Evropa (> 20 let) | 16 | 0,27 |
| Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) | 6 | 0,27 |
| Severna in Južna Amerika (> 20 let) | 6 | 0,27 |
| Severno | severni iglasti gozd | Azija, Evropa, Severna Amerika | 12 | 0,24 |
| severni gozd tundra | Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) | 0 | 0,24 |
| Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) | 2 | 0,24 |
| severni gorski sistemi | Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) | 2 | 0,24 |
| Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) | 6 | 0,24 |

Območje

Ekološko območje

Celina

CVEG

(tone ogljika na hektar)

R

Tropsko

tropski deževni gozd

Afrika

40

0,37

Severna in Južna Amerika

39

0,37

Azija (kontinentalna)

36

0,37

Azija (otoška)

45

0,37

tropski vlažni gozd

Afrika

30

0,24

Severna in Južna Amerika

26

0,24

Azija (kontinentalna)

21

0,24

Azija (otoška)

34

0,24

tropski suhi gozd

Afrika

14

0,28

Severna in Južna Amerika

25

0,28

Azija (kontinentalna)

16

0,28

Azija (otoška)

19

0,28

tropski gorski sistemi

Afrika

13

0,24

Severna in Južna Amerika

17

0,24

Azija (kontinentalna)

16

0,24

Azija (otoška)

26

0,28

Subtropsko

subtropski vlažni gozd

Severna in Južna Amerika

26

0,28

Azija (kontinentalna)

22

0,28

Azija (otoška)

35

0,28

subtropski suhi gozd

Afrika

17

0,28

Severna in Južna Amerika

26

0,32

Azija (kontinentalna)

16

0,32

Azija (otoška)

20

0,32

subtropska stepa

Afrika

9

0,32

Severna in Južna Amerika

10

0,32

Azija (kontinentalna)

7

0,32

Azija (otoška)

9

0,32

Zmerno

zmerni oceanski gozd

Evropa

14

0,27

Severna Amerika

79

0,27

Nova Zelandija

43

0,27

Južna Amerika

21

0,27

zmerni kontinentalni gozd

Azija, Evropa (≤ 20 let)

2

0,27

Azija, Evropa (> 20 let)

14

0,27

Severna in Južna Amerika (≤ 20 let)

7

0,27

Severna in Južna Amerika (> 20 let)

16

0,27

zmerni gorski sistemi

Azija, Evropa (≤ 20 let)

12

0,27

Azija, Evropa (> 20 let)

16

0,27

Severna in Južna Amerika (≤ 20 let)

6

0,27

Severna in Južna Amerika (> 20 let)

6

0,27

Severno

severni iglasti gozd

Azija, Evropa, Severna Amerika

12

0,24

severni gozd tundra

Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let)

0

0,24

Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let)

2

0,24

severni gorski sistemi

Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let)

2

0,24

Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let)

6

0,24

Tabela 17

Vegetacijske vrednosti za gozdno zemljišče – razen gozdnih nasadov – katerega krošnje pokrivajo več kot 30 % površine

| Območje | Ekološko območje | Celina | CVEG
  (tone ogljika na hektar) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tropsko | tropski deževni gozd | Afrika | 204 |
| Severna in Južna Amerika | 198 |
| Azija (kontinentalna) | 185 |
| Azija (otoška) | 230 |
| tropski vlažni listnati gozd | Afrika | 156 |
| Severna in Južna Amerika | 133 |
| Azija (kontinentalna) | 110 |
| Azija (otoška) | 174 |
| tropski suhi gozd | Afrika | 77 |
| Severna in Južna Amerika | 131 |
| Azija (kontinentalna) | 83 |
| Azija (otoška) | 101 |
| tropski gorski sistemi | Afrika | 77 |
| Severna in Južna Amerika | 94 |
| Azija (kontinentalna) | 88 |
| Azija (otoška) | 130 |
| Subtropsko | subtropski vlažni gozd | Severna in Južna Amerika | 132 |
| Azija (kontinentalna) | 109 |
| Azija (otoška) | 173 |
| subtropski suhi gozd | Afrika | 88 |
| Severna in Južna Amerika | 130 |
| Azija (kontinentalna) | 82 |
| Azija (otoška) | 100 |
| subtropska stepa | Afrika | 46 |
| Severna in Južna Amerika | 53 |
| Azija (kontinentalna) | 41 |
| Azija (otoška) | 47 |
| Zmerno | zmerni oceanski gozd | Evropa | 84 |
| Severna Amerika | 406 |
| Nova Zelandija | 227 |
| Južna Amerika | 120 |
| zmerni kontinentalni gozd | Azija, Evropa (≤ 20 let) | 27 |
| Azija, Evropa (> 20 let) | 87 |
| Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) | 51 |
| Severna in Južna Amerika (> 20 let) | 93 |
| zmerni gorski sistemi | Azija, Evropa (≤ 20 let) | 75 |
| Azija, Evropa (> 20 let) | 93 |
| Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) | 45 |
| Severna in Južna Amerika (> 20 let) | 93 |
| Severno | severni iglasti gozd | Azija, Evropa, Severna Amerika | 53 |
| severni gozd tundra | Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) | 26 |
| Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) | 35 |
| severni gorski sistemi | Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) | 32 |
| Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) | 53 |

Območje

Ekološko območje

Celina

CVEG
  (tone ogljika na hektar)

Tropsko

tropski deževni gozd

Afrika

204

Severna in Južna Amerika

198

Azija (kontinentalna)

185

Azija (otoška)

230

tropski vlažni listnati gozd

Afrika

156

Severna in Južna Amerika

133

Azija (kontinentalna)

110

Azija (otoška)

174

tropski suhi gozd

Afrika

77

Severna in Južna Amerika

131

Azija (kontinentalna)

83

Azija (otoška)

101

tropski gorski sistemi

Afrika

77

Severna in Južna Amerika

94

Azija (kontinentalna)

88

Azija (otoška)

130

Subtropsko

subtropski vlažni gozd

Severna in Južna Amerika

132

Azija (kontinentalna)

109

Azija (otoška)

173

subtropski suhi gozd

Afrika

88

Severna in Južna Amerika

130

Azija (kontinentalna)

82

Azija (otoška)

100

subtropska stepa

Afrika

46

Severna in Južna Amerika

53

Azija (kontinentalna)

41

Azija (otoška)

47

Zmerno

zmerni oceanski gozd

Evropa

84

Severna Amerika

406

Nova Zelandija

227

Južna Amerika

120

zmerni kontinentalni gozd

Azija, Evropa (≤ 20 let)

27

Azija, Evropa (> 20 let)

87

Severna in Južna Amerika (≤ 20 let)

51

Severna in Južna Amerika (> 20 let)

93

zmerni gorski sistemi

Azija, Evropa (≤ 20 let)

75

Azija, Evropa (> 20 let)

93

Severna in Južna Amerika (≤ 20 let)

45

Severna in Južna Amerika (> 20 let)

93

Severno

severni iglasti gozd

Azija, Evropa, Severna Amerika

53

severni gozd tundra

Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let)

26

Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let)

35

severni gorski sistemi

Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let)

32

Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let)

53

Tabela 18

Vegetacijske vrednosti za gozdne nasade

| Območje | Ekološko območje | Celina | CVEG


  (tone ogljika na hektar) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tropsko | tropski deževni gozd | Afrika, širokolistni > 20 let | 87 | 0,24 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 29 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 58 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 17 | 0,24 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 58 | 0,24 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 87 | 0,24 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 70 | 0,24 |
| Amerika, drugi širokolistni | 44 | 0,24 |
| Azija, širokolistni | 64 | 0,24 |
| Azija, drugi | 38 | 0,24 |
| tropski vlažni listnati gozd | Afrika, širokolistni > 20 let | 44 | 0,24 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 23 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 35 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 12 | 0,24 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 26 | 0,24 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 79 | 0,24 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 35 | 0,24 |
| Amerika, drugi širokolistni | 29 | 0,24 |
| Azija, širokolistni | 52 | 0,24 |
| Azija, drugi | 29 | 0,24 |
| tropski suhi gozd | Afrika, širokolistni > 20 let | 21 | 0,28 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 9 | 0,28 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 18 | 0,28 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 6 | 0,28 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 27 | 0,28 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 33 | 0,28 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 27 | 0,28 |
| Amerika, drugi širokolistni | 18 | 0,28 |
| Azija, širokolistni | 27 | 0,28 |
| Azija, drugi | 18 | 0,28 |
| tropsko grmišče | Afrika, širokolistni | 6 | 0,27 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 6 | 0,27 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 4 | 0,27 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 18 | 0,27 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 18 | 0,27 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 15 | 0,27 |
| Amerika, drugi širokolistni | 9 | 0,27 |
| Azija, širokolistni | 12 | 0,27 |
| Azija, drugi | 9 | 0,27 |
| tropski gorski sistemi | Afrika, širokolistni > 20 let | 31 | 0,24 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 20 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 19 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 7 | 0,24 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 22 | 0,24 |
| Amerika, bor – Pinus sp | 29 | 0,24 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 23 | 0,24 |
| Amerika, drugi širokolistni | 16 | 0,24 |
| Azija, širokolistni | 28 | 0,24 |
| Azija, drugi | 15 | 0,24 |
| Subtropsko | subtropski vlažni gozd | Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 42 | 0,28 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 81 | 0,28 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 36 | 0,28 |
| Amerika, drugi širokolistni | 30 | 0,28 |
| Azija, širokolistni | 54 | 0,28 |
| Azija, drugi | 30 | 0,28 |
| subtropski suhi gozd | Afrika, širokolistni > 20 let | 21 | 0,28 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 9 | 0,32 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 19 | 0,32 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 6 | 0,32 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 34 | 0,32 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 34 | 0,32 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 28 | 0,32 |
| Amerika, drugi širokolistni | 19 | 0,32 |
| Azija, širokolistni | 28 | 0,32 |
| Azija, drugi | 19 | 0,32 |
| subtropska stepa | Afrika, širokolistni | 6 | 0,32 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 6 | 0,32 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 5 | 0,32 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 19 | 0,32 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 19 | 0,32 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 16 | 0,32 |
| Amerika, drugi širokolistni | 9 | 0,32 |
| Afrika, širokolistni > 20 let | 25 | 0,32 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 3 | 0,32 |
| Afrika, iglasti > 20 let | 6 | 0,32 |
| Afrika, iglasti ≤ 20 let | 34 | 0,32 |
| subtropski gorski sistemi | Afrika, širokolistni > 20 let | 31 | 0,24 |
| Afrika, širokolistni ≤ 20 let | 20 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let | 19 | 0,24 |
| Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let | 7 | 0,24 |
| Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. | 22 | 0,24 |
| Amerika, bor – Pinus sp. | 34 | 0,24 |
| Amerika, tik – Tectona grandis | 23 | 0,24 |
| Amerika, drugi širokolistni | 16 | 0,24 |
| Azija, širokolistni | 28 | 0,24 |
| Azija, drugi | 15 | 0,24 |
| Zmerno | zmerni oceanski gozd | Azija, Evropa, širokolistni > 20 let | 60 | 0,27 |
| Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let | 9 | 0,27 |
| Azija, Evropa, iglasti > 20 let | 60 | 0,27 |
| Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let | 12 | 0,27 |
| Severna Amerika | 52 | 0,27 |
| Nova Zelandija | 75 | 0,27 |
| Južna Amerika | 31 | 0,27 |
| zmerni kontinentalni gozd in gorski sistemi | Azija, Evropa, širokolistni > 20 let | 60 | 0,27 |
| Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let | 4 | 0,27 |
| Azija, Evropa, iglasti > 20 let | 52 | 0,27 |
| Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let | 7 | 0,27 |
| Severna Amerika | 52 | 0,27 |
| Južna Amerika | 31 | 0,27 |
| Severno | severni iglasti gozd in gorski sistemi | Azija, Evropa > 20 let | 12 | 0,24 |
| Azija, Evropa ≤ 20 let | 1 | 0,24 |
| Severna Amerika | 13 | 0,24 |
| severna tundra gozd | Azija, Evropa > 20 let | 7 | 0,24 |
| Azija, Evropa ≤ 20 let | 1 | 0,24 |
| Severna Amerika | 7 | 0,24 |

Območje

Ekološko območje

Celina

CVEG

(tone ogljika na hektar)

R

Tropsko

tropski deževni gozd

Afrika, širokolistni > 20 let

87

0,24

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

29

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

58

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

17

0,24

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

58

0,24

Amerika, bor – Pinus sp.

87

0,24

Amerika, tik – Tectona grandis

70

0,24

Amerika, drugi širokolistni

44

0,24

Azija, širokolistni

64

0,24

Azija, drugi

38

0,24

tropski vlažni listnati gozd

Afrika, širokolistni > 20 let

44

0,24

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

23

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

35

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

12

0,24

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

26

0,24

Amerika, bor – Pinus sp.

79

0,24

Amerika, tik – Tectona grandis

35

0,24

Amerika, drugi širokolistni

29

0,24

Azija, širokolistni

52

0,24

Azija, drugi

29

0,24

tropski suhi gozd

Afrika, širokolistni > 20 let

21

0,28

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

9

0,28

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

18

0,28

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

6

0,28

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

27

0,28

Amerika, bor – Pinus sp.

33

0,28

Amerika, tik – Tectona grandis

27

0,28

Amerika, drugi širokolistni

18

0,28

Azija, širokolistni

27

0,28

Azija, drugi

18

0,28

tropsko grmišče

Afrika, širokolistni

6

0,27

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

6

0,27

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

4

0,27

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

18

0,27

Amerika, bor – Pinus sp.

18

0,27

Amerika, tik – Tectona grandis

15

0,27

Amerika, drugi širokolistni

9

0,27

Azija, širokolistni

12

0,27

Azija, drugi

9

0,27

tropski gorski sistemi

Afrika, širokolistni > 20 let

31

0,24

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

20

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

19

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

7

0,24

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

22

0,24

Amerika, bor – Pinus sp

29

0,24

Amerika, tik – Tectona grandis

23

0,24

Amerika, drugi širokolistni

16

0,24

Azija, širokolistni

28

0,24

Azija, drugi

15

0,24

Subtropsko

subtropski vlažni gozd

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

42

0,28

Amerika, bor – Pinus sp.

81

0,28

Amerika, tik – Tectona grandis

36

0,28

Amerika, drugi širokolistni

30

0,28

Azija, širokolistni

54

0,28

Azija, drugi

30

0,28

subtropski suhi gozd

Afrika, širokolistni > 20 let

21

0,28

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

9

0,32

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

19

0,32

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

6

0,32

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

34

0,32

Amerika, bor – Pinus sp.

34

0,32

Amerika, tik – Tectona grandis

28

0,32

Amerika, drugi širokolistni

19

0,32

Azija, širokolistni

28

0,32

Azija, drugi

19

0,32

subtropska stepa

Afrika, širokolistni

6

0,32

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

6

0,32

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

5

0,32

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

19

0,32

Amerika, bor – Pinus sp.

19

0,32

Amerika, tik – Tectona grandis

16

0,32

Amerika, drugi širokolistni

9

0,32

Afrika, širokolistni > 20 let

25

0,32

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

3

0,32

Afrika, iglasti > 20 let

6

0,32

Afrika, iglasti ≤ 20 let

34

0,32

subtropski gorski sistemi

Afrika, širokolistni > 20 let

31

0,24

Afrika, širokolistni ≤ 20 let

20

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let

19

0,24

Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let

7

0,24

Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp.

22

0,24

Amerika, bor – Pinus sp.

34

0,24

Amerika, tik – Tectona grandis

23

0,24

Amerika, drugi širokolistni

16

0,24

Azija, širokolistni

28

0,24

Azija, drugi

15

0,24

Zmerno

zmerni oceanski gozd

Azija, Evropa, širokolistni > 20 let

60

0,27

Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let

9

0,27

Azija, Evropa, iglasti > 20 let

60

0,27

Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let

12

0,27

Severna Amerika

52

0,27

Nova Zelandija

75

0,27

Južna Amerika

31

0,27

zmerni kontinentalni gozd in gorski sistemi

Azija, Evropa, širokolistni > 20 let

60

0,27

Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let

4

0,27

Azija, Evropa, iglasti > 20 let

52

0,27

Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let

7

0,27

Severna Amerika

52

0,27

Južna Amerika

31

0,27

Severno

severni iglasti gozd in gorski sistemi

Azija, Evropa > 20 let

12

0,24

Azija, Evropa ≤ 20 let

1

0,24

Severna Amerika

13

0,24

severna tundra gozd

Azija, Evropa > 20 let

7

0,24

Azija, Evropa ≤ 20 let

1

0,24

Severna Amerika

7

0,24

---

(1)  n/a (not applicable) = se ne uporablja; v teh primerih FMG in FI se ne uporablja, za izračun SOC pa se lahko uporablja naslednje pravilo: SOC = SOCST
   × FLU
  .

---