# Jurnalul Oficial L 117/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.117.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 117 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5311 mai 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.117.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 117

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5311 mai 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 401/2010 al Comisiei din 7 mai 2010 de modificare și corectare a Regulamentului (CE) nr. 607/2009 de stabilire a unor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, mențiunile tradiționale, etichetarea și prezentarea anumitor produse vitivinicole | 13 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 402/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pintadeau de la Drôme (IGP)] | 60 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 403/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Tarta de Santiago (IGP)] | 62 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 404/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză | 64 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 405/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 83 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/266/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 aprilie 2010 de modificare a Deciziilor 92/260/CEE, 93/195/CEE, 93/197/CEE și 2004/211/CE cu privire la importul de cai înregistrați provenind din anumite părți ale Chinei și de adaptare a anumitor denumiri de țări terțe
  [notificată cu numărul C(2010) 2635]

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 6 mai 2010 privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii de frecvențe 790-862 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană
  [notificată cu numărul C(2010) 2923]

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/UE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 6 mai 2010 privind măsurile cu caracter temporar referitoare la eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen (BCE/2010/3) | 102 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia

1

*

Regulamentul (UE) nr. 401/2010 al Comisiei din 7 mai 2010 de modificare și corectare a Regulamentului (CE) nr. 607/2009 de stabilire a unor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, mențiunile tradiționale, etichetarea și prezentarea anumitor produse vitivinicole

13

*

Regulamentul (UE) nr. 402/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pintadeau de la Drôme (IGP)]

60

*

Regulamentul (UE) nr. 403/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Tarta de Santiago (IGP)]

62

*

Regulamentul (UE) nr. 404/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză

64

Regulamentul (UE) nr. 405/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

83

DECIZII

2010/266/UE

*

Decizia Comisiei din 30 aprilie 2010 de modificare a Deciziilor 92/260/CEE, 93/195/CEE, 93/197/CEE și 2004/211/CE cu privire la importul de cai înregistrați provenind din anumite părți ale Chinei și de adaptare a anumitor denumiri de țări terțe
  [notificată cu numărul C(2010) 2635]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 2635]

1

85

2010/267/UE

*

Decizia Comisiei din 6 mai 2010 privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii de frecvențe 790-862 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană
  [notificată cu numărul C(2010) 2923]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 2923]

1

95

2010/268/UE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 6 mai 2010 privind măsurile cu caracter temporar referitoare la eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen (BCE/2010/3)

(BCE/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 400/2010 AL CONSILIULUI

din 26 aprilie 2010

de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri existente și anchete anterioare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „regulament inițial”), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive de 60,4 % asupra importurilor de cabluri și parâme din oțel (denumite în continuare „SWR”) care provin, printre altele, din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”). Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsuri inițiale”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „regulament inițial”), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive de 60,4 % asupra importurilor de cabluri și parâme din oțel (denumite în continuare „SWR”) care provin, printre altele, din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”). Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsuri inițiale”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”.

| (2) | În 2004, în urma descoperirii faptului că măsurile inițiale erau eludate prin transbordarea via Maroc a SWR de origine chineză, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, măsurile au fost extinse de Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 al Consiliului (3) la importurile de aceleași SWR expediate din Maroc. În mod similar, după descoperirea eludării măsurilor inițiale asupra importurilor din Ucraina prin transbordarea via Moldova în urma unei anchete, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, măsurile au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 760/2004 al Consiliului (4) la importurile de aceleași cabluri și parâme din oțel expediate din Moldova. |
| --- | --- |

(2)

În 2004, în urma descoperirii faptului că măsurile inițiale erau eludate prin transbordarea via Maroc a SWR de origine chineză, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, măsurile au fost extinse de Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 al Consiliului (3) la importurile de aceleași SWR expediate din Maroc. În mod similar, după descoperirea eludării măsurilor inițiale asupra importurilor din Ucraina prin transbordarea via Moldova în urma unei anchete, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, măsurile au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 760/2004 al Consiliului (4) la importurile de aceleași cabluri și parâme din oțel expediate din Moldova.

| (3) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a impus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, o taxă antidumping definitivă la importurile de SWR originare, printre altele, din RPC, la nivelul măsurilor inițiale. Prin urmare, taxa impusă rămâne în vigoare și va fi denumită în continuare „măsurile în vigoare”. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a impus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, o taxă antidumping definitivă la importurile de SWR originare, printre altele, din RPC, la nivelul măsurilor inițiale. Prin urmare, taxa impusă rămâne în vigoare și va fi denumită în continuare „măsurile în vigoare”.

1.2.   Cererea

| (4) | La 29 iunie 2009, Comisiei i-a fost prezentată o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin care era invitată să deschidă o anchetă privind o eventuală eludare a măsurilor antidumping instituite la importurile de SWR originare din Republica Populară Chineză. Cererea a fost depusă de către Comitetul de legătură al industriilor cablurilor din sârmă din Uniunea Europeană (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – EWRIS) în numele producătorilor din UE de parâme și cabluri din oțel (denumit în continuare „solicitantul”). |
| --- | --- |

(4)

La 29 iunie 2009, Comisiei i-a fost prezentată o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin care era invitată să deschidă o anchetă privind o eventuală eludare a măsurilor antidumping instituite la importurile de SWR originare din Republica Populară Chineză. Cererea a fost depusă de către Comitetul de legătură al industriilor cablurilor din sârmă din Uniunea Europeană (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – EWRIS) în numele producătorilor din UE de parâme și cabluri din oțel (denumit în continuare „solicitantul”).

| (5) | Cererea susținea că, în urma impunerii măsurilor antidumping a avut loc o schimbare semnificativă a configurației schimburilor comerciale, implicând exporturi din RPC și din Republica Coreea și Malaysia către UE, pentru această modificare neexistând altă motivație sau justificare economică suficientă în afară de instituirea măsurilor în vigoare. S-a susținut că această modificare în configurația schimburilor comerciale provine din transbordarea SWR originare din RPC via Republica Coreea și Malaysia. |
| --- | --- |

(5)

Cererea susținea că, în urma impunerii măsurilor antidumping a avut loc o schimbare semnificativă a configurației schimburilor comerciale, implicând exporturi din RPC și din Republica Coreea și Malaysia către UE, pentru această modificare neexistând altă motivație sau justificare economică suficientă în afară de instituirea măsurilor în vigoare. S-a susținut că această modificare în configurația schimburilor comerciale provine din transbordarea SWR originare din RPC via Republica Coreea și Malaysia.

| (6) | În continuare, cererea a susținut că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost subminate atât în materie de cantitate, cât și de preț. În afară de aceasta, există suficiente elemente de probă care atestă că aceste importuri în creștere din Republica Coreea și Malaysia au fost efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(6)

În continuare, cererea a susținut că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost subminate atât în materie de cantitate, cât și de preț. În afară de aceasta, există suficiente elemente de probă care atestă că aceste importuri în creștere din Republica Coreea și Malaysia au fost efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale.

| (7) | În cele din urmă, solicitantul afirma că prețurile SWR din Republica Coreea și Malaysia au făcut obiectul unor practici de dumping, în raport cu valoarea normală stabilită în cadrul anchetei inițiale pentru produsul similar. |
| --- | --- |

(7)

În cele din urmă, solicitantul afirma că prețurile SWR din Republica Coreea și Malaysia au făcut obiectul unor practici de dumping, în raport cu valoarea normală stabilită în cadrul anchetei inițiale pentru produsul similar.

1.3.   Inițierea

| (8) | Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, Comisia a inițiat o anchetă prin Regulamentul (CE) nr. 734/2009 (6) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”). De asemenea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază și prin intermediul regulamentului de deschidere, Comisia a determinat autoritățile vamale să înregistreze importurile de SWR expediate din Republica Coreea și Malaysia. |
| --- | --- |

(8)

Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, Comisia a inițiat o anchetă prin Regulamentul (CE) nr. 734/2009 (6) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”). De asemenea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază și prin intermediul regulamentului de deschidere, Comisia a determinat autoritățile vamale să înregistreze importurile de SWR expediate din Republica Coreea și Malaysia.

1.4.   Ancheta

| (9) | Comisia a informat în mod oficial autoritățile din RPC, Republica Coreea și Malaysia, producătorii-exportatori și comercianții din aceste țări, importatorii din UE despre care se știe că sunt vizați, precum și industria din UE solicitantă cu privire la deschiderea anchetei. Aceasta a trimis chestionare producătorilor-exportatori din RPC, Republica Coreea și Malaysia cunoscuți de Comisie din cerere sau prin Misiunile Republicii Coreea și ale Malaysiei pe lângă Uniunea Europeană sau care s-au făcut cunoscuți în termenele menționate la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare comercianților din Republica Coreea și Malaysia și importatorilor din Uniune menționați în cerere. Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în regulamentul de deschidere. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a informat în mod oficial autoritățile din RPC, Republica Coreea și Malaysia, producătorii-exportatori și comercianții din aceste țări, importatorii din UE despre care se știe că sunt vizați, precum și industria din UE solicitantă cu privire la deschiderea anchetei. Aceasta a trimis chestionare producătorilor-exportatori din RPC, Republica Coreea și Malaysia cunoscuți de Comisie din cerere sau prin Misiunile Republicii Coreea și ale Malaysiei pe lângă Uniunea Europeană sau care s-au făcut cunoscuți în termenele menționate la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare comercianților din Republica Coreea și Malaysia și importatorilor din Uniune menționați în cerere. Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în regulamentul de deschidere.

| (10) | Cincisprezece producători-exportatori și doi comercianți din Republica Coreea, doi exportatori-producători din Malaysia, cinci producători-exportatori din China, doi importatori afiliați, zece importatori neafiliați din Uniune și Asociația europeană a importatorilor de cabluri din sârmă s-au prezentat Comisiei. Alte câteva societăți au suținut faptul că nu sunt implicate în producția sau exportul produsului care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(10)

Cincisprezece producători-exportatori și doi comercianți din Republica Coreea, doi exportatori-producători din Malaysia, cinci producători-exportatori din China, doi importatori afiliați, zece importatori neafiliați din Uniune și Asociația europeană a importatorilor de cabluri din sârmă s-au prezentat Comisiei. Alte câteva societăți au suținut faptul că nu sunt implicate în producția sau exportul produsului care face obiectul anchetei.

| (11) | Următoarele societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare ulterioare, în localurile acestora: | Producători-exportatori din Republica Coreea:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Următoarele societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare ulterioare, în localurile acestora:

Producători-exportatori din Republica Coreea:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si;

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan; |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan;

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City; |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City;

| — | Cosmo Wire Ltd., Ulsan; |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd., Ulsan;

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun; |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun;

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City și societatea sa afiliată DSR Corp., Busan; |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City și societatea sa afiliată DSR Corp., Busan;

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city; |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city;

| — | Kiswire Ltd., Seoul; |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd., Seoul;

| — | Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun; |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun;

| — | Manho Rope & Wire, Ltd., Busan; |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire, Ltd., Busan;

| — | Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon; |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon;

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan; |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan;

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City. |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

| | Comerciant din Republica Coreea:







  — | Trion Co Ltd., Busan. |
| --- | --- | --- |

Comerciant din Republica Coreea:

—

Trion Co Ltd., Busan.

| | Producători-exportatori din Malaysia:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru; |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Malaysia:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru;

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor. |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

| | Producători-exportatori din RPC:







  — | Qingdao DSR, Qingdao; |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din RPC:

—

Qingdao DSR, Qingdao;

| — | Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao; |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao;

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City. |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

| | Importatori afiliați:







  — | Kiswire Europe, Țările de Jos; |
| --- | --- | --- |

Importatori afiliați:

—

Kiswire Europe, Țările de Jos;

| — | Verope AG, Elveția. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Elveția.

1.5.   Perioada de anchetă

| (12) | Perioada anchetei a fost cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „PA”). Au fost colectate date privind perioada cuprinsă între 1999 și sfârșitul perioadei de anchetă, pentru a se verifica presupusa modificare a configurației schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Perioada anchetei a fost cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „PA”). Au fost colectate date privind perioada cuprinsă între 1999 și sfârșitul perioadei de anchetă, pentru a se verifica presupusa modificare a configurației schimburilor comerciale.

2.   REZULTATELE ANCHETEI

2.1.   Observații generale

| (13) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a efectuat o anchetă privind existența unei eludări, analizând dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările terțe și Uniune, dacă această modificare rezultă din practici, operațiuni sau prelucrări pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât impunerea taxei, dacă există elemente de probă care să ateste existența unui prejudiciu sau dacă efectele corective ale taxei au fost compromise, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului similar și dacă există elemente de probă, bazate, în cazul necesar, pe dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază, care să ateste existența unui dumping în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a efectuat o anchetă privind existența unei eludări, analizând dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările terțe și Uniune, dacă această modificare rezultă din practici, operațiuni sau prelucrări pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât impunerea taxei, dacă există elemente de probă care să ateste existența unui prejudiciu sau dacă efectele corective ale taxei au fost compromise, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului similar și dacă există elemente de probă, bazate, în cazul necesar, pe dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază, care să ateste existența unui dumping în raport cu valorile normale stabilite anterior pentru produsul similar.

2.2.   Produs în cauză și produs similar

| (14) | Produsul în cauză constă în cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm (denumit în terminologia utilizată de industrie „SWR”), originar din Republica Populară Chineză, încadrat în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză constă în cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm (denumit în terminologia utilizată de industrie „SWR”), originar din Republica Populară Chineză, încadrat în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (15) | Produsul care face obiectul anchetei constă în cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm, expediate din Republica Coreea și Malaysia indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări (denumite în continuare „produsul care face obiectul anchetei”), încadrate în prezent la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză. |
| --- | --- |

(15)

Produsul care face obiectul anchetei constă în cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm, expediate din Republica Coreea și Malaysia indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări (denumite în continuare „produsul care face obiectul anchetei”), încadrate în prezent la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză.

| (16) | Ancheta a arătat că SWR exportate din Republica Populară Chineză în Uniune și cele expediate din Republica Coreea și Malaysia în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

Ancheta a arătat că SWR exportate din Republica Populară Chineză în Uniune și cele expediate din Republica Coreea și Malaysia în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Gradul de cooperare și determinarea volumului schimburilor comerciale

| (17) | Astfel cum este menționat mai sus la considerentul 11, paisprezece exportatori-producători din Republica Coreea, un comerciant coreean, doi producători-exportatori din Malaysia și trei producători-exportatori din China au cooperat raspunzând la chestionare. |
| --- | --- |

(17)

Astfel cum este menționat mai sus la considerentul 11, paisprezece exportatori-producători din Republica Coreea, un comerciant coreean, doi producători-exportatori din Malaysia și trei producători-exportatori din China au cooperat raspunzând la chestionare.

| (18) | După trimiterea răspunsului la chestionar, o societate coreeană a notificat Comisia că a dat faliment și, prin urmare, și-a retras cooperarea. |
| --- | --- |

(18)

După trimiterea răspunsului la chestionar, o societate coreeană a notificat Comisia că a dat faliment și, prin urmare, și-a retras cooperarea.

| (19) | În cazul altei societăți coreene, aplicarea articolului 18 alineatul (1) s-a dovedit a fi justificată prin motivele prezentate la considerentul 47. |
| --- | --- |

(19)

În cazul altei societăți coreene, aplicarea articolului 18 alineatul (1) s-a dovedit a fi justificată prin motivele prezentate la considerentul 47.

| (20) | Producătorii-exportatori coreeni au acoperit 81 % din totalul exporturilor coreene către UE pe parcursul PA, astfel cum a fost raportat în Comext. Prin urmare, deși cooperarea a fost crescută, producătorii-exportatori cooperanți nu au acoperit în întregime volumul general de export de SWR din Republica Coreea. Prin urmare, volumul general de export s-a bazat pe Comext. |
| --- | --- |

(20)

Producătorii-exportatori coreeni au acoperit 81 % din totalul exporturilor coreene către UE pe parcursul PA, astfel cum a fost raportat în Comext. Prin urmare, deși cooperarea a fost crescută, producătorii-exportatori cooperanți nu au acoperit în întregime volumul general de export de SWR din Republica Coreea. Prin urmare, volumul general de export s-a bazat pe Comext.

| (21) | În Malaysia, există doi producători cunoscuți. Cantitățile totale de export ale celor două societăți care au cooperat din Malaysia au depășit volumul de importuri al produsului care face obiectul anchetei înregistrat în Comext. Prin urmare, s-a considerat că producătorii-exportatori reflectă totalul exporturilor de SWR din Malaysia către Uniune. |
| --- | --- |

(21)

În Malaysia, există doi producători cunoscuți. Cantitățile totale de export ale celor două societăți care au cooperat din Malaysia au depășit volumul de importuri al produsului care face obiectul anchetei înregistrat în Comext. Prin urmare, s-a considerat că producătorii-exportatori reflectă totalul exporturilor de SWR din Malaysia către Uniune.

| (22) | Solicitantul a susținut că datele Comext nu sunt fiabile și, prin urmare, volumele totale ale exporturilor din Malaysia către Uniune nu ar trebui să fie stabilite pe baza acestora. Totuși, în timpul anchetei, datele privind importurile au fost verificate prin consultarea statisticilor oficiale din Malaysia și a răspunsurilor la chestionar care au fost controlate. Această analiză nu a arătat că exporturile efective din Malaysia au depășit exporturile raportate de societățile malaysiene care au cooperat. Prin urmare, argumentul solicitantului a fost respins. |
| --- | --- |

(22)

Solicitantul a susținut că datele Comext nu sunt fiabile și, prin urmare, volumele totale ale exporturilor din Malaysia către Uniune nu ar trebui să fie stabilite pe baza acestora. Totuși, în timpul anchetei, datele privind importurile au fost verificate prin consultarea statisticilor oficiale din Malaysia și a răspunsurilor la chestionar care au fost controlate. Această analiză nu a arătat că exporturile efective din Malaysia au depășit exporturile raportate de societățile malaysiene care au cooperat. Prin urmare, argumentul solicitantului a fost respins.

| (23) | Nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori din RPC a fost scăzut, doar trei din producătorii-exportatori răspunzând chestionarului. În plus, niciuna dintre societățile respective nu a exportat produsul în cauză către Uniune sau a exportat doar în cantități nesemnificative către Malaysia. Exporturile societăților care au cooperat au acoperit 41 % din totalul exporturilor chineze către Republica Coreea. În consecință, pe baza informațiilor prezentate de părțile care au cooperat, a fost imposibilă stabilirea corectă a volumelor exporturilor de SWR din China. |
| --- | --- |

(23)

Nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori din RPC a fost scăzut, doar trei din producătorii-exportatori răspunzând chestionarului. În plus, niciuna dintre societățile respective nu a exportat produsul în cauză către Uniune sau a exportat doar în cantități nesemnificative către Malaysia. Exporturile societăților care au cooperat au acoperit 41 % din totalul exporturilor chineze către Republica Coreea. În consecință, pe baza informațiilor prezentate de părțile care au cooperat, a fost imposibilă stabilirea corectă a volumelor exporturilor de SWR din China.

| (24) | Ținând cont de cele de mai sus, concluziile referitoare la importurile de SWR în UE și exporturile de SWR din RPC către Republica Coreea și Malaysia au trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Datele Comext au fost utilizate în vederea stabilirii volumelor generale de importuri din RPC către UE. Statistici naționale din China, Republica Coreea și Malaysia au fost utilizate în vederea stabilirii importurilor generale către Republica Coreea și Malaysia din RPC. Datele au făcut obiectul controalelor încrucișate între diferite surse statistice și au fost confirmate de alte baze de date statistice cum ar fi Global Trade Atlas, China Export Database și datele furnizate de autoritățile vamale din Republica Coreea și Malaysia. |
| --- | --- |

(24)

Ținând cont de cele de mai sus, concluziile referitoare la importurile de SWR în UE și exporturile de SWR din RPC către Republica Coreea și Malaysia au trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Datele Comext au fost utilizate în vederea stabilirii volumelor generale de importuri din RPC către UE. Statistici naționale din China, Republica Coreea și Malaysia au fost utilizate în vederea stabilirii importurilor generale către Republica Coreea și Malaysia din RPC. Datele au făcut obiectul controalelor încrucișate între diferite surse statistice și au fost confirmate de alte baze de date statistice cum ar fi Global Trade Atlas, China Export Database și datele furnizate de autoritățile vamale din Republica Coreea și Malaysia.

| (25) | Volumul importurilor înregistrat în statisticile din Republica Coreea, Malaysia și China a acoperit un grup de produse mai mare decât produsul în cauză sau produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, statisticile au fost ajustate în consecință pe baza concluziilor actualei anchete. |
| --- | --- |

(25)

Volumul importurilor înregistrat în statisticile din Republica Coreea, Malaysia și China a acoperit un grup de produse mai mare decât produsul în cauză sau produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, statisticile au fost ajustate în consecință pe baza concluziilor actualei anchete.

2.4.   Modificarea comportamentului comercial

| (26) | În 1999, în urma instituirii măsurilor, importurile de SWR din China către UE au scăzut inițial până aproape de zero. După o creștere progresivă între 2003 și 2006 – importurile atingând un maximum de 8 656 de tone în anul următor – tendința a fost inversată și cantitățile importate au scăzut din nou cu mai mult de 40 % între 2006 și PA. |
| --- | --- |

(26)

În 1999, în urma instituirii măsurilor, importurile de SWR din China către UE au scăzut inițial până aproape de zero. După o creștere progresivă între 2003 și 2006 – importurile atingând un maximum de 8 656 de tone în anul următor – tendința a fost inversată și cantitățile importate au scăzut din nou cu mai mult de 40 % între 2006 și PA.

| (27) | Pe de altă parte, importurile totale de SWR din Republica Coreea către UE au crescut în mod semnificativ între 1999 și 2008 de la aproximativ 11 123 tone la 48 214 tone. Creșterea anuală cea mai semnificativă în termeni absoluți a avut loc în anii 2002 și 2003 și mai recent în 2006 și în 2007. |
| --- | --- |

(27)

Pe de altă parte, importurile totale de SWR din Republica Coreea către UE au crescut în mod semnificativ între 1999 și 2008 de la aproximativ 11 123 tone la 48 214 tone. Creșterea anuală cea mai semnificativă în termeni absoluți a avut loc în anii 2002 și 2003 și mai recent în 2006 și în 2007.

| (28) | Pe baza informațiilor din reclamație și a celor furnizate de Misiunea Republicii Coreea pe lângă UE, se consideră că ancheta actuală a acoperit marea majoritate, dacă nu toți producătorii veritabili ai produsului care face obiectul unei anchete din Coreea. Prin urmare, s-a considerat că exporturile efectuate de societățile coreene care nu au cooperat către Uniune, care reprezentau aproximativ 19 % din totalul exporturilor în ceea ce privește cantitatea din Republica Coreea, sunt, în afară de producătorii menționați în considerentele 18 și 47, în principal exportate de comercianți. |
| --- | --- |

(28)

Pe baza informațiilor din reclamație și a celor furnizate de Misiunea Republicii Coreea pe lângă UE, se consideră că ancheta actuală a acoperit marea majoritate, dacă nu toți producătorii veritabili ai produsului care face obiectul unei anchete din Coreea. Prin urmare, s-a considerat că exporturile efectuate de societățile coreene care nu au cooperat către Uniune, care reprezentau aproximativ 19 % din totalul exporturilor în ceea ce privește cantitatea din Republica Coreea, sunt, în afară de producătorii menționați în considerentele 18 și 47, în principal exportate de comercianți.

| (29) | Aceste societăți și-au crescut în mod vizibil exporturile către Uniune în 2006 și 2007. În acești ani, exporturile au fost cu aproximativ 20 % mai mari decât în 2005, primul an pentru care există date disponibile la acest nivel. Exporturile societăților care nu au cooperat au fost în scădere începând cu 2008, lucru ce trebuie interpretat având în vedere ancheta desfășurată de autoritățile coreene în această perioadă, astfel cum se descrie în considerentul 52. |
| --- | --- |

(29)

Aceste societăți și-au crescut în mod vizibil exporturile către Uniune în 2006 și 2007. În acești ani, exporturile au fost cu aproximativ 20 % mai mari decât în 2005, primul an pentru care există date disponibile la acest nivel. Exporturile societăților care nu au cooperat au fost în scădere începând cu 2008, lucru ce trebuie interpretat având în vedere ancheta desfășurată de autoritățile coreene în această perioadă, astfel cum se descrie în considerentul 52.

| (30) | În ceea ce privește Malaysia, atât datele Comext, cât și exporturile totale ale societăților care au cooperat arată că exporturile din Malaysia către Uniune s-au aflat, de asemenea, în creștere continuă în trecut. Creșterea cea mai semnificativă și constantă a avut loc între 2005 și PA, când exporturile malaysiene către Uniune s-au dublat. |
| --- | --- |

(30)

În ceea ce privește Malaysia, atât datele Comext, cât și exporturile totale ale societăților care au cooperat arată că exporturile din Malaysia către Uniune s-au aflat, de asemenea, în creștere continuă în trecut. Creșterea cea mai semnificativă și constantă a avut loc între 2005 și PA, când exporturile malaysiene către Uniune s-au dublat.

| (31) | Tabelul 1 arată cantitățile importate de SWR din țările menționate mai sus către Uniune începând cu momentul instituirii măsurilor în 1999 până la PA:

  Tabelul 1:


  Evoluția importurilor de SWR către Uniune începând cu momentul instituirii măsurilor


  Sursă: Comext, statistici coreene (KITA).












  Volumul importurilor în tone | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | N/A | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Cota importurilor totale | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Republica Coreea | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Cota importurilor totale | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malaysia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Cota importurilor totale | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Tabelul 1 arată cantitățile importate de SWR din țările menționate mai sus către Uniune începând cu momentul instituirii măsurilor în 1999 până la PA:

Tabelul 1:

Evoluția importurilor de SWR către Uniune începând cu momentul instituirii măsurilor

Sursă: Comext, statistici coreene (KITA).

Volumul importurilor în tone

1999

2000

2001

2002

2003

2004

RPC

N/A

414

283

394

913

2 809

Cota importurilor totale

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Republica Coreea

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Cota importurilor totale

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malaysia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Cota importurilor totale

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Volumul importurilor în tone | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Cota importurilor totale | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Republica Coreea | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Cota importurilor totale | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Societățile coreene care nu au cooperat | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malaysia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Cota importurilor totale | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Societățile care au cooperat din Malaysia (indice, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Volumul importurilor în tone

2005

2006

2007

2008

PA

RPC

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Cota importurilor totale

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Republica Coreea

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Cota importurilor totale

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Societățile coreene care nu au cooperat

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Indice (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malaysia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Cota importurilor totale

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Societățile care au cooperat din Malaysia (indice, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Analizând modelul celor trei fluxuri comerciale de mai sus, se poate observa că, în special începând cu 2005, exportatorii coreeni și o parte din exportatorii malaysieni au exportat mai mult decât și, într-o anumită măsură, au înlocuit exportatorii chinezi pe piața Uniunii în ceea ce privește volumul. |
| --- | --- |

(32)

Analizând modelul celor trei fluxuri comerciale de mai sus, se poate observa că, în special începând cu 2005, exportatorii coreeni și o parte din exportatorii malaysieni au exportat mai mult decât și, într-o anumită măsură, au înlocuit exportatorii chinezi pe piața Uniunii în ceea ce privește volumul.

| (33) | Datorită încetinirii economice globale care a coincis cu PA, volumele tranzacționate de SWR au scăzut sau creșterea a încetinit între toate țările în cauză. Cu toate acestea, reducerea cea mai semnificativă a avut loc în cazul importurilor din RPC către Uniune (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

Datorită încetinirii economice globale care a coincis cu PA, volumele tranzacționate de SWR au scăzut sau creșterea a încetinit între toate țările în cauză. Cu toate acestea, reducerea cea mai semnificativă a avut loc în cazul importurilor din RPC către Uniune (– 27 %).

| (34) | O creștere dramatică a exporturilor de cabluri și parâme din oțel (toate diametrele) poate fi, de asemenea, observată dinspre China către Republica Coreea în decursul aceleiași perioade: acestea au crescut de la o cantitate relativ nesemnificativă în 1999 (2 519 tone) la 78 822 tone în 2008. Creșterea cea mai semnificativă s-a înregistrat între 2005 și 2008, când importurile au crescut de patru ori. În ultimii ani, China a fost cel mai mare exportator de SWR către Coreea, reprezentând 89 % din totalul importurilor de SWR în 2008. Cantitatea estimată de importuri de produse în cauză (produse cu un diametru de peste 3 mm) a fost doar în 2008 de 58 885 de tone. |
| --- | --- |

(34)

O creștere dramatică a exporturilor de cabluri și parâme din oțel (toate diametrele) poate fi, de asemenea, observată dinspre China către Republica Coreea în decursul aceleiași perioade: acestea au crescut de la o cantitate relativ nesemnificativă în 1999 (2 519 tone) la 78 822 tone în 2008. Creșterea cea mai semnificativă s-a înregistrat între 2005 și 2008, când importurile au crescut de patru ori. În ultimii ani, China a fost cel mai mare exportator de SWR către Coreea, reprezentând 89 % din totalul importurilor de SWR în 2008. Cantitatea estimată de importuri de produse în cauză (produse cu un diametru de peste 3 mm) a fost doar în 2008 de 58 885 de tone.

| (35) | Analizând doar importurile societăților coreene care nu au cooperat, poate fi observată aceeași creștere, și anume, importurile din China efectuate de aceste societăți au crescut de patru ori până în 2007 și 2008. Deși importurile au început să scadă după aceea, acestea s-au menținut cu mult deasupra nivelului importurilor din 2005, continuând să reprezinte cantități semnificative.

  Tabelul 2:


  Importul de produse chinezești către Republica Coreea între 1999 și PA | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (tone, toate diametrele) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Schimbarea anuală (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Importuri efectuate de societățile coreene care nu au cooperat (tone, doar produsul în cauză) | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Indice (2005 = 100) | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Sursă: Statistici coreene (KITA), date furnizate de serviciile vamale coreene, informații verificate furnizate de producătorii cooperanți. |

(35)

Analizând doar importurile societăților coreene care nu au cooperat, poate fi observată aceeași creștere, și anume, importurile din China efectuate de aceste societăți au crescut de patru ori până în 2007 și 2008. Deși importurile au început să scadă după aceea, acestea s-au menținut cu mult deasupra nivelului importurilor din 2005, continuând să reprezinte cantități semnificative.

Tabelul 2:

Importul de produse chinezești către Republica Coreea între 1999 și PA

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

PA

Importuri (tone, toate diametrele)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Schimbarea anuală (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Importuri efectuate de societățile coreene care nu au cooperat (tone, doar produsul în cauză)

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Indice (2005 = 100)

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

100

252

473

415

307

Sursă: Statistici coreene (KITA), date furnizate de serviciile vamale coreene, informații verificate furnizate de producătorii cooperanți.

| (36) | În vederea stabilirii tendinței fluxurilor comerciale ale SWR între China și Malaysia, au fost luate în considerare atât statistici chinezești, cât și statistici malaysiene. Ambele tipuri de date sunt disponibile doar pentru un nivel de grup de produse mai crescut în ceea ce privește produsul în cauză. În plus, au arătat diferențe considerabile. Prin urmare, nu au putut fi stabilite date fiabile în această privință. |
| --- | --- |

(36)

În vederea stabilirii tendinței fluxurilor comerciale ale SWR între China și Malaysia, au fost luate în considerare atât statistici chinezești, cât și statistici malaysiene. Ambele tipuri de date sunt disponibile doar pentru un nivel de grup de produse mai crescut în ceea ce privește produsul în cauză. În plus, au arătat diferențe considerabile. Prin urmare, nu au putut fi stabilite date fiabile în această privință.

| (37) | Solicitantul a susținut că faptul că nu au fost stabilite date fiabile nu ar fi suficient pentru a concluziona că nu avut loc nicio eludare. Astfel cum se subliniază în considerentele 38 și 55, elementele de probă disponibile în ancheta actuală, și anume volumul de producție al exportatorilor-producători din Malaysia care au cooperat, în special, precum și vânzările acestora la export în Uniune au arătat că exporturile de SWR din Malaysia erau într-adevăr de origine malaysiană și, prin urmare, nu a avut loc nicio eludare. În acest caz s-a dovedit prin urmare a fi irelevant dacă s-au facut sau nu importuri din China în Malaysia. Prin urmare, cererea solicitantului a fost respinsă. |
| --- | --- |

(37)

Solicitantul a susținut că faptul că nu au fost stabilite date fiabile nu ar fi suficient pentru a concluziona că nu avut loc nicio eludare. Astfel cum se subliniază în considerentele 38 și 55, elementele de probă disponibile în ancheta actuală, și anume volumul de producție al exportatorilor-producători din Malaysia care au cooperat, în special, precum și vânzările acestora la export în Uniune au arătat că exporturile de SWR din Malaysia erau într-adevăr de origine malaysiană și, prin urmare, nu a avut loc nicio eludare. În acest caz s-a dovedit prin urmare a fi irelevant dacă s-au facut sau nu importuri din China în Malaysia. Prin urmare, cererea solicitantului a fost respinsă.

| (38) | Evoluția volumului de producție total al producătorilor cooperanți din Republica Coreea a rămas stabilă între 2006 și PA. Cu toate acestea, în timpul aceleiași perioade, producătorii malaysieni și-au crescut producția în mod considerabil.

  Tabelul 3:


  Producția de SWR a producătorilor cooperanți din Republica Coreea și Malaysia










  Volumul producției în tone | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republica Coreea | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Indice | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malaysia (indexate) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Sursă: Informații verificate furnizate de producătorii cooperanți. |

(38)

Evoluția volumului de producție total al producătorilor cooperanți din Republica Coreea a rămas stabilă între 2006 și PA. Cu toate acestea, în timpul aceleiași perioade, producătorii malaysieni și-au crescut producția în mod considerabil.

Tabelul 3:

Producția de SWR a producătorilor cooperanți din Republica Coreea și Malaysia

Volumul producției în tone

2006

2007

2008

PA

Republica Coreea

152 657

159 584

160 113

142 413

Indice

100

105

105

93

Malaysia (indexate)

100

164

171

157

Sursă: Informații verificate furnizate de producătorii cooperanți.

2.5.   Concluzie cu privire la modificarea configurației schimburilor comerciale

| (39) | Scăderea generală a exporturilor chineze spre Uniune din 2006 și creșterea paralelă a exporturilor din Republica Coreea și Malaysia și a exporturilor din RPC către Republica Coreea după instituirea măsurilor inițiale și, în special, până în 2008, au constituit o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările menționate anterior, pe de o parte, și Uniune, pe de altă parte. În cazul Republicii Coreea, această concluzie ar putea fi stabilită atât în mod general cât și, pentru perioada dintre 2005 și 2007, în mod separat în cazul societăților care nu au cooperat. |
| --- | --- |

(39)

Scăderea generală a exporturilor chineze spre Uniune din 2006 și creșterea paralelă a exporturilor din Republica Coreea și Malaysia și a exporturilor din RPC către Republica Coreea după instituirea măsurilor inițiale și, în special, până în 2008, au constituit o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările menționate anterior, pe de o parte, și Uniune, pe de altă parte. În cazul Republicii Coreea, această concluzie ar putea fi stabilită atât în mod general cât și, pentru perioada dintre 2005 și 2007, în mod separat în cazul societăților care nu au cooperat.

| (40) | Au fost primite observații care susțineau că creșterea exporturilor de SWR coreene către Uniune a fost stabilă de-a lungul anilor, fără a înregistra nicio creștere spectaculoasă; o astfel de creștere presupunându-se a fi o precondiție în vederea stabilirii unei modificări a configurației schimburilor comerciale. În plus, s-a susținut că această creștere ar trebui considerată mai degrabă o evoluție naturală a industriei coreene a SWT. |
| --- | --- |

(40)

Au fost primite observații care susțineau că creșterea exporturilor de SWR coreene către Uniune a fost stabilă de-a lungul anilor, fără a înregistra nicio creștere spectaculoasă; o astfel de creștere presupunându-se a fi o precondiție în vederea stabilirii unei modificări a configurației schimburilor comerciale. În plus, s-a susținut că această creștere ar trebui considerată mai degrabă o evoluție naturală a industriei coreene a SWT.

| (41) | În primul rând, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, o modificare a configurației schimburilor comerciale nu este definită în mod exclusiv drept o creștere bruscă a importurilor unei țări care face obiectul unei anchete. În al doilea rând, ancheta a arătat că, în timp ce exporturile coreene către Uniune în 2006 și 2007 au crescut în mod substanțial, producția producătorilor coreeni în acei ani a rămas stabilă. Prin urmare, nu se poate concluziona că evoluția volumelor de export coreene s-a datorat doar evoluției naturale a industriei coreene a SWR. În cele din urmă, începând cu 2006, fluxurile comerciale din China către Uniune, pe de o parte, și din China către Coreea și din Coreea către Uniune, pe de altă parte, urmează, în principal, tendințe opuse, demonstrând în mod clar o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre Uniune și țări terțe. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse. |
| --- | --- |

(41)

În primul rând, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, o modificare a configurației schimburilor comerciale nu este definită în mod exclusiv drept o creștere bruscă a importurilor unei țări care face obiectul unei anchete. În al doilea rând, ancheta a arătat că, în timp ce exporturile coreene către Uniune în 2006 și 2007 au crescut în mod substanțial, producția producătorilor coreeni în acei ani a rămas stabilă. Prin urmare, nu se poate concluziona că evoluția volumelor de export coreene s-a datorat doar evoluției naturale a industriei coreene a SWR. În cele din urmă, începând cu 2006, fluxurile comerciale din China către Uniune, pe de o parte, și din China către Coreea și din Coreea către Uniune, pe de altă parte, urmează, în principal, tendințe opuse, demonstrând în mod clar o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre Uniune și țări terțe. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse.

2.6.   Natura practicii de eludare

| (42) | Articolul 13 alineatul (1) solicită ca modificarea configurației schimburilor comerciale să rezulte din practici, operațiuni sau prelucrări pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât impunerea taxei. Practicile, operațiunile și lucrările cuprind, printre altele, expedierea produsului care face obiectul unor măsuri prin țări terțe și asamblarea pieselor în Uniune sau într-o țară terță. În acest scop, a fost stabilită existența unor operațiuni de asamblare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

Articolul 13 alineatul (1) solicită ca modificarea configurației schimburilor comerciale să rezulte din practici, operațiuni sau prelucrări pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât impunerea taxei. Practicile, operațiunile și lucrările cuprind, printre altele, expedierea produsului care face obiectul unor măsuri prin țări terțe și asamblarea pieselor în Uniune sau într-o țară terță. În acest scop, a fost stabilită existența unor operațiuni de asamblare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (43) | Analiza generală a destinațiilor finale ale cablurilor și parâmelor din oțel produse sau importate în și din Coreea de societățile care au cooperat sau cele care nu au cooperat – inclusiv importurile către și din țări, altele decât RPC și UE – a arătat că o anumită cantitate de exporturi din Coreea către Uniune reprezenta importuri către Coreea originare din China, având în vedere că aceste importuri nu proveneau din alte țări terțe și nici nu erau produse de producătorii naționali coreeni. |
| --- | --- |

(43)

Analiza generală a destinațiilor finale ale cablurilor și parâmelor din oțel produse sau importate în și din Coreea de societățile care au cooperat sau cele care nu au cooperat – inclusiv importurile către și din țări, altele decât RPC și UE – a arătat că o anumită cantitate de exporturi din Coreea către Uniune reprezenta importuri către Coreea originare din China, având în vedere că aceste importuri nu proveneau din alte țări terțe și nici nu erau produse de producătorii naționali coreeni.

| (44) | În plus, comparația dintre exporturilor coreene totale de SWR – astfel cum sunt înregistrate în statisticile coreene – și informațiile verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți privind producția lor a arătat că producția destinată exportului de către producătorii coreeni (118 856 tone) a fost în mod semnificativ mai scăzută decât exporturile totale din Coreea (156 440 tone) în timpul PA. Având în vedere cooperarea eficientă a societăților coreene din timpul acestei anchete, această diferență nu poate fi atribuită producătorilor care nu au cooperat. |
| --- | --- |

(44)

În plus, comparația dintre exporturilor coreene totale de SWR – astfel cum sunt înregistrate în statisticile coreene – și informațiile verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți privind producția lor a arătat că producția destinată exportului de către producătorii coreeni (118 856 tone) a fost în mod semnificativ mai scăzută decât exporturile totale din Coreea (156 440 tone) în timpul PA. Având în vedere cooperarea eficientă a societăților coreene din timpul acestei anchete, această diferență nu poate fi atribuită producătorilor care nu au cooperat.

| (45) | De asemenea, ancheta a arătat că unii importatori din Uniune au importat SWR originare din China de la exportatori coreeni care nu au cooperat în timpul anchetei actuale. Această informație a fost verificată prin consultarea bazelor de date coreene privind schimburile comerciale, care au arătat că cel puțin o parte din SWR exportate de aceste societăți care nu au cooperat proveneau, într-adevăr, din China. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, ancheta a arătat că unii importatori din Uniune au importat SWR originare din China de la exportatori coreeni care nu au cooperat în timpul anchetei actuale. Această informație a fost verificată prin consultarea bazelor de date coreene privind schimburile comerciale, care au arătat că cel puțin o parte din SWR exportate de aceste societăți care nu au cooperat proveneau, într-adevăr, din China.

| (46) | În ceea ce privește societățile care au cooperat, s-a putut stabili că niciuna dintre acestea nu a transbordat produsul în cauză via Republica Coreea în timpul PA. Unele dintre acestea au importat SWR din RPC, dar acestea au fost vândute în mod exclusiv pe piața internă sau pe alte piețe de export. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește societățile care au cooperat, s-a putut stabili că niciuna dintre acestea nu a transbordat produsul în cauză via Republica Coreea în timpul PA. Unele dintre acestea au importat SWR din RPC, dar acestea au fost vândute în mod exclusiv pe piața internă sau pe alte piețe de export.

| (47) | În cazul unei societăți, s-a stabilit că aceasta a furnizat informații false în răspunsul la chestionar. În plus, în timpul vizitei de verificare, accesul la informații a fost negat în mod parțial. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, concluziile cu privire la această societate s-au bazat pe datele disponibile. În conformitate cu articolul 18 alineatul (4), societatea a fost informată cu privire la intenția de a nu ține cont de informațiile furnizate de aceasta și i s-a acordat un termen limită în vederea furnizării unor explicații suplimentare. |
| --- | --- |

(47)

În cazul unei societăți, s-a stabilit că aceasta a furnizat informații false în răspunsul la chestionar. În plus, în timpul vizitei de verificare, accesul la informații a fost negat în mod parțial. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, concluziile cu privire la această societate s-au bazat pe datele disponibile. În conformitate cu articolul 18 alineatul (4), societatea a fost informată cu privire la intenția de a nu ține cont de informațiile furnizate de aceasta și i s-a acordat un termen limită în vederea furnizării unor explicații suplimentare.

| (48) | După comunicarea concluziilor Comisiei, societatea a admis faptul că, în trecut, a eludat măsurile prin falsificarea originii produselor cumpărate din RPC. Pe de altă parte, societatea a susținut că a furnizat informații suficiente privind producția, vânzările și cumpărările în timpul PA, care au fost verificate la fața locului. De asemenea, a susținut că acest lucru ar fi suficient în vederea stabilirii faptului că nu a eludat măsurile în vigoare în timpul PA. |
| --- | --- |

(48)

După comunicarea concluziilor Comisiei, societatea a admis faptul că, în trecut, a eludat măsurile prin falsificarea originii produselor cumpărate din RPC. Pe de altă parte, societatea a susținut că a furnizat informații suficiente privind producția, vânzările și cumpărările în timpul PA, care au fost verificate la fața locului. De asemenea, a susținut că acest lucru ar fi suficient în vederea stabilirii faptului că nu a eludat măsurile în vigoare în timpul PA.

| (49) | Cu toate acestea, având în vedere faptul că societatea a admis că a întreprins practici de eludare și, în plus, a încercat să inducă în eroare anchetatorii, se consideră oportun să nu se ia în considerare nicio informație furnizată de către societate și să nu i se acorde scutirea de măsurile extinse acestei societăți, astfel cum se subliniază mai jos la considerentul 77. |
| --- | --- |

(49)

Cu toate acestea, având în vedere faptul că societatea a admis că a întreprins practici de eludare și, în plus, a încercat să inducă în eroare anchetatorii, se consideră oportun să nu se ia în considerare nicio informație furnizată de către societate și să nu i se acorde scutirea de măsurile extinse acestei societăți, astfel cum se subliniază mai jos la considerentul 77.

| (50) | Astfel cum a fost explicat în considerentul 18, o societate a notificat Comisia că a dat faliment și și-a retras cooperarea. Prin urmare, concluziile privind această societate s-au bazat pe informațiile disponibile în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Astfel cum a fost explicat în considerentul 18, o societate a notificat Comisia că a dat faliment și și-a retras cooperarea. Prin urmare, concluziile privind această societate s-au bazat pe informațiile disponibile în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (51) | Pe baza acestor informații, s-a concluzionat că, deși niciunul dintre producătorii coreeni care au cooperat nu s-a dovedit a fi implicat, transbordarea a avut loc în timpul PA și în anii precedenți. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale, astfel cum a fost descris în considerentul 39 de mai sus. |
| --- | --- |

(51)

Pe baza acestor informații, s-a concluzionat că, deși niciunul dintre producătorii coreeni care au cooperat nu s-a dovedit a fi implicat, transbordarea a avut loc în timpul PA și în anii precedenți. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale, astfel cum a fost descris în considerentul 39 de mai sus.

| (52) | Trebuie specificat faptul că, în 2007, OLAF a deschis o anchetă privind transbordarea aceluiași produs prin Coreea. Autoritățile coreene au desfășurat anchete privind presupusele practici de eludare, în același timp, și au concluzionat că mai multe societăți, în principal comercianți, au comis fraudă atunci când au reexportat produsul, prin falsificarea originii SWR importate din RPC către Coreea. |
| --- | --- |

(52)

Trebuie specificat faptul că, în 2007, OLAF a deschis o anchetă privind transbordarea aceluiași produs prin Coreea. Autoritățile coreene au desfășurat anchete privind presupusele practici de eludare, în același timp, și au concluzionat că mai multe societăți, în principal comercianți, au comis fraudă atunci când au reexportat produsul, prin falsificarea originii SWR importate din RPC către Coreea.

| (53) | Prin urmare, a fost confirmată existența transbordării produselor originare din China prin Republica Coreea. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, a fost confirmată existența transbordării produselor originare din China prin Republica Coreea.

| (54) | În cazul fiecărei societăți care a cooperat au fost verificate sursele materiilor prime și costul de producție pentru a se stabili dacă au avut loc operațiuni de asamblare în Republica Coreea care eludează măsurile în conformitate cu criteriile articolului 13 alineatul (2). În toate cazurile, materiile prime de origine chineză (sârmă sau produs semifinit) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a părților produsului final. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice dacă pragul de 25 % din valoarea adăugată a fost atins sau nu. |
| --- | --- |

(54)

În cazul fiecărei societăți care a cooperat au fost verificate sursele materiilor prime și costul de producție pentru a se stabili dacă au avut loc operațiuni de asamblare în Republica Coreea care eludează măsurile în conformitate cu criteriile articolului 13 alineatul (2). În toate cazurile, materiile prime de origine chineză (sârmă sau produs semifinit) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a părților produsului final. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice dacă pragul de 25 % din valoarea adăugată a fost atins sau nu.

| (55) | Ancheta a stabilit că niciunul dintre producătorii din Malaysia care au cooperat nu a importat produsul în cauză din China în timpul PA. |
| --- | --- |

(55)

Ancheta a stabilit că niciunul dintre producătorii din Malaysia care au cooperat nu a importat produsul în cauză din China în timpul PA.

| (56) | Pe baza cotei exporturilor către Uniune ale societăților care au cooperat față de totalul exporturilor din Malaysia către Uniune, astfel cum sunt înregistrate în Comext, s-a putut concluziona că creșterea importurilor din Malaysia arătată de statistici poate fi explicată pe deplin de creșterea exporturilor societăților care au cooperat. Această concluzie este susținută de creșterea volumului total de producție al producătorilor malaysieni veritabili, în timpul aceleiași perioade, astfel cum este descris în considerentul 38. |
| --- | --- |

(56)

Pe baza cotei exporturilor către Uniune ale societăților care au cooperat față de totalul exporturilor din Malaysia către Uniune, astfel cum sunt înregistrate în Comext, s-a putut concluziona că creșterea importurilor din Malaysia arătată de statistici poate fi explicată pe deplin de creșterea exporturilor societăților care au cooperat. Această concluzie este susținută de creșterea volumului total de producție al producătorilor malaysieni veritabili, în timpul aceleiași perioade, astfel cum este descris în considerentul 38.

| (57) | Solicitantul a pus la îndoială această concluzie fără a furniza nicio motivație sau element de probă suplimentare. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(57)

Solicitantul a pus la îndoială această concluzie fără a furniza nicio motivație sau element de probă suplimentare. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins.

| (58) | În cazul fiecărei societăți care a cooperat au fost verificate sursele materiilor prime și costul de producție pentru a stabili dacă au avut loc operațiuni de asamblare în Malaysia care eludează măsurile în conformitate cu criteriile articolului 13 alineatul (2). În toate cazurile, materiile prime de origine chineză (sârmă sau produs semifinit) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a părților produsului final. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice dacă pragul de 25 % din valoarea adăugată a fost atins sau nu. |
| --- | --- |

(58)

În cazul fiecărei societăți care a cooperat au fost verificate sursele materiilor prime și costul de producție pentru a stabili dacă au avut loc operațiuni de asamblare în Malaysia care eludează măsurile în conformitate cu criteriile articolului 13 alineatul (2). În toate cazurile, materiile prime de origine chineză (sârmă sau produs semifinit) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a părților produsului final. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice dacă pragul de 25 % din valoarea adăugată a fost atins sau nu.

| (59) | Prin urmare, s-a putut concluziona că modificarea observată a configurației schimburilor comerciale dintre RPC, Malaysia și Uniune nu a rezultat din practici de eludare în Malaysia. În consecință, ancheta privind importurile de SWR expediate din Malaysia ar trebui să fie terminată. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, s-a putut concluziona că modificarea observată a configurației schimburilor comerciale dintre RPC, Malaysia și Uniune nu a rezultat din practici de eludare în Malaysia. În consecință, ancheta privind importurile de SWR expediate din Malaysia ar trebui să fie terminată.

2.7.   Lipsa altei motivații suficiente sau justificări economice decât instituirea taxei antidumping (Republica Coreea)

| (60) | Ancheta nu a descoperit nicio altă motivație suficientă sau justificare economică pentru transbordare decât evitarea taxei antidumping în vigoare asupra SWR originare din China. |
| --- | --- |

(60)

Ancheta nu a descoperit nicio altă motivație suficientă sau justificare economică pentru transbordare decât evitarea taxei antidumping în vigoare asupra SWR originare din China.

2.8.   Compromiterea efectului corectiv al taxei antidumping (societățile coreene care nu au cooperat)

| (61) | Pentru a evalua dacă produsele importate, în ceea ce privește cantitatea și prețul au compromis efectul corectiv al măsurilor în vigoare privind importurile de SWR din China, au fost utilizate date Comext, fiind considerate cele mai bune date disponibile, privind cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de societățile care nu au cooperat. Prețurile astfel determinate au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru producătorii din Uniune în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a evalua dacă produsele importate, în ceea ce privește cantitatea și prețul au compromis efectul corectiv al măsurilor în vigoare privind importurile de SWR din China, au fost utilizate date Comext, fiind considerate cele mai bune date disponibile, privind cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de societățile care nu au cooperat. Prețurile astfel determinate au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru producătorii din Uniune în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor.

| (62) | Creșterea importurilor din Coreea a fost considerată semnificativă în ceea ce privește cantitățile, ținând cont de dimensiunea pieței astfel cum a fost stabilită în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor [considerentul 99 din Regulamentul (CE) nr. 1858/2005]. Consumul estimat al Uniunii în perioada anchetei actuale oferă o indicație similară privind semnificația acestor importuri. Comparația dintre nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și media ponderată a prețurilor de export au arătat o subcotare semnificativă. Prin urmare, s-a concluzionat că măsurile sunt compromise în ceea ce privește cantitatea și prețul. |
| --- | --- |

(62)

Creșterea importurilor din Coreea a fost considerată semnificativă în ceea ce privește cantitățile, ținând cont de dimensiunea pieței astfel cum a fost stabilită în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor [considerentul 99 din Regulamentul (CE) nr. 1858/2005]. Consumul estimat al Uniunii în perioada anchetei actuale oferă o indicație similară privind semnificația acestor importuri. Comparația dintre nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și media ponderată a prețurilor de export au arătat o subcotare semnificativă. Prin urmare, s-a concluzionat că măsurile sunt compromise în ceea ce privește cantitatea și prețul.

2.9.   Elemente de probă care atestă existența dumpingului (societăți coreene care nu au cooperat)

| (63) | În cele din urmă, în conformitate cu articolul 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă există elemente de probă ale unui dumping în raport cu valoarea normală stabilită anterior pentru produsele similare. |
| --- | --- |

(63)

În cele din urmă, în conformitate cu articolul 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă există elemente de probă ale unui dumping în raport cu valoarea normală stabilită anterior pentru produsele similare.

| (64) | În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Turcia, care, în cadrul acestei anchete, s-a dovedit a fi țară analoagă cu economie de piață considerată adecvată pentru RPC. În ancheta actuală, s-a stabilit că prețul sârmei, principalul material utilizat pentru producția de SWR, a crescut semnificativ de la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În plus, ținând cont de faptul că evoluția prețului materiilor prime s-a reflectat în prețul de export în timpul PA, a fost prin urmare considerată adecvată actualizarea valorii normale, astfel cum a fost stabilită anterior de evoluția prețurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(64)

În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Turcia, care, în cadrul acestei anchete, s-a dovedit a fi țară analoagă cu economie de piață considerată adecvată pentru RPC. În ancheta actuală, s-a stabilit că prețul sârmei, principalul material utilizat pentru producția de SWR, a crescut semnificativ de la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În plus, ținând cont de faptul că evoluția prețului materiilor prime s-a reflectat în prețul de export în timpul PA, a fost prin urmare considerată adecvată actualizarea valorii normale, astfel cum a fost stabilită anterior de evoluția prețurilor materiilor prime.

| (65) | O parte importantă a exporturilor coreene s-au dovedit a fi producție coreeană veritabilă. Din acest motiv, în vederea stabilirii prețurilor de export din Republica Coreea care sunt afectate de eludare, doar exporturile producătorilor-exportatori care nu au cooperat au fost luate în considerare, acestea bazându-se pe datele disponibile cele mai bune, și anume pe prețul mediu de export al SWR din timpul PA, astfel cum a fost raportat în Comext. |
| --- | --- |

(65)

O parte importantă a exporturilor coreene s-au dovedit a fi producție coreeană veritabilă. Din acest motiv, în vederea stabilirii prețurilor de export din Republica Coreea care sunt afectate de eludare, doar exporturile producătorilor-exportatori care nu au cooperat au fost luate în considerare, acestea bazându-se pe datele disponibile cele mai bune, și anume pe prețul mediu de export al SWR din timpul PA, astfel cum a fost raportat în Comext.

| (66) | În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, au fost făcute ajustări în ceea ce privește diferențele privind taxele indirecte, transportul și costurile de asigurare pe baza costurilor medii ale producătorilor-exportatori coreeni care au cooperat în timpul PA. |
| --- | --- |

(66)

În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, au fost făcute ajustări în ceea ce privește diferențele privind taxele indirecte, transportul și costurile de asigurare pe baza costurilor medii ale producătorilor-exportatori coreeni care au cooperat în timpul PA.

| (67) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând media ponderată a valorii normale stabilite în cadrul anchetei de reexaminare cu media ponderată a prețurilor de export constatate pe parcursul prezentei perioade de anchetă, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând media ponderată a valorii normale stabilite în cadrul anchetei de reexaminare cu media ponderată a prețurilor de export constatate pe parcursul prezentei perioade de anchetă, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

| (68) | Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel au arătat existența dumpingului. |
| --- | --- |

(68)

Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel au arătat existența dumpingului.

3.   MĂSURILE

| (69) | Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat că taxa antidumping definitivă instituită pentru importurile de SWR originare din China a fost eludată printr-o operațiune de transbordare prin Republica Coreea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat că taxa antidumping definitivă instituită pentru importurile de SWR originare din China a fost eludată printr-o operațiune de transbordare prin Republica Coreea, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (70) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză originar din RPC ar trebui să se aplice și importurilor aceluiași produs expediat din Republica Coreea, indiferent dacă este sau nu declarat ca fiind originar din Republica Coreea. |
| --- | --- |

(70)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză originar din RPC ar trebui să se aplice și importurilor aceluiași produs expediat din Republica Coreea, indiferent dacă este sau nu declarat ca fiind originar din Republica Coreea.

| (71) | Ar trebui să fie extinse măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1858/2005, care impun o taxă antidumping definitivă de 60,4 % pentru prețul CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale. |
| --- | --- |

(71)

Ar trebui să fie extinse măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1858/2005, care impun o taxă antidumping definitivă de 60,4 % pentru prețul CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale.

| (72) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede ca orice măsură extinsă să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în UE în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de SWR expediate din Coreea. |
| --- | --- |

(72)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede ca orice măsură extinsă să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în UE în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de SWR expediate din Coreea.

4.   ÎNCHEIEREA ANCHETEI ÎMPOTRIVA MALAYSIEI

| (73) | Având în vedere concluziile privind Malaysia, ancheta privind posibila eludare a măsurilor antidumping de către importurile de SWR expediate din Malaysia ar trebui încheiată, iar înregistrarea importurilor de SWR expediate din Malaysia instituită prin regulamentul de deschidere ar trebui să fie eliminată. |
| --- | --- |

(73)

Având în vedere concluziile privind Malaysia, ancheta privind posibila eludare a măsurilor antidumping de către importurile de SWR expediate din Malaysia ar trebui încheiată, iar înregistrarea importurilor de SWR expediate din Malaysia instituită prin regulamentul de deschidere ar trebui să fie eliminată.

| (74) | Solicitantul a contestat propunerea de încheiere a anchetei împotriva Malaysiei. Având în vedere faptul că toate argumentele sale au fost deja abordate mai sus, nu exista niciun motiv în vederea reanalizării propunerii. |
| --- | --- |

(74)

Solicitantul a contestat propunerea de încheiere a anchetei împotriva Malaysiei. Având în vedere faptul că toate argumentele sale au fost deja abordate mai sus, nu exista niciun motiv în vederea reanalizării propunerii.

5.   CERERI DE SCUTIRE

| (75) | Cele paisprezece societăți coreene care au trimis un răspuns la chestionar au solicitat scutirea de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

Cele paisprezece societăți coreene care au trimis un răspuns la chestionar au solicitat scutirea de la eventualele măsuri extinse în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (76) | Astfel cum a fost explicat în considerentul 18, una dintre aceste societăți a încetat ulterior să mai coopereze. Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, cererea sa de scutire a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum a fost explicat în considerentul 18, una dintre aceste societăți a încetat ulterior să mai coopereze. Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, cererea sa de scutire a trebuit să fie respinsă.

| (77) | Astfel cum a fost subliniat în considerentul 47, o altă societate a furnizat informații false și a împiedicat accesul la informațiile solicitate. Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, cererea sa de scutire a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(77)

Astfel cum a fost subliniat în considerentul 47, o altă societate a furnizat informații false și a împiedicat accesul la informațiile solicitate. Prin urmare, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, cererea sa de scutire a trebuit să fie respinsă.

| (78) | O a treia societate din Republica Coreea nu a exportat produsul nici în timpul, nici după perioada de anchetă și nu s-a putut stabili nicio concluzie referitoare la natura operațiunilor sale. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a putut acorda nici o scutire. Cu toate acestea, dacă va rezulta, după extinderea măsurilor antidumping în vigoare, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4) și articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, situația societății în cauză poate fi reexaminată la cerere. |
| --- | --- |

(78)

O a treia societate din Republica Coreea nu a exportat produsul nici în timpul, nici după perioada de anchetă și nu s-a putut stabili nicio concluzie referitoare la natura operațiunilor sale. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a putut acorda nici o scutire. Cu toate acestea, dacă va rezulta, după extinderea măsurilor antidumping în vigoare, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4) și articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, situația societății în cauză poate fi reexaminată la cerere.

| (79) | Această a treia societate a obiectat și și-a reiterat cererea de scutire. Cu toate acestea, nu a prezentat informații și elemente de probă noi care ar fi putut să modifice decizia de mai sus. Prin urmare, cererea acesteia nu a putut fi acceptată. |
| --- | --- |

(79)

Această a treia societate a obiectat și și-a reiterat cererea de scutire. Cu toate acestea, nu a prezentat informații și elemente de probă noi care ar fi putut să modifice decizia de mai sus. Prin urmare, cererea acesteia nu a putut fi acceptată.

| (80) | Niciuna dintre societățile coreene care au cooperat nu s-au dovedit a eluda măsurile. În plus, niciuna dintre societățile care solicită scutiri nu este afiliată societăților care sunt angajate în acțiuni de eludare. În special, este specificat faptul că patru dintre producătorii în cauză sunt afiliați societăților din RPC care fac obiectul măsurilor inițiale. Totuși, nu există elemente de probă care să ateste că aceste relații au fost stabilite sau utilizate în vederea eludării măsurilor în vigoare privind importurile originare din China. Prin urmare, ar trebui acordate scutiri tuturor societăților care au cooperat care nu sunt menționate în considerentele 76-78. |
| --- | --- |

(80)

Niciuna dintre societățile coreene care au cooperat nu s-au dovedit a eluda măsurile. În plus, niciuna dintre societățile care solicită scutiri nu este afiliată societăților care sunt angajate în acțiuni de eludare. În special, este specificat faptul că patru dintre producătorii în cauză sunt afiliați societăților din RPC care fac obiectul măsurilor inițiale. Totuși, nu există elemente de probă care să ateste că aceste relații au fost stabilite sau utilizate în vederea eludării măsurilor în vigoare privind importurile originare din China. Prin urmare, ar trebui acordate scutiri tuturor societăților care au cooperat care nu sunt menționate în considerentele 76-78.

| (81) | Se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a acestor scutiri. Aceste măsuri speciale prevăd prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping extinse, aplicabile pentru toate societățile din Republica Coreea care nu sunt scutite. |
| --- | --- |

(81)

Se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a acestor scutiri. Aceste măsuri speciale prevăd prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping extinse, aplicabile pentru toate societățile din Republica Coreea care nu sunt scutite.

| (82) | Ceilalți exportatori în cauză care nu au fost contactați de Comisie în cadrul prezentei proceduri și care intenționează să depună o cerere de scutire de taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, trebuie să completeze un chestionar, pentru a permite Comisiei să stabilească dacă o astfel de scutire este justificată. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea va trebui să fie prezentată Comisiei împreună cu toate informațiile relevante. |
| --- | --- |

(82)

Ceilalți exportatori în cauză care nu au fost contactați de Comisie în cadrul prezentei proceduri și care intenționează să depună o cerere de scutire de taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, trebuie să completeze un chestionar, pentru a permite Comisiei să stabilească dacă o astfel de scutire este justificată. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea va trebui să fie prezentată Comisiei împreună cu toate informațiile relevante.

| (83) | Prin urmare, în cazul în care scutirea este justificată, Comisia va propune modificarea regulamentului după consultarea Comitetului consultativ. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor pe care aceasta le conține. |
| --- | --- |

(83)

Prin urmare, în cazul în care scutirea este justificată, Comisia va propune modificarea regulamentului după consultarea Comitetului consultativ. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor pe care aceasta le conține.

6.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (84) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a concluziilor finale, |
| --- | --- |

(84)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile care au condus la concluziile de mai sus și au fost invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a concluziilor finale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Taxa antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm, originare din Republica Populară Chineză, se extinde la importurile de cabluri și parâme din oțel, inclusiv cabluri și parâme închise, excluzând cabluri și parâme din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale de peste 3 mm, expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (coduri TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 și 7312109813), cu excepția celor produse de societățile enumerate mai jos:

| Țara | Societatea | Cod suplimentar TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republica Coreea | Bosung Wire Rope Co., Ltd., 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd., 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd., 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd., 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd., 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Țara

Societatea

Cod suplimentar TARIC

Republica Coreea

Bosung Wire Rope Co., Ltd., 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd., 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd., 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd., 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd., 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

(2)   Cererile de scutiri acordate societăților special menționate la alineatul (1) sau autorizate de Comisie în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) sunt condiționate de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile care să fie conformă cu cerințele stabilite în anexă. În cazul în care această factură nu este prezentată, taxa antidumping instituită de alineatul (1) se aplică.

(3)   Taxa extinsă de alineatul (1) al prezentului articol este colectată în ceea ce privește importurile expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 734/2009 și cu articolele 13 alineatul (3) și 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, cu excepția celor produse de societățile enumerate la alineatul (1).

(4)   Se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Ancheta deschisă de Regulamentul (CE) nr. 734/2009 referitoare la o eventuală eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 la importurile de parâme și cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză prin importuri de parâme și cabluri din oțel expediate din Malaysia, declarate sau nu ca originare din Malaysia, și de supunere a acestor importuri înregistrării, este încheiată.

Articolul 3

(1)   Cererile de scutire de la taxa extinsă prin articolul 1 se formulează în scris în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și trebuie semnate de către o persoană autorizată să reprezinte entitatea care solicită scutirea. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

(2)   În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, după consultarea Comitetului consultativ, Comisia poate autoriza, prin decizie, scutirea importurilor societăților care nu eludează măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 de taxa extinsă prevăzută la articolul 1.

Articolul 4

Autoritățile vamale sunt invitate să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 734/2009.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 26 aprilie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 217, 17.8.1999, p. 1.

2

(3)  JO L 328, 30.10.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 120, 24.4.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 299, 16.11.2005, p. 1.

5

(6)  JO L 208, 12.8.2009, p. 7.

6

---

ANEXĂ

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (2) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Eu, subsemnatul, certific că (volumul) de [produsul în cauză] vândut pentru export în Uniunea Europeană acoperit de această factură, a fost produs de către (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Eu, subsemnatul, certific că (volumul) de [produsul în cauză] vândut pentru export în Uniunea Europeană acoperit de această factură, a fost produs de către (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.”

| 3. | Data și semnătura. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura.

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/13

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 401/2010 AL COMISIEI

din 7 mai 2010

de modificare și corectare a Regulamentului (CE) nr. 607/2009 de stabilire a unor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, mențiunile tradiționale, etichetarea și prezentarea anumitor produse vitivinicole

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 121 primul paragraf literele (k), (l) și (m) și articolul 203b, coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 (2) al Comisiei, controalele anuale asupra vinurilor cu denumire de origine sau indicație geografică protejate se desfășoară prin sondaj, prin eșantionare sau prin control sistematic, ținând cont de faptul că doar controalele prin sondaj pot fi combinate cu eșantionarea. Unele state membre, care până în prezent au privilegiat controalele sistematice, înregistrează progrese și doresc acum să poată combina toate cele trei forme de controale. Prin urmare, statelor membre trebuie să li se ofere mai multă flexibilitate în privința sistemelor de control anual. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 (2) al Comisiei, controalele anuale asupra vinurilor cu denumire de origine sau indicație geografică protejate se desfășoară prin sondaj, prin eșantionare sau prin control sistematic, ținând cont de faptul că doar controalele prin sondaj pot fi combinate cu eșantionarea. Unele state membre, care până în prezent au privilegiat controalele sistematice, înregistrează progrese și doresc acum să poată combina toate cele trei forme de controale. Prin urmare, statelor membre trebuie să li se ofere mai multă flexibilitate în privința sistemelor de control anual.

| (2) | După adoptarea Regulamentului (CE) nr. 607/2009, s-a dovedit că acesta conține anumite erori tehnice care ar ebui corectate. De exemplu, denumirea soiului de struguri de vinificație „Montepulciano” a fost menționată în mod eronat în partea B a anexei XV și, prin urmare, trebuie mutată în partea A a anexei respective. Pentru mai multă claritate, trebuie îmbunătățită, de asemenea, ortografierea anumitor dispoziții. |
| --- | --- |

(2)

După adoptarea Regulamentului (CE) nr. 607/2009, s-a dovedit că acesta conține anumite erori tehnice care ar ebui corectate. De exemplu, denumirea soiului de struguri de vinificație „Montepulciano” a fost menționată în mod eronat în partea B a anexei XV și, prin urmare, trebuie mutată în partea A a anexei respective. Pentru mai multă claritate, trebuie îmbunătățită, de asemenea, ortografierea anumitor dispoziții.

| (3) | Pentru ca textul Regulamentului (CE) nr. 607/2009 să fie clar și coerent, trebuie reelaborate sau detaliate anumite dispoziții. Este, mai precis, cazul dispozițiilor aplicabile țărilor terțe, cărora trebuie să li se permită utilizarea anumitor indicații opționale, dacă îndeplinesc condiții echivalente celor impuse statelor membre. De asemenea, este cazul anexei XII, a cărei terminologie trebuie armonizată cu cea din lista denumirilor de origine protejată, așa cum apare aceasta în registru. Pentru mai multă precizie în materie de etichetare și prezentare, trebuie introduse noi dispoziții. |
| --- | --- |

(3)

Pentru ca textul Regulamentului (CE) nr. 607/2009 să fie clar și coerent, trebuie reelaborate sau detaliate anumite dispoziții. Este, mai precis, cazul dispozițiilor aplicabile țărilor terțe, cărora trebuie să li se permită utilizarea anumitor indicații opționale, dacă îndeplinesc condiții echivalente celor impuse statelor membre. De asemenea, este cazul anexei XII, a cărei terminologie trebuie armonizată cu cea din lista denumirilor de origine protejată, așa cum apare aceasta în registru. Pentru mai multă precizie în materie de etichetare și prezentare, trebuie introduse noi dispoziții.

| (4) | Australia a solicitat includerea unor noi denumiri de soiuri de struguri de vinificație în partea B a anexei XV la Regulamentul (CE) nr. 607/2009. În urma examinării amănunțite a solicitării privind condițiile stabilite la articolul 62 alineatul (1) litera (b) și la articolul 62 alineatul (4) din regulamentul menționat, Comisia trebuie să includă Australia în anexa respectivă, în coloana corespunzătoare denumirilor respectivelor soiuri de struguri de vinificație. |
| --- | --- |

(4)

Australia a solicitat includerea unor noi denumiri de soiuri de struguri de vinificație în partea B a anexei XV la Regulamentul (CE) nr. 607/2009. În urma examinării amănunțite a solicitării privind condițiile stabilite la articolul 62 alineatul (1) litera (b) și la articolul 62 alineatul (4) din regulamentul menționat, Comisia trebuie să includă Australia în anexa respectivă, în coloana corespunzătoare denumirilor respectivelor soiuri de struguri de vinificație.

| (5) | Acordul între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind comerțul cu vin (3) conține o listă a denumirilor soiurilor de vin care pot fi utilizate ca indicații la etichetare. Astfel, Statele Unite ale Americii trebuie incluse în partea B a anexei XV la Regulamentul (CE) nr. 607/2009, în coloana corespunzătoare denumirilor respectivelor soiuri de struguri de vinificație. |
| --- | --- |

(5)

Acordul între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind comerțul cu vin (3) conține o listă a denumirilor soiurilor de vin care pot fi utilizate ca indicații la etichetare. Astfel, Statele Unite ale Americii trebuie incluse în partea B a anexei XV la Regulamentul (CE) nr. 607/2009, în coloana corespunzătoare denumirilor respectivelor soiuri de struguri de vinificație.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 607/2009 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 607/2009 trebuie modificat în consecință.

| (7) | Pentru a evita poverile administrative legate de costurile de certificare, precum și dificultățile comerciale, modificările propuse prin prezentul regulament trebuie să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (CE) nr. 607/2009, adică de la 1 august 2009. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a evita poverile administrative legate de costurile de certificare, precum și dificultățile comerciale, modificările propuse prin prezentul regulament trebuie să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (CE) nr. 607/2009, adică de la 1 august 2009.

| (8) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 607/2009 se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 18, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   «Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate», ținut la zi de Comisie în conformitate cu articolul 118n din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), denumit în continuare «registrul», este inclus în baza de date electronice «E-Bacchus». |
| --- | --- |

(1)

La articolul 18, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   «Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate», ținut la zi de Comisie în conformitate cu articolul 118n din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), denumit în continuare «registrul», este inclus în baza de date electronice «E-Bacchus».

| (2) | Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 24
  Notificarea operatorilor
  Toți operatorii care doresc să participe la întregul proces de producție sau ambalare a unui produs cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată ori la o parte din acesta trebuie declarați la autoritatea de control competentă menționată la articolul 118o din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.”; |
| --- | --- |

(2)

Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 24

Notificarea operatorilor

Toți operatorii care doresc să participe la întregul proces de producție sau ambalare a unui produs cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată ori la o parte din acesta trebuie declarați la autoritatea de control competentă menționată la articolul 118o din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.”;

| (3) | Articolul 25 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1),






  (i) | paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Controlul anual se desfășoară în statul membru în care a avut loc producția în conformitate cu caietul de sarcini al produsului și se efectuează:






  (a) | prin controale prin sondaj pe baza unei analize a riscurilor sau |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Articolul 25 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1),

(i)

paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:

„Controlul anual se desfășoară în statul membru în care a avut loc producția în conformitate cu caietul de sarcini al produsului și se efectuează:

(a)

prin controale prin sondaj pe baza unei analize a riscurilor sau

| (b) | prin eșantionare sau |
| --- | --- |

(b)

prin eșantionare sau

| (c) | în mod sistematic sau |
| --- | --- |

(c)

în mod sistematic sau

| (d) | printr-o combinație a oricărora dintre metodele menționate.”; |
| --- | --- |

(d)

printr-o combinație a oricărora dintre metodele menționate.”;

| (ii) | al cincilea paragraf se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

al cincilea paragraf se elimină;

| (b) | la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | rezultatele examinărilor menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) și la alineatul (2) dovedesc faptul că produsul în cauză îndeplinește condițiile prevăzute în caietul de sarcini și prezintă toate caracteristicile corespunzătoare denumirii de origine sau indicației geografice în cauză;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

rezultatele examinărilor menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) și la alineatul (2) dovedesc faptul că produsul în cauză îndeplinește condițiile prevăzute în caietul de sarcini și prezintă toate caracteristicile corespunzătoare denumirii de origine sau indicației geografice în cauză;”;

| (4) | La articolul 56, alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | prin «îmbuteliator» se înțelege o persoană fizică sau juridică sau o asociație de astfel de persoane care sunt stabilite în Uniunea Europeană și care desfășoară activități de îmbuteliere sau dispun îmbutelierea în numele lor.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

La articolul 56, alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

prin «îmbuteliator» se înțelege o persoană fizică sau juridică sau o asociație de astfel de persoane care sunt stabilite în Uniunea Europeană și care desfășoară activități de îmbuteliere sau dispun îmbutelierea în numele lor.”;

| (b) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | prin «adresă» se înțelege indicarea regiunii administrative locale și a statului membru sau a țării terțe în care își are sediul social îmbuteliatorul, producătorul, vânzătorul sau importatorul.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

prin «adresă» se înțelege indicarea regiunii administrative locale și a statului membru sau a țării terțe în care își are sediul social îmbuteliatorul, producătorul, vânzătorul sau importatorul.”;

| (5) | Articolul 63 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Costurile certificării sunt suportate de către operatorii care se supun acesteia, cu excepția cazului în care statele membre decid altfel.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Articolul 63 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Costurile certificării sunt suportate de către operatorii care se supun acesteia, cu excepția cazului în care statele membre decid altfel.”;

| (b) | la alineatul (7), se adaugă următorul paragraf:
  „În cazul Regatului Unit, numele statului membru poate fi înlocuit cu numele unei anumite țări care face parte din Regatul Unit.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (7), se adaugă următorul paragraf:

„În cazul Regatului Unit, numele statului membru poate fi înlocuit cu numele unei anumite țări care face parte din Regatul Unit.”;

| (6) | La articolul 64, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Alineatul (1) nu se aplică produselor menționate la punctele 3, 8 și 9 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 dacă condițiile de utilizare a indicației privind conținutul de zahăr sunt reglementate de statul membru sau stabilite prin normele aplicabile țării terțe în cauză, inclusiv, în cazul țărilor terțe, prin normele create de organizațiile profesionale reprezentative.”; |
| --- | --- |

(6)

La articolul 64, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Alineatul (1) nu se aplică produselor menționate la punctele 3, 8 și 9 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 dacă condițiile de utilizare a indicației privind conținutul de zahăr sunt reglementate de statul membru sau stabilite prin normele aplicabile țării terțe în cauză, inclusiv, în cazul țărilor terțe, prin normele create de organizațiile profesionale reprezentative.”;

| (7) | La articolul 67 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru utilizarea denumirii unei unități geografice mai mici decât aria care stă la baza denumirii de origine sau a indicației geografice, trebuie bine stabilită aria unității geografice în cauză. Statele membre pot stabili norme în ceea ce privește utilizarea acestor unități geografice. Cel puțin 85 % dintre strugurii din care a fost produs vinul trebuie să provină din acea unitate geografică de dimensiuni mai mici. Acest procent nu include:






  (a) | produsele utilizate pentru îndulcire, «licoarea de expediție» sau «licoarea de tiraj», indiferent de cantitate sau |
| --- | --- | --- |

(7)

La articolul 67 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru utilizarea denumirii unei unități geografice mai mici decât aria care stă la baza denumirii de origine sau a indicației geografice, trebuie bine stabilită aria unității geografice în cauză. Statele membre pot stabili norme în ceea ce privește utilizarea acestor unități geografice. Cel puțin 85 % dintre strugurii din care a fost produs vinul trebuie să provină din acea unitate geografică de dimensiuni mai mici. Acest procent nu include:

(a)

produsele utilizate pentru îndulcire, «licoarea de expediție» sau «licoarea de tiraj», indiferent de cantitate sau

| (b) | produsele prevăzute la punctul 3 literele (e) și (f) din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, indiferent de cantitate. |
| --- | --- |

(b)

produsele prevăzute la punctul 3 literele (e) și (f) din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, indiferent de cantitate.

Procentul rămas de 15 % trebuie să provină din aria geografică delimitată a denumirii de origine sau a indicației geografice în cauză.”;

| (8) | Anexa XII se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(8)

Anexa XII se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament;

| (9) | Anexa XV se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(9)

Anexa XV se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament;

| (10) | La punctul 4 litera (b) din anexa XVII, prima și a doua liniuță se înlocuiesc cu următoarele:






  „— | Tokaj, |
| --- | --- | --- |

(10)

La punctul 4 litera (b) din anexa XVII, prima și a doua liniuță se înlocuiesc cu următoarele:

„—

Tokaj,

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj”. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 august 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 193, 24.7.2009, p. 60.

2

(3)  JO L 87, 24.3.2006, p. 2.

3

(4)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.”.

4

---

ANEXA I

„ANEXA XII

LISTA MENȚIUNILOR TRADIȚIONALE PREVAZUTE LA ARTICOLUL 40

| Mențiuni tradiționale | Limba | Vinuri (1) | Rezumatul definiției/condițiilor de utilizare (2) | Țări terțe în cauză |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PARTEA A:   Mențiuni tradiționale prevăzute la articolul 118u alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 |
| BELGIA |
| Appellation d'origine contrôlée | franceză | DOP

  (1, 4) | Mențiuni tradiționale utilizate în locul mențiunii «indicație geografică protejată» | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | olandeză | DOP

  (1, 4) | |
| Landwijn | olandeză | IGP

  (1) | Mențiuni tradiționale utilizate în locul mențiunii «indicație geografică protejată» | |
| Vin de pays | franceză | IGP

  (1) | |
| BULGARIA |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (denumire de origine garantată) | bulgară | DOP

  (1, 3, 4) | Mențiuni tradiționale utilizate în locul «denumirii de origine protejate» sau al «indicației geografice protejate»
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (denumire de origine garantată și controlată) | bulgară | DOP

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (vin dulce nobil) | bulgară | DOP

  (3) | |
| Pегионално вино

  (vin regional) | bulgară | IGP

  (1, 3, 4) | |
| REPUBLICA CEHĂ |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | cehă | DOP

  (4) | Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri recoltați dintr-o podgorie determinată situată în aria în cauză; producția de vin utilizată pentru obținerea vinului spumant de calitate fabricat într-o anumită regiune s-a desfășurat în cadrul regiunii viticole respective, în aria determinată; nu s-a depășit producția la hectar; vinul este conform cerințelor de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare. | |
| Jakostní víno | cehă | DOP

  (1) | Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri recoltați dintr-o podgorie determinată situată în aria în cauză; nu s-a mărit randamentul la hectar strugurii din care s-a obținut vinul au atins un conținut de zahăr de cel puțin 15° NM; recoltarea și producerea vinului, cu excepția îmbutelierii, s-au desfășurat în regiunea viticolă în cauză; vinul este conform cerințelor de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare. | |
| Jakostní víno odrůdové | cehă | DOP

  (1) | Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă, must de struguri, vin produs din struguri recoltați dintr-o anumită podgorie sau prin amestecul de vinuri de calitate din cel mult trei soiuri. | |
| Jakostní víno známkové | cehă | DOP

  (1) | Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă, must de struguri, eventual din vinul produs din struguri recoltați dintr-o anumită podgorie. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, completat cu:






  — | Kabinetní víno |

Mențiuni tradiționale

Limba

Vinuri (1)

Rezumatul definiției/condițiilor de utilizare (2)

Țări terțe în cauză

PARTEA A:   Mențiuni tradiționale prevăzute la articolul 118u alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

BELGIA

Appellation d'origine contrôlée

franceză

DOP

(1, 4)

Mențiuni tradiționale utilizate în locul mențiunii «indicație geografică protejată»

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

olandeză

DOP

(1, 4)

Landwijn

olandeză

IGP

(1)

Mențiuni tradiționale utilizate în locul mențiunii «indicație geografică protejată»

Vin de pays

franceză

IGP

(1)

BULGARIA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(denumire de origine garantată)

bulgară

DOP

(1, 3, 4)

Mențiuni tradiționale utilizate în locul «denumirii de origine protejate» sau al «indicației geografice protejate»

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(denumire de origine garantată și controlată)

bulgară

DOP

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(vin dulce nobil)

bulgară

DOP

(3)

Pегионално вино

(vin regional)

bulgară

IGP

(1, 3, 4)

REPUBLICA CEHĂ

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

cehă

DOP

(4)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri recoltați dintr-o podgorie determinată situată în aria în cauză; producția de vin utilizată pentru obținerea vinului spumant de calitate fabricat într-o anumită regiune s-a desfășurat în cadrul regiunii viticole respective, în aria determinată; nu s-a depășit producția la hectar; vinul este conform cerințelor de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare.

Jakostní víno

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri recoltați dintr-o podgorie determinată situată în aria în cauză; nu s-a mărit randamentul la hectar strugurii din care s-a obținut vinul au atins un conținut de zahăr de cel puțin 15° NM; recoltarea și producerea vinului, cu excepția îmbutelierii, s-au desfășurat în regiunea viticolă în cauză; vinul este conform cerințelor de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare.

Jakostní víno odrůdové

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă, must de struguri, vin produs din struguri recoltați dintr-o anumită podgorie sau prin amestecul de vinuri de calitate din cel mult trei soiuri.

Jakostní víno známkové

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă, must de struguri, eventual din vinul produs din struguri recoltați dintr-o anumită podgorie.

Jakostní víno s přívlastkem, completat cu:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă sau must de struguri, eventual din vinul produs din strugurii recoltați dintr-o podgorie determinată, situată în zona sau sub-zona în cauză; unde nu s-a depășit randamentul la hectar; vinul a fost produs din struguri ale căror origine, conținut de zahăr și greutate, dacă este cazul, soiul sau amestecul de soiuri sau infectarea cu putregai cenușiu Botrytis cinerea P. sub formă de putregai nobil au fost verificate de către Autoritatea de inspecție și îndeplinesc cerințele unui anumit tip de vin de calitate cu proprietăți sau prin amestecarea mai multor vinuri de calitate cu proprietăți; vinul este conform cu cerințele de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare, vinul a fost clasificat de către Autoritatea de inspecție drept vin de calitate cu una dintre următoarele proprietăți:

| — | «Kabinetní víno» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 19° NM, |
| --- | --- |

—

«Kabinetní víno» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 19° NM,

| — | «Pozdní sběr» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 21° NM, |
| --- | --- |

—

«Pozdní sběr» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 21° NM,

| — | «Výběr z hroznů» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 24° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z hroznů» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 24° NM,

| — | «Výběr z bobulí» poate fi obținut numai din boabe selecționate cu conținut de zahăr de cel puțin 27° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z bobulí» poate fi obținut numai din boabe selecționate cu conținut de zahăr de cel puțin 27° NM,

| — | «Výběr z cibéb» poate fi obținut numai din boabe selecționate, afectate de putregai nobil sau din boabe supramaturate, care au atins un conținut de zahăr de cel puțin 32° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z cibéb» poate fi obținut numai din boabe selecționate, afectate de putregai nobil sau din boabe supramaturate, care au atins un conținut de zahăr de cel puțin 32° NM,

| — | «Ledové víno» poate fi obținut numai din struguri recoltați la temperaturi scăzute de maximum –7 °C care, pe parcursul recoltării și prelucrării, au fost lăsați înghețați și din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM, |
| --- | --- |

—

«Ledové víno» poate fi obținut numai din struguri recoltați la temperaturi scăzute de maximum –7 °C care, pe parcursul recoltării și prelucrării, au fost lăsați înghețați și din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM,

| — | «Slámové víno» poate fi obținut numai din struguri depozitați, înainte de prelucrare, pe paie sau stuf, dacă este cazul atârnați, într-o încăpere ventilată, timp de cel puțin trei luni, din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM. |
| --- | --- |

—

«Slámové víno» poate fi obținut numai din struguri depozitați, înainte de prelucrare, pe paie sau stuf, dacă este cazul atârnați, într-o încăpere ventilată, timp de cel puțin trei luni, din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM.

Pozdní sběr

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri recoltați dintr-o podgorie determinată situată în aria în cauză; nu s-a mărit randamentul la hectar; strugurii din care s-a obținut vinul au atins un conținut de zahăr de cel puțin 21° NM; recoltarea și producerea vinului, cu excepția îmbutelierii, s-au desfășurat în regiunea viticolă în cauză; vinul este conform cu cerințele de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare.

Víno s přívlastkem, completat cu:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din struguri, pulpă sau must de struguri, eventual din vinul produs din strugurii recoltați dintr-o podgorie determinată, situată în zona sau sub-zona în cauză, unde randamentul la hectar nu a fost depășit; vinul a fost produs din struguri ale căror origine, conținut de zahăr și greutate, dacă este cazul, soiul sau amestecul de soiuri sau infectarea cu putregai cenușiu Botrytis cinerea P. sub formă de putregai nobil au fost verificate de către Autoritatea de inspecție și îndeplinesc cerințele unui anumit tip de vin de calitate cu proprietăți sau prin amestecarea mai multor vinuri de calitate cu proprietăți; vinul este conform cu cerințele de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare, vinul a fost clasificat de către Autoritatea de inspecție drept vin de calitate cu una dintre următoarele proprietăți:

| — | «Kabinetní víno» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 19° NM, |
| --- | --- |

—

«Kabinetní víno» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 19° NM,

| — | «Pozdní sběr» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 21° NM, |
| --- | --- |

—

«Pozdní sběr» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 21° NM,

| — | «Výběr z hroznů» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 24° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z hroznů» se poate obține numai din struguri al căror conținut de zahăr atinge cel puțin 24° NM,

| — | «Výběr z bobulí» poate fi obținut numai din boabe selecționate cu conținut de zahăr de cel puțin 27° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z bobulí» poate fi obținut numai din boabe selecționate cu conținut de zahăr de cel puțin 27° NM,

| — | «Výběr z cibéb» poate fi obținut numai din boabe selecționate, afectate de putregai nobil sau din boabe supramaturate, care au atins un conținut de zahăr de cel puțin 32° NM, |
| --- | --- |

—

«Výběr z cibéb» poate fi obținut numai din boabe selecționate, afectate de putregai nobil sau din boabe supramaturate, care au atins un conținut de zahăr de cel puțin 32° NM,

| — | «Ledové víno» poate fi obținut numai din struguri recoltați la temperaturi scăzute de maximum –7° C care, pe parcursul recoltării și prelucrării, au fost lăsați înghețați și din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM, |
| --- | --- |

—

«Ledové víno» poate fi obținut numai din struguri recoltați la temperaturi scăzute de maximum –7° C care, pe parcursul recoltării și prelucrării, au fost lăsați înghețați și din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM,

| — | «Slámové víno» poate fi obținut numai din struguri depozitați, înainte de prelucrare, pe paie sau stuf, dacă este cazul atârnați, într-o încăpere ventilată, timp de cel puțin trei luni, din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM. |
| --- | --- |

—

«Slámové víno» poate fi obținut numai din struguri depozitați, înainte de prelucrare, pe paie sau stuf, dacă este cazul atârnați, într-o încăpere ventilată, timp de cel puțin trei luni, din care s-a obținut must cu un conținut de zahăr de cel puțin 27° NM.

Jakostní likérové víno

cehă

DOP

(3)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară produs din struguri recoltați din podgoria în cauză, situată în regiunea specifică; nu s-a depășit randamentul la hectar; producția s-a desfășurat în regiunea viticolă în cauză de unde au fost recoltați strugurii; vinul este conform cu cerințele de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare.

Zemské víno

cehă

IGP

(1)

Vin produs din struguri recoltați pe teritoriul Republicii Cehe din care se poate obține vin de calitate în regiunea respectivă sau din soiurile introduse pe lista soiurilor din cadrul normelor juridice de punere în aplicare; vinul poate fi etichetat numai cu indicația geografică prevăzută de normele juridice de punere în aplicare; pentru obținerea vinului de masă cu indicație geografică se pot utiliza numai strugurii al căror conținut de zahăr este de cel puțin 14° NM și care au fost recoltați în cadrul unității geografice care poartă indicația geografică în conformitate cu prezentul alineat și îndeplinește cerințele de calitate prevăzute de normele juridice de punere în aplicare; utilizarea denumirii altei unități geografice decât cea menționată în cadrul normelor juridice de punere în aplicare este interzisă.

Víno originální certifikace (VOC sau V.O.C.)

cehă

DOP

(1)

Vinul trebuie produs pe o suprafață egală cu sau mai restrânsă decât regiunea viticolă; producătorul trebuie să fie membru al unei asociații autorizate să atribuie denumirea unui vin cu certificarea originii, conform prezentului document; vinul îndeplinește cel puțin cerințele de calitate aplicabile vinului de calitate, conform prezentului document; vinul este conform cu condițiile stabilite în decizia privind capacitatea de a atribui denumirea vinului cu certificare de origine; în rest, vinul trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în prezentul document pentru tipuri specifice de vin.

DANEMARCA

Regional vin

daneză

IGP

(1, 3, 4)

Vin sau vin spumant produs în Danemarca în conformitate cu normele stabilite în legislația națională. «Vinul regional» este supus unei evaluări organoleptice și analitice. Natura și caracterul său se datorează parțial zonei de producție, strugurilor utilizați și măiestriei producătorului și vinificatorului.

GERMANIA

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), completat cu:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

germană

DOP

(1)

Categorie globală de vinuri cu proprietăți speciale, care au ajuns la o anumită densitate minimă de must și care nu sunt îmbogățite (nici îndulcite, nici îmbogățite cu must de struguri concentrat), completate cu una dintre următoarele mențiuni:

| — | (Kabinett): Primul nivel de calitate al vinurilor de calitate cu proprietăți speciale (Prädikatsweine); vinurile Kabinett sunt ușoare și rafinate, ajungând la 67-85 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune; |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Primul nivel de calitate al vinurilor de calitate cu proprietăți speciale (Prädikatsweine); vinurile Kabinett sunt ușoare și rafinate, ajungând la 67-85 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune;

| — | (Spätlese): Vin de calitate cu proprietăți speciale, cu o densitate a mustului cuprinsă între 76 și 95 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune; strugurii trebuie recoltați târziu și trebuie să fie la maturitate deplină; vinurile Spätlese au un buchet puternic (nu neapărat dulce); |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Vin de calitate cu proprietăți speciale, cu o densitate a mustului cuprinsă între 76 și 95 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune; strugurii trebuie recoltați târziu și trebuie să fie la maturitate deplină; vinurile Spätlese au un buchet puternic (nu neapărat dulce);

| — | (Auslese): Obținut din struguri individuali, selecționați și la maturitate deplină, care pot fi concentrați cu botrytis cinerea, cu o densitate a mustului cuprinsă între 85 și 100 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune; |
| --- | --- |

—

(Auslese): Obținut din struguri individuali, selecționați și la maturitate deplină, care pot fi concentrați cu botrytis cinerea, cu o densitate a mustului cuprinsă între 85 și 100 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri și de regiune;

| — | (Beerenauslese): Obținut din boabe special selecționate și la maturitate deplină, cu concentrație ridicată de zahăr datorită botrytis cinerea (putregaiul nobil); cel mai adesea recoltate la câtva timp după recoltarea obișnuită. Densitatea mustului trebuie să fie cuprinsă între 110 și 125 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri sau de regiune: vinuri foarte dulci și cu capacitate mare de conservare; |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Obținut din boabe special selecționate și la maturitate deplină, cu concentrație ridicată de zahăr datorită botrytis cinerea (putregaiul nobil); cel mai adesea recoltate la câtva timp după recoltarea obișnuită. Densitatea mustului trebuie să fie cuprinsă între 110 și 125 de grade Öchsle, în funcție de soiul de struguri sau de regiune: vinuri foarte dulci și cu capacitate mare de conservare;

| — | (Trockenbeerenauslese): Nivelul cel mai înalt al vinurilor de calitate cu proprietăți speciale (Prädikatswein), cu o densitate a mustului care depășește 150 de grade Öchsle. Vinurile din această categorie se obțin din struguri atent selecționați, supramaturați, al căror suc a fost concentrat cu botrytis cinerea (putregai nobil). Boabele sunt zbârcite ca stafidele. Vinurile obținute sunt o dulce încântare și conțin alcool puțin; |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): Nivelul cel mai înalt al vinurilor de calitate cu proprietăți speciale (Prädikatswein), cu o densitate a mustului care depășește 150 de grade Öchsle. Vinurile din această categorie se obțin din struguri atent selecționați, supramaturați, al căror suc a fost concentrat cu botrytis cinerea (putregai nobil). Boabele sunt zbârcite ca stafidele. Vinurile obținute sunt o dulce încântare și conțin alcool puțin;

| — | (Eiswein): Pentru a obține Eiswein este nevoie de struguri recoltați pe timp geros, la temperaturi sub – 7 grade Celsius, presați înghețați; vin unic de calitate superioară, cu concentrații extrem de ridicate de dulceață și aciditate |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Pentru a obține Eiswein este nevoie de struguri recoltați pe timp geros, la temperaturi sub – 7 grade Celsius, presați înghețați; vin unic de calitate superioară, cu concentrații extrem de ridicate de dulceață și aciditate

Qualitätswein, completat sau nu cu b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

germană

DOP

(1)

Vin de calitate din ariile determinate, care a fost supus unei examinări analitice și organoleptice și care a îndeplinit condițiile referitoare la gradul de coacere a strugurilor (densitatea mustului din vin/grade Öchsle)

Qualitätslikörwein, completat cu b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

germană

DOP

(3)

Vin licoros de calitate din ariile determinate, care a fost supus unei examinări analitice și organoleptice și care a îndeplinit condițiile referitoare la gradul de coacere a strugurilor (densitatea mustului din vin/grade Öchsle)

Qualitätsperlwein, completat cu b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

germană

DOP

(8)

Vin petiant de calitate din ariile determinate, care a fost supus unei examinări analitice și organoleptice și care a îndeplinit condițiile referitoare la gradul de coacere a strugurilor (densitatea mustului din vin/grade Öchsle)

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

germană

DOP

(4)

Vin spumant de calitate din ariile determinate

Landwein

germană

IGP

(1)

Vin superior datorită densității ușor mai ridicate a mustului

Winzersekt (4)

germană

DOP

(1)

Vin spumant de calitate produs în zone viticole determinate, obținut din struguri recoltați în cadrul aceleiași exploatații viticole în care producătorul prelucrează strugurii în vin, din care se obțin vinurile spumante de calitate produse într-o zonă viticolă determinată; se aplică și grupurilor de producători.

GRECIA

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

greacă

DOP

(1, 3, 4, 15, 16)

Denumirea unei regiuni sau a unui loc anume, recunoscută din punct de vedere administrativ, folosită pentru a descrie vinurile conforme cu următoarele cerințe:

| — | sunt produse din struguri proveniți din soiuri de viță de vie de primă calitate din specia Vitis vinifera, care provin exclusiv din această arie geografică și sunt produse în cadrul acesteia, |
| --- | --- |

—

sunt produse din struguri proveniți din soiuri de viță de vie de primă calitate din specia Vitis vinifera, care provin exclusiv din această arie geografică și sunt produse în cadrul acesteia,

| — | sunt produse din struguri provenind din podgorii cu randament scăzut la hectar, |
| --- | --- |

—

sunt produse din struguri provenind din podgorii cu randament scăzut la hectar,

| — | calitatea și caracteristicile lor se datorează în principal sau exclusiv mediului geografic special și factorilor naturali și umani proprii. |
| --- | --- |

—

calitatea și caracteristicile lor se datorează în principal sau exclusiv mediului geografic special și factorilor naturali și umani proprii.

[L.D. 243/1969 și L.D. 427/76 privind îmbunătățirea și protejarea producției viticole]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

greacă

DOP

(3, 15)

În plus față de cerințele indispensabile ale vinurilor cu «appellation d’origine de qualité supérieure», vinurile care fac parte din această categorie trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

| — | sunt produse din struguri provenind din podgorii de primă calitate, cu randament scăzut la hectar, cultivate pe soluri corespunzătoare producției de vinuri de calitate, |
| --- | --- |

—

sunt produse din struguri provenind din podgorii de primă calitate, cu randament scăzut la hectar, cultivate pe soluri corespunzătoare producției de vinuri de calitate,

| — | se conformează anumitor cerințe privind sistemul de tăiere a viilor și conținutul minim de zahăr din must. |
| --- | --- |

—

se conformează anumitor cerințe privind sistemul de tăiere a viilor și conținutul minim de zahăr din must.

[L.D. 243/1969 și L.D. 427/76 privind îmbunătățirea și protejarea producției viticole]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

greacă

DOP

(3)

Vinuri care fac parte din categoria vinurilor cu «appellation d'origine contrôlée» sau «appellation d’origine de qualité supérieure» și care îndeplinesc, în plus, următoarele cerințe:

| — | provin din must de struguri cu o tărie alcoolică naturală inițială de cel puțin 12 % vol., |
| --- | --- |

—

provin din must de struguri cu o tărie alcoolică naturală inițială de cel puțin 12 % vol.,

| — | au o tărie alcoolică dobândită de cel puțin 15 % vol., dar care nu depășește 22 % vol., |
| --- | --- |

—

au o tărie alcoolică dobândită de cel puțin 15 % vol., dar care nu depășește 22 % vol.,

| — | au o tărie alcoolică totală de cel puțin 17,5 % vol. |
| --- | --- |

—

au o tărie alcoolică totală de cel puțin 17,5 % vol.

[L.D. 212/1982 privind înregistrarea vinurilor cu denumire de origine «Samos»]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

greacă

DOP

(3, 15, 16)

Vinuri care fac parte din categoria vinurilor cu «appellation d'origine contrôlée» sau «appellation d’origine de qualité supérieure» și care îndeplinesc, în plus, următoarele cerințe:

| — | sunt produse din struguri lăsați la soare sau la umbră, |
| --- | --- |

—

sunt produse din struguri lăsați la soare sau la umbră,

| — | sunt produse fără îmbogățire, |
| --- | --- |

—

sunt produse fără îmbogățire,

| — | au o tărie alcoolică naturală de cel puțin 17 % vol. (sau 300 grame de zahăr la litru). |
| --- | --- |

—

au o tărie alcoolică naturală de cel puțin 17 % vol. (sau 300 grame de zahăr la litru).

[L.D. 212/1982 privind înregistrarea vinurilor cu denumire de origine «Samos»]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

greacă

IGP

(1)

Vinuri produse exclusiv pe teritoriul Greciei și care în plus:

| — | în ceea ce privește vinurile cu mențiunea tradițională Retsina, se obțin din must de struguri tratat cu rășină de pin de Alep și |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește vinurile cu mențiunea tradițională Retsina, se obțin din must de struguri tratat cu rășină de pin de Alep și

| — | în ceea ce privește vinurile cu mențiunea tradițională Verntea, se obțin din struguri proveniți din podgoriile din Insula Zakynthos și îndeplinesc anumite condiții referitoare la soiurile de struguri utilizate, randamentele la hectar ale podgoriilor și conținutul de zahăr din must. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește vinurile cu mențiunea tradițională Verntea, se obțin din struguri proveniți din podgoriile din Insula Zakynthos și îndeplinesc anumite condiții referitoare la soiurile de struguri utilizate, randamentele la hectar ale podgoriilor și conținutul de zahăr din must.

[P.D. 514/1979 privind producția, controlul și protecția vinurilor rășinoase și M.D. 397779/92 privind stabilirea cerințelor pentru utilizarea «Mențiunii tradiționale Verntea din Zakynthos»]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

greacă

IGP

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Indicația face referire la o regiune sau o locație specifică recunoscută din punct de vedere administrativ, pentru a descrie vinurile care se conformează următoarelor cerințe:

| — | posedă o anumită calitate, un anumit prestigiu sau alte caracteristici legate de originea lor, |
| --- | --- |

—

posedă o anumită calitate, un anumit prestigiu sau alte caracteristici legate de originea lor,

| — | cel puțin 85 % din strugurii utilizați pentru obținerea lor provin exclusiv din aria geografică respectivă, iar procesul de producție se desfășoară, de asemenea, în această arie geografică, |
| --- | --- |

—

cel puțin 85 % din strugurii utilizați pentru obținerea lor provin exclusiv din aria geografică respectivă, iar procesul de producție se desfășoară, de asemenea, în această arie geografică,

| — | se obțin din soiuri de viță de vie clasificate din respectiva regiune, |
| --- | --- |

—

se obțin din soiuri de viță de vie clasificate din respectiva regiune,

| — | se obțin din struguri proveniți din podgorii plantate pe soluri prielnice viticulturii cu randament scăzut la hectar, |
| --- | --- |

—

se obțin din struguri proveniți din podgorii plantate pe soluri prielnice viticulturii cu randament scăzut la hectar,

| — | pentru fiecare, sunt stabilite tăria alcoolică naturală și dobândită |
| --- | --- |

—

pentru fiecare, sunt stabilite tăria alcoolică naturală și dobândită

[C.M.D. 392169/1999 Norme generale privind utilizarea mențiunii «Vin regional» pentru a descrie vinul de masă, modificat prin C.M.D. 321813/2007]

SPANIA

Denominación de origen (DO)

spaniolă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Denumirea unei regiuni, zone, localități sau arii determinate care a fost recunoscută din punct de vedere administrativ pentru a descrie vinurile care îndeplinesc următoarele condiții:

| — | sunt produse în regiunea, zona, localitatea sau aria determinată din struguri locali, |
| --- | --- |

—

sunt produse în regiunea, zona, localitatea sau aria determinată din struguri locali,

| — | se bucură de mare prestigiu în comerț datorită originii sale și |
| --- | --- |

—

se bucură de mare prestigiu în comerț datorită originii sale și

| — | își datorează, calitățile și caracteristicile în principal sau exclusiv trăsăturilor geografice care includ factorii naturali și umani. |
| --- | --- |

—

își datorează, calitățile și caracteristicile în principal sau exclusiv trăsăturilor geografice care includ factorii naturali și umani.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; alte norme juridice sunt stabilite în legislația menționată anterior și în alte legislații)

Chile

Denominación de origen calificada (DOCa)

spaniolă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

În plus față de cerințele indispensabile pentru «denominación de origen», mențiunea «denominación de origen calificada» trebuie să îndeplinească și următoarele condiții:

| — | au trecut cel puțin 10 ani de la recunoașterea sa drept «denominación de origen», |
| --- | --- |

—

au trecut cel puțin 10 ani de la recunoașterea sa drept «denominación de origen»,

| — | produsele protejate sunt comercializate numai îmbuteliate de la întreprinderile de vinificare înregistrate și situate în aria geografică determinată și |
| --- | --- |

—

produsele protejate sunt comercializate numai îmbuteliate de la întreprinderile de vinificare înregistrate și situate în aria geografică determinată și

| — | aria considerată aptă de a produce vinuri care pot purta respectiva denumire de origine este delimitată din punct de vedere cartografic de fiecare municipalitate. |
| --- | --- |

—

aria considerată aptă de a produce vinuri care pot purta respectiva denumire de origine este delimitată din punct de vedere cartografic de fiecare municipalitate.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; alte norme juridice sunt stabilite în legea menționată anterior și în alte acte legislative)

Vino de calidad con indicación geográfica

spaniolă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Vin produs într-o regiune, zonă, localitate sau arie determinată din struguri provenind din acel teritoriu, a cărui calitate, prestigiu sau caracteristici se datorează factorului geografic sau factorului uman sau ambilor, în ceea ce privește producerea strugurilor, în procesul de producție sau în cel de învechire. Aceste vinuri sunt identificate prin intermediul mențiunilor «vino de calidad de», urmate de denumirea regiunii, zonei, localității sau ariei determinate în care sunt produse.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; alte norme juridice sunt stabilite în legea menționată anterior și în alte legislații)

Vino de pago

spaniolă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Indică locația sau regiunea rurală care prezintă anumite caracteristici ale solului și un microclimat care o diferențiază și care o deosebesc de alte locații sau regiuni învecinate, al cărei nume este recunoscut și tradițional legat de cultura viței de vie din care se obțin vinuri cu caracteristici și calități unice și a cărei extindere maximă este limitată prin reglementări stabilite de administrația competentă, în conformitate cu caracteristicile proprii fiecărei regiuni. Extinderea nu poate fi egală și nici superioară niciuneia dintre mențiunile publice pe al căror teritoriu sau pe ale căror teritorii, în cazul în care sunt mai multe, aceasta este situată. Se înțelege că există o legătură cunoscută cu viticultura, atunci când denumirea acelui «pago» a fost utilizată în mod normal în comerț pentru identificarea vinurilor obținute acolo pe parcursul unei perioade de minimum 5 ani. Toți strugurii destinați producției de «vino de pago» trebuie să provină din podgoriile situate pe acel «pago», iar vinul obținut este depozitat și, dacă este cazul, învechit separat de alte vinuri.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; alte cerințe sunt stabilite în legea menționată anterior și în alte legislații)

Vino de pago calificado

spaniolă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

În cazul în care totalitatea unui «pago» este inclusă în sfera teritorială de aplicare a unei denumiri de origine calificată, vinul poate fi denumit «vin de pago calificado» și va fi întotdeauna denumit «de pago calificado», în cazul în care îndeplinește cerințele impuse vinurilor cu denumire de origine calificată și este înregistrat în acesta.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; alte norme juridice sunt stabilite în legea menționată anterior și în alte legislații)

Vino de la tierra

spaniolă

IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Cerințe privind utilizarea mențiunii tradiționale «vino de la tierra» însoțită de o indicație geografică:

| 1. | În regulamentul privind indicațiile geografice, pentru produsele la care se face referire la articolul 1 trebuie luate în considerare cel puțin, următoarele aspecte:






  (a) | categoria sau categoriile de vinuri pentru care se aplică mențiunea, |
| --- | --- | --- |

1.

În regulamentul privind indicațiile geografice, pentru produsele la care se face referire la articolul 1 trebuie luate în considerare cel puțin, următoarele aspecte:

(a)

categoria sau categoriile de vinuri pentru care se aplică mențiunea,

| (b) | denumirea indicației geografice care urmează a fi utilizată, |
| --- | --- |

(b)

denumirea indicației geografice care urmează a fi utilizată,

| (c) | limita exactă a ariei geografice, |
| --- | --- |

(c)

limita exactă a ariei geografice,

| (d) | indicarea soiurilor de struguri care urmează a fi utilizate, |
| --- | --- |

(d)

indicarea soiurilor de struguri care urmează a fi utilizate,

| (e) | valoarea minimă a gradației alcoolice volumice naturale a diferitelor tipuri de vin care pot purta mențiunea, |
| --- | --- |

(e)

valoarea minimă a gradației alcoolice volumice naturale a diferitelor tipuri de vin care pot purta mențiunea,

| (f) | evaluarea sau indicarea caracteristicilor organoleptice, |
| --- | --- |

(f)

evaluarea sau indicarea caracteristicilor organoleptice,

| (g) | sistemul de control aplicabil vinurilor, efectuat de un organism public sau privat. |
| --- | --- |

(g)

sistemul de control aplicabil vinurilor, efectuat de un organism public sau privat.

| 2. | Utilizarea unei indicații geografice pentru a desemna vinul obținut în urma unui amestec de vinuri provenind din struguri recoltați din diferite zone de producție este admisă în cazul în care cel puțin 85 % din cantitatea de vin provine din zona de producție care dă numele vinului. |
| --- | --- |

2.

Utilizarea unei indicații geografice pentru a desemna vinul obținut în urma unui amestec de vinuri provenind din struguri recoltați din diferite zone de producție este admisă în cazul în care cel puțin 85 % din cantitatea de vin provine din zona de producție care dă numele vinului.

(Legea 24/2003 privind vița de vie și vinul; Decretul 1126/2003)

Vino dulce natural

spaniolă

DOP

(3)

[Anexa III partea B punctul 6 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei]

Vino Generoso

spaniolă

DOP

(3)

[Anexa III partea B punctul 8 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei]

Chile

Vino Generoso de licor

spaniolă

DOP

(3)

[Anexa III partea B punctul 10 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei]

FRANȚA

Appellation d'origine contrôlée

franceză

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Denumirea unui loc utilizată pentru a descrie un produs care provine din locul respectiv și ale cărui calități sau caracteristici se datorează, în principal sau exclusiv, unui anumit mediu geografic cu factori naturali și umani proprii, produs care are o notorietate dovedită și a cărui producție face obiectul unor proceduri de control care includ identificarea persoanelor interesate, controlul condițiilor de producție și controlul produselor.

Algeria

Elveția

Tunisia

Appellation [...] contrôlée

franceză

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

franceză

Vin doux naturel

franceză

DOP

(3)

Vin modificat, și anume vinul a cărui fermentație alcoolică este sistată prin adaosul de alcool neutru din vin. Acest proces vizează sporirea gradului de alcool al vinului, în același timp păstrând mare parte din zaharurile naturale din struguri.

În funcție de tipul de Vin dulce natural produs, alb, roșu sau rozé, modificarea se efectuează într-o anumită etapă a procesului de fermentație alcoolică, cu sau fără macerare.

Vin de pays

franceză

IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Vinuri cu indicații geografice, care îndeplinesc condițiile stricte de producție stabilite prin decret («arrêté»), cum ar fi producția maximă, gradul minim de alcool, soiurile de struguri și normele analitice stricte.

ITALIA

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

italiană

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Denumirea de origine a vinurilor înseamnă denumirea geografică a unei zone viticole caracterizată prin producții specifice și este utilizată pentru a descrie un produs de calitate renumit, ale cărui caracteristici se datorează mediului geografic și factorului uman. Legea menționată anterior prevede, pentru denumirile italiene, mențiunea tradițională specifică «D.O.C.» pentru a clarifica noțiunea de mai sus de denumire de origine tradițională și de înaltă calitate.

[Legea nr. 164 din 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

germană

Kontrolirano poreklo

slovenă

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

italiană

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Se aseamănă cu definiția D.O.C., însă conține și termenul «garantată» și, astfel, este atribuită vinurilor cu o anumită valoare, care au fost recunoscute drept vinuri cu DOC cu cel puțin 5 ani în urmă. Acestea se comercializează în recipiente cu capacitate de 5 litri și poartă un marcaj de identificare al guvernului pentru a oferi o mai mare garanție consumatorilor.

[Legea nr. 164 din 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

germană

Kontrolirano in garantirano poreklo

slovenă

Vino dolce naturale

italiană

DOP

(1, 3, 11, 15)

Mențiunea tradițională utilizată pentru a descrie și califica anumite vinuri obținute din struguri stafidiți care conțin un anumit nivel de zaharuri reziduale produse de struguri, fără procese de îmbogățire.

Utilizarea este autorizată prin decrete specifice privind diferite vinuri

Indicazione geografica tipica (IGT)

italiană

IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

O mențiune exclusiv italiană prevăzută în Legea nr. 164 din 10 februarie 1992 pentru a descrie vinurile italiene cu indicație geografică, al căror caracter specific și nivel de calitate se datorează zonei geografice de producție de struguri.

Landwein

germană

Vin de pays

franceză

Deželna oznaka

slovenă

CIPRU

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Denumire de origine controlată)

greacă

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Desemnează vinuri cu DOP

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.4.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Vin regional)

greacă

IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Desemnează vinuri cu IGP

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUXEMBURG

Crémant de Luxembourg

franceză

DOP

(4)

[Regulamentul guvernului din 4 ianuarie 1991] Principalele standarde care trebuie respectate în ceea ce privește producția sunt următoarele:

| — | strugurii trebuie recoltați manual și selecționați special pentru producerea de Crémant; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie recoltați manual și selecționați special pentru producerea de Crémant;

| — | producția de vinuri de bază trebuie să fie conformă cu standardele de calitate aplicabile vinurilor de calitate; |
| --- | --- |

—

producția de vinuri de bază trebuie să fie conformă cu standardele de calitate aplicabile vinurilor de calitate;

| — | vinul este obținut din must rezultat în urma presării strugurilor întregi, pentru vinurile spumante albe sau «rozé», cantitatea de must obținută fiind mai mică de 100 de litri la 150 kg de struguri; |
| --- | --- |

—

vinul este obținut din must rezultat în urma presării strugurilor întregi, pentru vinurile spumante albe sau «rozé», cantitatea de must obținută fiind mai mică de 100 de litri la 150 kg de struguri;

| — | vinul este fermentat în sticle prin metoda tradițională; |
| --- | --- |

—

vinul este fermentat în sticle prin metoda tradițională;

| — | conținutul de dioxid de sulf nu depășește 150 mg/l; |
| --- | --- |

—

conținutul de dioxid de sulf nu depășește 150 mg/l;

| — | presiunea minimă de dioxid de carbon este de cel puțin 4 atmosfere la 20 °C; |
| --- | --- |

—

presiunea minimă de dioxid de carbon este de cel puțin 4 atmosfere la 20 °C;

| — | conținutul de zahăr este sub 50 g/l. |
| --- | --- |

—

conținutul de zahăr este sub 50 g/l.

Marque nationale, completată cu:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

franceză

DOP

(1, 4)

(W):

Mențiunea «Marque nationale» (certificarea națională) pentru vinurile cu denumirea de «Moselle luxembourgeoise» a fost stabilită prin regulamentul guvernului din 12 martie 1935. Indicația «Marque nationale – appellation contrôlée» pe eticheta dreptunghiulară aplicată pe partea din spate a sticlei certifică producția și calitatea vinului controlate de stat. Aceasta este emisă de Oficiul Marque nationale. Numai vinurile de origine luxemburgheză care nu au fost amestecate cu vinuri străine și care îndeplinesc cerințele naționale și europene pot revendica această denumire. De asemenea, este obligatoriu ca vinurile care afișează această etichetă să fie comercializate în sticle, iar strugurii să fi fost recoltați și transformați în vin în cadrul zonei naționale de producție. Vinurile sunt analizate sistematic prin teste analitice și organoleptice.

(SW):

Mențiunea «Marque nationale» a vinurilor spumante luxemburgheze a fost stabilită prin regulamentul guvernului din 18 martie 1988 și garantează că:

| — | vinul spumant este produs exclusiv din vinurile potrivite pentru obținerea de vinuri de calitate de pe valea luxemburgheză a Mosellei; |
| --- | --- |

—

vinul spumant este produs exclusiv din vinurile potrivite pentru obținerea de vinuri de calitate de pe valea luxemburgheză a Mosellei;

| — | vinul corespunde criteriilor de calitate stipulate prin regulamentele naționale și ale Comunității Europene; |
| --- | --- |

—

vinul corespunde criteriilor de calitate stipulate prin regulamentele naționale și ale Comunității Europene;

| — | este supus controlului statului. |
| --- | --- |

—

este supus controlului statului.

UNGARIA

Minőségi bor

maghiară

DOP

(1)

Înseamnă «vin de calitate» și desemnează vinurile cu DOP

Védett eredetű bor

maghiară

DOP

(1)

Desemnează vinurile cu origine protejată

Tájbor

maghiară

IGP

(1)

Înseamnă «vin regional» și desemnează vinurile cu IGP

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

malteză

DOP

(1)

[Jurnalul Oficial al Maltei nr. 17965 din 5 septembrie 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

malteză

IGP

(1)

[Jurnalul Oficial al Maltei nr. 17965 din 5 septembrie 2006]

ȚĂRILE DE JOS

Landwijn

olandeză

IGP

(1)

Acest vin este produs pe teritoriul Olandei și este obținut din struguri recoltați de pe același teritoriu. Pe etichetă se poate menționa denumirea provinciei din care sunt recoltați strugurii. Volumul minim de alcool natural din acest vin trebuie să fie de cel puțin 6,5 % vol. În Țările de Jos, pentru a produce acest vin, se utilizează numai soiuri de struguri care figurează pe o listă națională.

AUSTRIA

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

latină

DOP

(1)

Condițiile pentru aceste vinuri de calitate (de exemplu, soiuri, gust, conținut de alcool) sunt stabilite de un comitet regional

Prädikatswein, completat sau nu cu:

| — | Ausbruch/Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch/Ausbruchwein

| — | Auslese/Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese/Auslesewein

| — | Beerenauslese/Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese/Beerenauslesewein

| — | Kabinett/Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett/Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese/Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese/Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

germană

DOP

(1)

Aceste vinuri sunt vinuri de calitate și sunt definite, în principal, în funcție de conținutul natural de zahăr al strugurilor și de condițiile de recoltare. Nu se permite îmbogățirea și nici îndulcirea acestora.

Ausbruch/Ausbruchwein: Din struguri supramaturați și atacați de botrytis cu conținut natural de zahăr de cel puțin 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW); pentru o mai bună extracție, se poate adăuga must sau vin proaspăt.

Auslese/Auslesewein: Din struguri atent selecționați cu conținut natural de zahăr de cel puțin 21° KMW.

Beerenauslese/Beerenauslesewein: Din struguri selecționați supramaturați și/sau atacați de botrytis cu conținut natural de zahăr de cel puțin 25° KMW.

Kabinett/Kabinettwein: Din struguri supramaturați cu conținut natural de zahăr de cel puțin 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: Strugurii trebuie depozitați și uscați în mod natural pe stuf sau paie timp de cel puțin 3 luni înainte de presare; conținutul de zahăr este de cel puțin 25° KMW.

Spätlese/Spätlesewein: Din struguri la maturitate deplină cu conținut natural de zahăr de cel puțin 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: Strugurii sunt în mare parte atacați de botrytis și stafidiți în mod natural cu conținut minim de zahăr de 30° KMW.

Eiswein: Strugurii trebuie să fie înghețați natural pe parcursul recoltării și presării și trebuie să aibă un conținut minim de zahăr de 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, completat sau nu cu:

| — | Ausbruch/Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch/Ausbruchwein

| — | Auslese/Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese/Auslesewein

| — | Beerenauslese/Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese/Beerenauslesewein

| — | Kabinett/Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett/Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese/Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese/Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

germană

DOP

(1)

Din struguri la maturitate deplină și anumite soiuri cu conținut natural de zahăr de cel puțin 15° KMW și o producție maximă de 6 750 l/ha. Vinul poate fi comercializat numai cu un număr de control pentru vinurile de calitate.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

germană

IGP

(1)

Din struguri la maturitate deplină și anumite soiuri cu conținut natural de zahăr de cel puțin 14° KMW și o producție maximă de 6 750 l/ha.

PORTUGALIA

Denominação de origem (D.O.)

portugheză

DOP

(1, 3, 4, 8)

Denumirea geografică a unei regiuni sau a unei anumite zone sau o denumire tradițională asociată sau nu unei origini geografice, utilizată pentru a descrie sau pentru a identifica un produs obținut din struguri din regiunea respectivă sau din acea zonă, a cărui calitate sau ale cărui proprietăți se datorează în principal sau exclusiv caracteristicilor geografice, cu factorii naturali și umani specifici, și a cărui producție are loc în respectiva arie sau regiune geografică determinată.

[Decreto-Lei n.o 212/2004 din 23.8.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

portugheză

DOP

(1, 3, 4, 8)

Eticheta produselor vinicole care au dreptul la o denumire de origine poate cuprinde următoarele mențiuni: «Denominação de Origem Controlada» sau «DOC».

[Decreto-Lei no 212/2004 din 23 august]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

portugheză

DOP

(1, 3, 4, 8)

Numele țării, al regiunii sau al unei anumite zone sau o denumire tradițională asociată sau nu unei origini geografice, utilizată pentru a descrie sau pentru a identifica un produs vinicol obținut, în proporție de cel puțin 85 %, din struguri recoltați din aria respectivă în cazul unei zone sau regiuni determinate, al cărui prestigiu, a cărui calitate specifică sau alte caracteristici pot fi atribuite acelei origini geografice și a cărui producție are loc în cadrul acelei arii geografice determinate sau în cadrul acelei regiuni.

[Decreto-Lei no 212/2004 din 23.8.2004]

Vinho doce natural

portugheză

DOP

(3)

Vin bogat în zahăr produs din struguri recoltați târziu sau afectați de putregai nobil.

[Portaria no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho generoso

portugheză

DOP

(3)

Vinuri licoroase produse tradițional în ariile determinate Douro, Madeira, Setúbal și Carcavelos, denumite vin de porto sau Porto, și traducerea acestuia în alte limbi, vin de Madeira sau Madeira, și traducerea acestuia în alte limbi, și Moscatel de Setúbal sau Setúbal și Carcavelos.

[Decreto-Lei no 166/1986 din 26.6.1986]

Vinho regional

portugheză

IGP

(1)

Eticheta produselor vinicole care au dreptul la o indicație geografică poate include următoarele mențiuni: «Vinho Regional» sau «Vinho da Região de».

[Decreto-Lei no 212/2004 din 23.8.2004]

ROMÂNIA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), completat cu:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

română

DOP

(1, 3, 8, 15, 16)

Vinurile cu denumire de origine sunt vinuri obținute din struguri provenind din arii determinate, caracterizate de un climat, sol și condiții de expunere prielnice calității recoltei, și îndeplinesc următoarele cerințe:

| (a) | strugurii din care se obține vinul provin exclusiv din aria determinată respectivă; |
| --- | --- |

(a)

strugurii din care se obține vinul provin exclusiv din aria determinată respectivă;

| (b) | producția are loc în aria geografică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

producția are loc în aria geografică respectivă;

| (c) | calitatea și caracteristicile vinului se datorează în principal sau exclusiv unui anumit mediu geografic cu factori naturali și umani proprii; |
| --- | --- |

(c)

calitatea și caracteristicile vinului se datorează în principal sau exclusiv unui anumit mediu geografic cu factori naturali și umani proprii;

| (d) | vinurile sunt obținute din soiuri de viță-de-vie din specia Vitis vinifera. |
| --- | --- |

(d)

vinurile sunt obținute din soiuri de viță-de-vie din specia Vitis vinifera.

În funcție de etapa de coacere a strugurilor și de caracteristicile de calitate ale acestora la momentul recoltării, vinurile cu denumire de origine sunt clasificate după cum urmează:

| (a) | DOC – CMD – vin cu denumire de origine, obținut din struguri recoltați la maturitate deplină; |
| --- | --- |

(a)

DOC – CMD – vin cu denumire de origine, obținut din struguri recoltați la maturitate deplină;

| (b) | DOC – CT – vin cu denumire de origine, obținut din struguri recoltați târziu; |
| --- | --- |

(b)

DOC – CT – vin cu denumire de origine, obținut din struguri recoltați târziu;

DOC – CIB – vin cu denumire de origine, obținut în momentul recoltării când strugurii sunt înnobilați.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

română

DOP

(5, 6)

Vinurile spumante cu denumire de origine protejată se obțin din soiuri recomandate pentru acest tip de producție, cultivate în podgorii determinate, în care vinul este produs ca materie primă, și integral prelucrate, până în momentul comercializării, numai în cadrul ariei autorizate.

Vin cu indicație geografică

română

IGP

(1, 4, 9, 15, 16)

Vinurile cu indicație geografică se obțin din struguri recoltați din anumite podgorii situate în arii determinate și îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | dețin o anumită calitate, un anumit prestigiu sau anumite caracteristici datorită originii geografice respective; |
| --- | --- |

(a)

dețin o anumită calitate, un anumit prestigiu sau anumite caracteristici datorită originii geografice respective;

| (b) | cel puțin 85 % din strugurii utilizați la producerea vinului provin exclusiv din această arie geografică; |
| --- | --- |

(b)

cel puțin 85 % din strugurii utilizați la producerea vinului provin exclusiv din această arie geografică;

| (c) | producția are loc în această arie geografică; |
| --- | --- |

(c)

producția are loc în această arie geografică;

| (d) | vinurile sunt obținute din soiuri de viță-de-vie din specia Vitis vinifera sau rezultă din încrucișarea speciei Vitis vinifera cu o altă specie din genul Vitis. |
| --- | --- |

(d)

vinurile sunt obținute din soiuri de viță-de-vie din specia Vitis vinifera sau rezultă din încrucișarea speciei Vitis vinifera cu o altă specie din genul Vitis.

Tăria alcoolică dobândită trebuie să fie de cel puțin 9,5 % în volume în cazul vinurilor produse în zona viticolă B și de cel puțin 10,0 % în volume pentru zona viticolă CI și CII. Tăria alcoolică totală nu trebuie să depășească 15 % în volume.

SLOVENIA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), completat sau nu cu Mlado vino

slovenă

DOP

(1)

Vin din struguri la maturitate deplină cu conținut natural de alcool de cel puțin 8,5 % vol. (9,5 % vol. în zona CII) și o producție maximă de 8 000 l/ha. Evaluarea analitică și cea organoleptică sunt obligatorii.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

slovenă

DOP

(1)

Vin obținut prin prima și a doua fermentație alcoolică, cu tărie alcoolică dobândită de cel puțin 10 % vol., tăria alcoolică totală a producției fiind de cel puțin 9 % vol.

Penina

slovenă

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

slovenă

DOP

(1)

Condițiile pentru aceste vinuri de calitate sunt prevăzute prin norme ministeriale, pe baza rapoartelor detaliate ale specialiștilor (de exemplu, soiuri, conținut de alcool, producție etc.)

Renome

slovenă

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), completat sau nu cu:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

slovenă

DOP

(1)

Vin din struguri la maturitate deplină cu conținut natural de zahăr de cel puțin 83° Oechsle și o producție maximă de 8 000 l/ha. Îmbogățirea, îndulcirea, acidificarea și dezacidificarea nu sunt permise. Evaluarea analitică și cea organoleptică sunt obligatorii.

Pozna trgatev: din struguri supramaturați și/sau afectați de botrytis cu conținut natural de zahăr de cel puțin 92° Oechsle;

Izbor: din struguri supramaturați și afectați de botrytis cu conținut natural de zahăr de cel puțin 108° Oechsle;

Jagodni izbor: din struguri selecționați, supramaturați și afectați de botrytis, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 128° Oechsle;

Suhi jagodni izbor: din struguri selecționați, supramaturați și afectați de botrytis, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 154° Oechsle;

Ledeno vino: strugurii trebuie să fie înghețați natural pe parcursul recoltării și presării și trebuie să aibă un conținut de zahăr de cel puțin 128° Oechsle;

Arhivsko vino (arhiva): vin învechit din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 83° Oechsle;

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): strugurii trebuie păstrați și uscați natural pe stuf sau paie înainte de presare.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

slovenă

DOP

(1)

Vin obținut prin prima și a doua fermentație alcoolică, cu o tărie alcoolică dobândită de cel puțin 10,5 % vol., tăria alcoolică totală a producției fiind de cel puțin 9,5 % vol.

Penina

slovenă

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), completat sau nu cu Mlado vino

slovenă

IGP

(1)

Vin din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de alcool de cel puțin 8,5 % vol. și o producție maximă de 12 000 l/ha. Evaluarea analitică și cea organoleptică sunt obligatorii.

SLOVACIA

Akostné víno

slovacă

DOP

(1)

Vin clasificat de Institutul de control drept vin din soiuri de calitate sau vin de marcă de calitate, obținut din struguri cu conținut natural de zahăr de cel puțin 16° NM, fără depășirea producției maxime la hectar, vinul fiind conform cu cerințele de calitate stabilite prin regulamente speciale.

Akostné víno s prívlastkom, completat cu:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľovývýber |
| --- | --- |

—

Bobuľovývýber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L'adový zber |
| --- | --- |

—

L'adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

slovacă

DOP

(1)

Vin clasificat de către Institutul de control drept vin de calitate cu proprietăți; este conform cu cerințele de calitate stabilite prin regulamente speciale; producția maximă la hectar nu este depășită; soiul de viță-de-vie, originea strugurilor, conținutul natural de zahăr, greutatea și gradul de sănătate sunt certificate înainte de prelucrare de către un angajat al Institutului de control; se respectă interdicția cu privire la creșterea tăriei alcoolice naturale în volume și ajustarea zahărului rezidual.

Akostné víno s prívlastkom este împărțit în:

| — | kabinetné víno obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 19° NM,

| — | neskorý zber obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 21° NM,

| — | výber z hrozna obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 23° NM, din ciorchini atent selecționați, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna obținut din struguri la maturitate deplină, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 23° NM, din ciorchini atent selecționați,

| — | bobuľový výber obținut din ciorchini de struguri supramaturați, selecționați manual, de pe care au fost înlăturate manual boabele necoapte și stricate, care are un conținut natural de zahăr de cel puțin 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber obținut din ciorchini de struguri supramaturați, selecționați manual, de pe care au fost înlăturate manual boabele necoapte și stricate, care are un conținut natural de zahăr de cel puțin 26° NM,

| — | hrozienkový výber obținut exclusiv din boabe de struguri naturale supramaturate, selecționate manual, cu un conținut de zahăr de cel puțin 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber obținut exclusiv din boabe de struguri naturale supramaturate, selecționate manual, cu un conținut de zahăr de cel puțin 28° NM,

| — | cibébový výber obținut exclusiv din boabe de struguri supramaturate, selecționate manual îmbunătățite prin efectul Botrytis cinerea Persoon, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 28° NM, |
| --- | --- |

—

cibébový výber obținut exclusiv din boabe de struguri supramaturate, selecționate manual îmbunătățite prin efectul Botrytis cinerea Persoon, cu conținut natural de zahăr de cel puțin 28° NM,

| — | ľadové víno obținut din struguri recoltați la temperaturi de -7° C sau mai scăzute, strugurii rămânând înghețați pe parcursul recoltării și prelucrării, iar mustul obținut având un conținut natural de zahăr de cel puțin 27° NM, |
| --- | --- |

—

ľadové víno obținut din struguri recoltați la temperaturi de -7° C sau mai scăzute, strugurii rămânând înghețați pe parcursul recoltării și prelucrării, iar mustul obținut având un conținut natural de zahăr de cel puțin 27° NM,

| — | slamové víno obținut din struguri bine copți, depozitați înainte de prelucrare pe paie sau stuf, eventual atârnați de sfori timp de cel puțin trei luni, mustul obținut din aceștia având un conținut natural de zahăr de cel puțin 27° NM. |
| --- | --- |

—

slamové víno obținut din struguri bine copți, depozitați înainte de prelucrare pe paie sau stuf, eventual atârnați de sfori timp de cel puțin trei luni, mustul obținut din aceștia având un conținut natural de zahăr de cel puțin 27° NM.

Esencia

slovacă

DOP

(1)

Vin produs prin fermentarea lentă a vinului înainte de presare obținut din boabe stafidite, cibeba, selecționate separat din podgoria «vinohradnícka oblasť Tokaj». Extractul concentrat conține cel puțin 450 g/l de zahăr natural și 50 g/l de extract fără zahăr. Acesta se maturează timp de cel puțin 3 ani, dintre care cel puțin doi ani în butoi de lemn.

Forditáš

slovacă

DOP

(1)

Vin produs prin fermentația alcoolică a mustului sau a vinului din aceeași recoltă a podgoriei «vinohradnícka oblasť Tokaj» turnat peste tescovina provenită de la cibeba. Acesta se maturează timp de cel puțin 2 ani, dintre care cel puțin un an în butoi de lemn.

Mášláš

slovacă

DOP

(1)

Vin produs prin fermentația alcoolică a mustului sau a vinului din aceeași recoltă a podgoriei «vinohradnícka oblasť Tokaj» turnat peste drojdia de fermentație a Samorodné sau a Výber. Acesta se maturează timp de cel puțin doi ani, dintre care cel puțin un an în butoi de lemn.

Pestovateľský sekt (5)

slovacă

DOP

(4)

Sunt îndeplinite condițiile de bază ale producției de vinuri spumante de calitate, ultima fază a procesului de obținere a vinului spumant fiind efectuată de către viticultorul podgoriei din care provin strugurii utilizați în cadrul producției. Componentele individuale ale producției de pestovateľský sekt provin din aceeași zonă viticolă.

Samorodné

slovacă

DOP

(1)

Vin produs prin fermentație alcoolică din soiuri de struguri Tokaj în zona viticolă «vinohradnícka oblasť Tokaj» din podgoria respectivă, în cazul în care condițiile nu sunt favorabile pentru producția de masă de cibeba. Acesta nu poate fi pus în circulație decât după cel puțin doi ani de maturare, dintre care cel puțin un an în butoaie de lemn.

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

slovacă

DOP

(4)

Vin spumant obținut prin fermentația primară sau secundară a vinului de calitate din struguri cultivați pe suprafețele viticole din regiunile viticole și exclusiv în aria viticolă în care sunt cultivați strugurii pentru obținerea acestuia sau în aria imediat învecinată și în care sunt îndeplinite condițiile de bază pentru producția de vinuri spumante de calitate.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

slovacă

DOP

(1)

Vin produs prin fermentația alcoolică după adăugarea boabelor cibeba, mustul având un conținut de zahăr de cel puțin 21° NM, din podgoria «vinohradnícka oblasť Tokaj» sau din vin având aceeași calitate și provenind din aceeași recoltă a podgoriei «vinohradnícka oblasť Tokaj». În funcție de cantitatea de cibeba adăugată, vinul Tokajský výber se împarte în 3 până la 6 putňový. Výber se maturează timp de cel puțin trei ani, dintre care cel puțin doi în butoaie de lemn.

Výberová esencia

slovacă

DOP

(1)

Vinul produs prin fermentația alcoolică a boabelor cibeba. Pe parcursul recoltării, boabele de struguri sunt selecționate separat și sunt adăugate imediat după prelucrarea mustului din podgoria «vinohradnícka oblasť Tokaj» sau a vinului din aceeași recoltă care conține cel puțin 180 g/l zahăr natural și 45 g/l de extract fără zahăr. Acesta se maturează timp de cel puțin trei ani, dintre care cel puțin doi ani în butoi de lemn.

REGATUL UNIT

quality (sparkling) wine

engleză

DOP

(1, 4)

Vin sau vin spumant produs în Anglia și Țara Galilor în conformitate cu normele stabilite în legislația națională a acestor țări. Vinurile comercializate drept «vin de calitate» au fost supuse unei evaluări organoleptice și analitice. Natura și caracterul specific vor decurge parțial din zona de producție, calitatea strugurilor utilizați și măiestria producătorului și vinificatorului.

Regional (sparkling) wine

engleză

IGP

(1, 4)

Vin sau vin spumant produs în Anglia și Țara Galilor în conformitate cu normele stabilite în legislația națională a acestor țări. «Vinul regional» a fost supus unei evaluări organoleptice și analitice. Natura și caracterul vor decurge parțial din zona de producție, strugurii utilizați și măiestria producătorului și vinificatorului.

PARTEA B:   Mențiuni tradiționale prevăzute la articolul 118u alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

BULGARIA

Колекционно

(colecție)

bulgară

DOP

(1)

Vin care îndeplinește condițiile de «rezervă specială» și care este maturat în sticle cel puțin un an, a cărui cantitate nu depășește 50 % din lotul «rezervă specială».

Ново

(tânăr)

bulgară

DOP / IGP

(1)

Vin produs în totalitate din struguri obținuți dintr-o singură recoltă, îmbuteliat până la sfârșitul anului. Acesta poate fi comercializat cu mențiunea «nou» până la data de 1 martie a anului următor. În acest caz, pe etichete se menționează obligatoriu și «termen de vânzare – 1 martie ... ». Ulterior termenului indicat mai sus, vinul nu mai poate fi marcat și prezentat ca fiind «nou», cantitatea de vin rămasă în comerț fiind obligatoriu re-etichetată după data de 31 martie a anului respectiv, în conformitate cu cerințele ordonanței.

Премиум

(premium)

bulgară

IGP

(1)

Vin produs din soiul de struguri de cea mai bună calitate din întreaga recoltă. Cantitatea produsă nu depășește 1/10 din întreaga recoltă.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(stejar premium)

bulgară

DOP

(1)

Vin maturat în butoaie noi de stejar cu capacitate de până la 500 l.

Премиум резерва

(rezervă premium)

bulgară

IGP

(1)

Vin produs dintr-un singur soi de struguri; reprezintă o cantitate rezervată din cel mai bun lot al producției.

Резерва

(rezervă)

bulgară

DOP / IGP

(1)

Vin produs dintr-un singur soi de struguri, maturat timp de cel puțin un an începând din luna noiembrie a anului de recoltă.

Розенталер

(Rosenthaler)

bulgară

DOP

(1)

Vin produs din soiurile de struguri recomandate, cu conținut de zahăr de cel puțin 22 de procente din greutate. Vinul are o tărie alcoolică de cel puțin 11°. Proprietățile sale se datorează în mare măsură adaosului de must de struguri sau must de struguri concentrat cu cel puțin 30 de zile înainte de expediție.

Специална селекция

(selecție specială)

bulgară

DOP

(1)

Vin produs dintr-un singur soi de struguri sau dintr-un amestec, maturat timp de cel puțin 2 ani ulterior datei de expirare stabilite în specificațiile produsului.

Специална резерва

(rezervă specială)

bulgară

DOP

(1)

Vin produs dintr-un singur soi de struguri sau dintr-un amestec, maturat timp de cel puțin un an în butoaie de stejar ulterior datei de expirare stabilite în specificațiile produsului.

REPUBLICA CEHĂ

Archivní víno

cehă

DOP

(1)

Vin pus în circulație după cel puțin trei ani de la recoltare.

Burčák

cehă

DOP

(1)

Must de struguri parțial fermentat, în care conținutul de alcool dobândit este de peste un procent de volum și de sub trei cincimi din conținutul de alcool total.

Klaret

cehă

DOP

(1)

Vin produs din struguri negri fără fermentarea cu pieliță.

Košer, Košer víno

cehă

DOP

(1)

Vin care a fost produs după metoda liturgică în sensul normelor Congregației evreiești.

Labín

cehă

IGP

(1)

Vin din struguri negri, produs fără fermentare cu pieliță în regiunea viticolă cehă.

Mladé víno

cehă

DOP

(1)

Vin destinat consumului de către consumatorul final cel mai târziu până la sfârșitul anului calendaristic în care a avut loc recoltarea strugurilor utilizați pentru producerea sa.

Mešní víno

cehă

DOP

(1)

Vin produs după metoda liturgică și care îndeplinește condițiile de utilizare pe parcursul actelor liturgice din cadrul sărbătorilor Bisericii Catolice.

Panenské víno

cehă

DOP

(1)

Vin obținut din prima recoltă a viei; prima recoltă a viei este considerată recolta din cel de-al treilea an de la plantarea acesteia.

Panenská sklizeň

cehă

Pěstitelský sekt (6)

cehă

DOP

(4)

Vin spumant clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară care îndeplinește cerințele reglementărilor Comunității Europene privind vinul spumant de calitate produs într-o regiune specifică din strugurii proveniți din via viticultorului.

Pozdní sběr

cehă

DOP

(1)

Vin clasificat de Autoritatea cehă de inspecție pentru agricultură și industrie alimentară, produs din strugurii recoltați dintr-o anumită podgorie situată în aria în cauză; producția la hectar nu a fost depășită; strugurii din care a fost produs vinul au atins un conținut de zahăr de cel puțin 21° NM; recoltarea și producerea vinului, cu excepția îmbutelierii, s-au desfășurat în regiunea viticolă în cauză; vinul îndeplinește cerințele de calitate stabilite în normele juridice de punere în aplicare.

Premium

cehă

DOP

(1)

Vin cu proprietăți legate de selecția strugurilor, selecția boabelor sau selecția boabelor stafidite, produs din struguri afectați de putregai nobil Botrytis cinerea P. în proporție de cel puțin 30 %

Rezerva

cehă

DOP

(1)

Vin învechit timp de cel puțin 24 de luni într-un butoi de lemn și, ulterior, în sticlă, sau timp de cel puțin 12 luni în cazul vinului roșu și timp de cel puțin 6 luni pentru vinul alb sau rozé în butoi.

Růžák

cehă

DOP

(1)

Vin obținut din amestec de struguri sau must de struguri din struguri albi sau, dacă este cazul, din struguri roșii sau negri.

Ryšák

cehă

Zrálo na kvasnicích,

cehă

DOP

(1)

Vin lăsat în prezența drojdiei timp de cel puțin 6 luni pe parcursul producerii acestuia.

Krášleno na kvasnicích

cehă

Školeno na kvasnicích

cehă

GERMANIA

Affentaler

germană

DOP

(1)

Mențiune de origine pentru vinul roșu de calitate și Prädikatswein din soiul de struguri de vinificație Blauer Spätburgunder din zonele Altschweier, Bühl, Eisental și Neusatz ale orașelor Bühl și Bühlertal, precum și din zona Neuweier din Baden-Baden.

Badisch Rotgold

germană

DOP

(1)

Vin obținut prin amestecul (combinarea) strugurilor albi de vinificație, de asemenea zdrobiți, cu struguri roșii de vinificație provenind din regiunea viticolă Baden.

Classic

germană

DOP

(1)

Vin roșu sau vin alb de calitate, obținut exclusiv din struguri din soiuri clasice de struguri de vinificație tipice regiunii; mustul utilizat are o tărie alcoolică naturală de cel puțin 1 % în volume mai mare decât tăria alcoolică naturală minimă prevăzută pentru zona viticolă în care strugurii au fost recoltați; tăria alcoolică totală este de cel puțin 11,5 % în volume; conținutul de zahăr rezidual nu depășește 15 g/l și nu depășește dublul acidității totale; se indică utilizarea unui singur soi de struguri de vinificație, se indică producția, dar nu și gustul.

Ehrentrudis

germană

DOP

(1)

Declarație de origine pentru vinul de calitate și de calitate superioară a tipului de vin rozé obținut din soiul de struguri de vinificație Blauer Spätburgunder din regiunea Tuniberg.

Federweisser

germană

IGP

(1)

Must de struguri parțial fermentat cu indicație geografică din Germania sau alte state membre; indicații geografice împrumutate din regiunea viticolă «vin de pays»; «Federweißer»: cea mai cunoscută denumire pentru mustul de struguri parțial fermentat, având în vedere diversitatea regională a denumirilor.

Hock

germană

IGP

(1)

Vin alb de masă din regiunea viticolă Rin, al cărui conținut de zahăr rezidual îl clasifică drept «dulceag»; etimologia termenului: Tradițional, Hock este denumirea anglo-americană a vinului de Rin și provine de la locul numit «Hochheim» (pe Main, zona viticolă Rheingau).

Liebfrau(en)milch

germană

DOP

(1)

Denumirea tradițională a unui vin alb de calitate din Germania, alcătuit în proporție de cel puțin 70 % dintr-un amestec de Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau sau Kerner din regiunea Nahe, Rheingau, Rheinhessen sau Pfalz. Conținutul de zahăr rezidual îl clasifică drept «dulceag». Destinat aproape exclusiv exportului.

Riesling-Hochgewächs (7)

germană

DOP

(1)

Vin alb de calitate, produs exclusiv din struguri din soiul de struguri de vinificație Riesling; mustul utilizat la producerea acestuia prezintă o tărie alcoolică naturală cu cel puțin 1,5 % în volume mai mare decât tăria alcoolică naturală minimă prevăzută pentru zona viticolă respectivă sau partea acesteia din care au fost recoltați strugurii și care a obținut un număr de calitate de cel puțin 3,0 la testul de calitate.

Schillerwein

germană

DOP

(1)

Vin din zona viticolă Württemberg; vin de calitate, a cărui culoare variază între roșu deschis și roșu strălucitor, produs prin amestecul (combinarea) strugurilor albi de vinificație zdrobiți cu struguri roșii de vinificație, de asemenea zdrobiți. Denumirile «Schillersekt b.A.» sau «Schillerperlwein b.A.» sunt permise în cazul în care Schillerwein este vinul de bază.

Weissherbst

germană

DOP

(1)

Vin de calitate produs într-o anumită zonă viticolă sau Prädikatswein (vin cu proprietăți speciale) produs dintr-un singur soi de struguri roșii de vinificație și cel puțin 95 % din must presat ușor; soiul de struguri de vinificație trebuie indicat cu caractere de același tip, mărime și culoare ca și denumirea Weißherbst; poate fi, de asemenea, utilizată pentru vinul spumant de calitate de casă obținut din vin care poate primi denumirea de «Weißherbst».

GRECIA

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere, acolo unde există o construcție considerată drept «Agrepavlis», procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi.

Αμπέλι

(Ampeli)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse exclusiv din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere, procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse exclusiv din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere, procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi.

Αρχοντικό

(Archontiko)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere, acolo unde există o construcție considerată drept «archontiko», procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi.

Κάβα

(Cava)

greacă

IGP

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Vinuri care se învechesc în condiții controlate.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

greacă

DOP

(3, 15, 16)

Vinuri produse exclusiv din struguri provenind din podgorii selecționate, cu randamente speciale scăzute la hectar.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

greacă

DOP

(1, 3, 15, 16)

Vinuri selecționate care se învechesc pe parcursul unei anumite perioade în condiții controlate.

Κάστρο

(Kastro)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri obținute din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere, acolo unde există construcția sau ruinele unui castel istoric, procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi.

Κτήμα

(Ktima)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri obținute din struguri recoltați din viile exploatate de o întreprindere situată în aria viticolă protejată relevantă.

Λιαστός

(Liastos)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 15, 16)

Vinuri produse din struguri lăsați la soare sau la umbră pentru deshidratare parțială.

Μετόχι

(Metochi)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere situată în afara ariei mănăstirii de care aparține exploatația.

Μοναστήρι

(Monastiri)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din strugurii recoltați din viile care aparțin unei mănăstiri.

Νάμα

(Nama)

greacă

DOP / IGP

(1)

Vinuri dulci pentru Sfânta Împărtășanie

Νυχτέρι

(Nychteri)

greacă

DOP

(1)

Vinuri cu DOP «Santorini» produse exclusiv în insulele «Thira» și «Thiresia», care se învechesc în butoaie timp de cel puțin trei luni

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din strugurii recoltați din viile exploatate de o întreprindere situată la o altitudine de peste 500 m

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse exclusiv din struguri cultivați în vii situate la o altitudine de peste 500 m

Πύργος

(Pyrgos)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vinuri produse din struguri recoltați din viile exploatate de o întreprindere, acolo unde există o construcție considerată drept «Pyrgos», procesul de producție a vinului desfășurându-se în cadrul acestei întreprinderi

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

greacă

DOP

(1, 3, 15, 16)

Vinuri selecționate care se învechesc pe parcursul unei anumite perioade în condiții controlate

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

greacă

DOP

(3, 15, 16)

Vinuri licoroase selecționate care se învechesc pe parcursul unei anumite perioade în condiții controlate

Βερντέα

(Verntea)

greacă

IGP

(1)

Vin cu denumire tradițională produs din struguri recoltați din viile situate în insula Zakynthos, acolo unde are loc și procesul de producție a vinului

Vinsanto

latină

DOP

(1, 3, 15, 16)

Vin cu DOP «Santorini» produs în complexul Santo Erini-Santorini din insulele «Thira» și «Thirasia» din struguri lăsați la soare.

SPANIA

Amontillado

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (Vino generoso) cu DOP «Jerez-Xérès-Sherry», «Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda», «Montilla-Moriles», sec, cu aromă puternică și intensă, fin și plin la gust, de culoarea chihlimbarului sau de culoare aurie, cu tărie alcoolică dobândită cuprinsă între 16 și 22°, învechit timp de cel puțin doi ani, prin sistemul «criaderas y soleras», în recipiente din stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Añejo

spaniolă

DOP / IGP

(1)

Vinuri învechite timp de cel puțin 24 de luni în total, în recipiente din lemn de stejar cu capacitate maximă de 600 l sau în sticle.

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros cu DOP «Malaga» învechit timp de 3-5 ani.

Chacolí-Txakolina

spaniolă

DOP

(1)

Vin cu DOP «Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina», «Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina» și «Chacolí de Álava-Arabako Txakolina» produs în principal din soiurile Ondarrabi Zuri și Ondarrabi Beltza. Vin cu tărie alcoolică dobândită de cel puțin 9,5 % vol. (11 % vol. pentru vinul alb fermentat în butoi), cu aciditate volatilă de cel mult 0,8 mg/l și cantitate maximă de sulf de 180 mg/l (140 mg/l pentru vinurile roșii)

Clásico

spaniolă

DOP

(3, 16)

Vinuri cu mai mult de 45 g/l de zahăr rezidual.

Chile

Cream

engleză

DOP

(3)

Vin licoros de «Jerez-Xérès-Sherry», «Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda», «Montilla-Moriles», «Málaga» și «Condado de Huelva» cu cel puțin 60 g/l de materii de reducție, de culoare de la chihlimbar la mahon. Învechit timp de cel puțin doi ani, prin sistemele «criaderas y soleras» sau «añadas» în recipiente din lemn.

Criadera

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros de «Jerez-Xérès-Sherry», «Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda», «Montilla-Moriles», «Málaga» și «Condado de Huelva», învechit prin sistemul «criaderas y soleras», tradițional în zonă

Criaderas y Soleras

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros de «Jerez-Xérès-Sherry», «Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda», «Montilla-Moriles», «Málaga» și «Condado de Huelva», care utilizează, în general, metoda așezării butoaielor de stejar în straturi suprapuse, denumite «criaderas», vinul din anul respectiv ocupând nivelul superior al sistemului, coborând la celelalte niveluri sau «criaderas» prin transferuri parțiale, succesive pe parcursul unei perioade îndelungate, până ajunge la cel mai jos nivel sau «solera», unde se definitivează procesul de învechire.

Crianza

spaniolă

DOP

(1)

Vinuri, altele decât vinurile spumante, petiante și licoroase, care îndeplinesc următoarele condiții:

| — | vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 24 de luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l. |
| --- | --- |

—

vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 24 de luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l.

| — | vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 18 luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 18 luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă.

Dorado

spaniolă

DOP

(3)

Vinuri licoroase cu DOP «Rueda» și «Malaga» cu proces de învechire.

Fino

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) cu DOP «Jerez-Xérès-Sherry» și «Manzanilla Sanlúcar de Barrameda», «Montilla Moriles», având următoarele proprietăți: culoare galben-pai, sec, ușor amar, slab și cu buchet dulceag. Învechit în «flor» timp de cel puțin doi ani prin sistemul «criaderas y soleras», în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Fondillón

spaniolă

DOP

(16)

Vin cu DOP «Alicante» obținut din struguri din soiul Monastrell, supramaturat în stoc și cu condiții excepționale de calitate și sănătate. În procesul de fermentație se utilizează numai drojdii naturale și tăria alcoolică dobândită (minim 16 % vol.) este în întregime naturală. Se învechește timp de cel puțin 10 ani, în recipiente de stejar.

Gran reserva

spaniolă

DOP

(1)

Vinuri, altele decât vinurile spumante, petiante și licoroase, care îndeplinesc următoarele condiții:

| — | vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 60 de luni, dintre care cel puțin 18 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase. |
| --- | --- |

—

vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 60 de luni, dintre care cel puțin 18 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase.

| — | vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 48 luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase. |
| --- | --- |

—

vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 48 luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase.

Chile

spaniolă

DOP

(4)

Perioada minimă de învechire pentru vinurile spumante cu DOP «Cava» este de 30 de luni, de la «tiraje» la «degüelle».

Lágrima

spaniolă

DOP

(3)

Vin dulce cu DOP «Málaga» în producția căruia mustul se scurge după zdrobirea strugurilor fără presiune mecanică. Învechirea se desfășoară timp de cel puțin doi ani prin sistemul «criaderas y soleras» sau prin cel al anilor de producție, în vase de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Noble

spaniolă

DOP / IGP

(1)

Vinuri învechite timp de cel puțin 18 luni în total, în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 600 l sau în sticle.

spaniolă

DOP

(3)

Vinuri licoroase cu DOP «Málaga» învechit timp de 2-3 ani.

Oloroso

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) de «Jerez-Xérès-Sherry» și «Manzanilla Sanlúcar de Barrameda», «Montilla Moriles» care deține următoarele proprietăți: corpolent, bogat și onctuos, aromat, energic, sec sau dulceag, de culoare asemănătoare mahonului, cu tărie alcoolică dobândită cuprinsă între 16 și 22°. A fost învechit timp de cel puțin 2 ani prin sistemul«criaderas y soleras», în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Pajarete

spaniolă

DOP

(3)

Vinuri dulci sau demi-dulci cu DOP «Málaga» învechite cel puțin 2 ani prin sistemul «criaderas y soleras» sau prin sistemul «añadas» în vase din stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Pálido

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) de «Condado de Huelva» învechit peste 3 ani printr-un proces biologic de învechire, cu tărie alcoolică dobândită cuprinsă între 15-17 % vol.

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros cu DOP «Rueda» învechit cel puțin 4 ani, dintre care ultimii 3 ani în vase de stejar.

spaniolă

DOP

(3)

Vin cu DOP «Málaga» obținut din soiurile Pedro Ximenez și/sau Moscatel, fără adaos de «arrope» (must fiert), fără proces de învechire.

Palo Cortado

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) de «Jerez-Xérès-Sherry» și «Manzanilla Sanlúcar de Barrameda», «Montilla Moriles», ale cărui caracteristici organoleptice constau în aroma de amontillado și gustul și culoarea asemănătoare celor ale vinului oloroso, cu o tărie alcoolică dobândită cuprinsă între 16 și 22 %. Se învechește în două etape: prima, biologică, sub o peliculă de «flor», și a doua, oxidantă.

Primero de Cosecha

spaniolă

DOP

(1)

Vin cu DOP «Valencia» recoltat în primele 10 zile ale perioadei de recoltare și îmbuteliat în următoarele 30 de zile, indicarea recoltei pe etichetă fiind obligatorie.

Rancio

spaniolă

DOP

(1, 3)

Vinuri supuse unui proces de învechire vizibil ruginie, cu modificări bruște de temperatură în prezența aerului sau în vase de lemn sau de cristal.

Raya

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) de «Montilla Moriles» cu caracteristici similare celor ale vinurilor «Oloroso», dar cu gust și buchet mai șterse. Învechite timp de cel puțin 2 ani prin sistemul «criaderas y soleras» în recipiente de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l

Reserva

spaniolă

DOP

(1)

Vinuri, altele decât vinurile spumante, petiante și licoroase, care îndeplinesc următoarele condiții:

| — | vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 36 de luni, dintre care cel puțin 12 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase. |
| --- | --- |

—

vinurile roșii trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 36 de luni, dintre care cel puțin 12 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 330 l, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase.

| — | vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 24 de luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase. |
| --- | --- |

—

vinurile albe și rozé trebuie lăsate să se învechească timp de cel puțin 24 de luni, dintre care cel puțin 6 luni trebuie păstrate în butoaie de stejar cu aceeași capacitate maximă, apoi în sticle pe parcursul perioadei rămase.

Chile

Sobremadre

spaniolă

DOP

(1)

Vinuri albe de «Vinos de Madrid» care, drept consecință a procesului special de producție, conțin dioxid de carbon înainte de propria fermentație a musturilor cu ale lor «madres» (struguri decojiți și zdrobiți)

Solera

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros de «Jerez-Xérès-Sherry», «Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda», «Montilla-Moriles», «Málaga» și «Condado de Huelva», învechit prin sistemul «criaderas y soleras».

Superior

spaniolă

DOP

(1)

Vinuri obținute în proporție de 85 % din soiuri preferate din ariile determinate respective.

Chile

Africa de Sud

Trasañejo

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros cu DOP «Málaga» învechit timp de peste 5 ani.

Vino Maestro

spaniolă

DOP

(3)

Vin cu DOP «Málaga» care se obține dintr-o fermentație incompletă deoarece, înainte de începerea acesteia, mustului i se adaugă 7 % alcool de vin. Astfel, fermentația este foarte lentă și se oprește atunci când tăria alcoolului este de 15-16°, rămânând la un conținut de aproximativ 160-200 g/l de zaharuri fără fermentație. Se învechește timp de cel puțin 2 ani prin sistemul «criaderas y soleras» sau prin sistemul «añadas» în recipiente de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Vendimia Inicial

spaniolă

DOP

(1)

Vin de «Utiel–Requena» obținut din struguri recoltați în primele 10 zile ale perioadei de recoltare, cu o gradație alcoolică cuprinsă între 10 și 11,5 % în volume, vârsta sa fragedă fiind responsabilă pentru proprietățile sale speciale, cum ar fi o ușoară eliberare de dioxid de carbon.

Viejo

spaniolă

DOP / IGP

(1)

Vin învechit cel puțin 36 de luni, cu un aspect ruginit în special datorită acțiunii luminii, oxigenului, căldurii sau a tuturor acestora la un loc.

spaniolă

DOP

(3)

Vin licoros (vino generoso) cu DOP Condado de Huelva, care posedă următoarele calități: corpolent, bogat și onctuos, aromat, energic, sec sau dulceag, de culoare asemănătoare mahonului, cu tărie alcoolică dobândită cuprinsă între 15 și 22°. A fost învechit timp de cel puțin 2 ani prin sistemul «criaderas y soleras» în butoaie de stejar cu capacitate maximă de 1 000 l.

Vino de Tea

spaniolă

DOP

(1)

Vin din sub-regiunea nordică a DOP «La Palma», învechit în vase de Pinus canariensis (pin din Insulele Canare, «Tea») timp de maximum 6 luni. Tăria alcoolică dobândită este, pentru vinurile albe, cuprinsă între 11 și 14,5 % vol., pentru vinurile «rozé», între 11 și 13 % vol., iar pentru vinurile roșii, între 12 și 14 % vol.

FRANȚA

Ambré

franceză

DOP

(3)

Articolul 7 din Decretul din 29 decembrie 1997: DOP «Rivesaltes»: pentru a avea dreptul să poarte denumirea de origine controlată «Rivesaltes», completată cu mențiunea «ambré», vinurile albe trebuie să fi fost păstrate pe proprietate, într-un mediu oxidant, până la data de 1 septembrie din cel de-al doilea an după anul recoltării.

Clairet

franceză

DOP

(1)

DOP «Bourgogne», «Bordeaux»: vin roșu-deschis sau vin rozé.

Claret

franceză

DOP

(1)

DOP «Bordeaux»: expresie utilizată pentru a desemna un vin roșu-deschis

Tuilé

franceză

DOP

(3)

Articolul 7 din Decretul din 29 decembrie 1997: Pentru a avea dreptul să poarte denumirea de origine controlată «Rivesaltes» completată cu mențiunea «tuilé», vinurile roșii trebuie să fi fost păstrate pe proprietate, într-un mediu oxidant, până la data de 1 septembrie din cel de-al doilea an după anul recoltării.

Vin jaune

franceză

DOP

(1)

DOP «Arbois», «Côtes du Jura», «L'Etoile», «Château-Châlon»: produs vinicol obținut exclusiv din soiuri de struguri prevăzute în reglementările naționale: fermentație lentă, învechire în butoi de stejar fără capac timp de cel puțin 6 ani.

Château

franceză

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Expresie istorică referitoare la un tip de zonă și la un tip de vin, rezervată vinurilor care provin de pe o proprietate care există în realitate sau care este denumită prin acest termen.

Chile

Clos

franceză

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Chile

Cru artisan

franceză

DOP

(1)

DOP «Médoc», «Haut-Médoc», «Margaux», «Moulis», «Listrac», «St Julien», «Pauillac», «St Estèphe»:

Expresii referitoare la calitatea unui vin, la istoria sa, precum și la un tip de zonă care evocă o ierarhie valorică a vinurilor care provin de pe o anumită proprietate.

Cru bourgeois

franceză

DOP

(1)

DOP «Médoc», «Haut-Médoc», «Margaux», «Moulis», «Listrac», «Saint-Julien», «Pauillac», «Saint-Estèphe»: Expresii referitoare la calitatea unui vin, la istoria sa, precum și la un tip de zonă care evocă o ierarhie valorică a vinurilor care provin de pe o anumită proprietate.

Chile

Cru classé, completat sau nu cu Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

franceză

DOP

(1)

DOP «Barsac», «Côtes de Provence», «Graves», «Saint-Emilion grand cru», «Médoc», «Haut-Médoc», «Margaux», «Pessac-Leognan», «Saint Julien», «Pauillac», «Saint Estèphe», «Sauternes».

Expresii referitoare la calitatea unui vin, la istoria sa, precum și la un tip de zonă care evocă o ierarhie valorică a vinurilor care provin de pe o anumită proprietate.

Edelzwicker

germană

DOP

(1)

Vinurile cu DOP «Alsace» care se obțin dintr-unul sau mai multe soiuri de struguri astfel cum se prevede în caietul de sarcini.

Grand cru

franceză

DOP

(1, 3, 4)

Expresie referitoare la calitatea unui vin, rezervată vinurilor cu denumiri de origine protejate, stabilită prin decret și atunci când aceasta este utilizată în mod colectiv prin încorporare la o denumire de origine.

Chile

Elveția

Tunisia

Hors d’âge

franceză

DOP

(3)

DOP «Rivesaltes», «Banyuls», «Rasteau» și «Maury»: pot fi utilizate pentru vinurile care au fost supuse unei maturări de cel puțin 5 ani ulterior producerii.

Passe-tout-grains

franceză

DOP

(1)

DOP «Bourgogne» obținut din două soiuri de struguri astfel cum se prevede în caietul de sarcini.

Premier Cru

franceză

DOP

(1, 4)

Expresie referitoare la calitatea unui vin, rezervată vinurilor cu denumiri de origine protejate, stabilită prin decret și atunci când aceasta este utilizată în mod colectiv prin încorporare la o denumire de origine.

Tunisia

Primeur

franceză

DOP

(1)

Vinuri a căror dată de comercializare este stabilită în cea de-a treia zi de joi din luna noiembrie a anului recoltării.

franceză

IGP

(1)

Vinuri a căror dată de comercializare este stabilită în cea de-a treia zi de joi din luna octombrie a anului recoltării.

Rancio

franceză

DOP

(1, 3)

DOP «Grand Roussillon», «Rivesaltes», «Rasteau», «Banyuls», «Maury», «Clairette du Languedoc»: expresie referitoare la un tip de vin și la o anumită metodă de producție a vinului, rezervată anumitor vinuri de calitate ca urmare a vârstei lor și a condițiilor în ceea ce privește locul de producție.

Sélection de grains nobles

franceză

DOP

(1)

DOP «Alsace», «Alsace Grand Cru», «Condrieu», «Monbazillac», «Graves supérieur», «Bonnezeaux», «Jurançon», «Cérons», «Quarts de Chaume», «Sauternes», «Loupiac», «Côteaux du Layon», «Barsac», «Sainte Croix du Mont», «Côteaux de l’Aubance», «Cadillac»: vin produs obligatoriu din boabe culese manual prin selecții succesive. Scopul este acela de a căuta boabele supramaturate, afectate de putregai nobil sau care și-au îmbogățit concentrația pe viță.

Sur lie

franceză

DOP

(1)

DOP «Muscadet», «Muscadet Coteaux de la Loire», «Muscadet-Côtes de Grandlieu», «Muscadet-Sèvre et Maine», «Gros Plant du Pays Nantais»: vin cu specificații speciale (cum ar fi producția, tăria alcoolică), care rămâne pe drojdie până la data de 1 martie a anului următor anului recoltării.

franceză

IGP

(1)

IGP «Vin de pays d’Oc», «Vin de pays des Sables du Golfe du Lion»: vin cu specificații speciale, păstrat mai puțin de o iarnă în butoi sau în baric și lăsat pe drojdie până la îmbuteliere.

Vendanges tardives

franceză

DOP

(1)

DOP «Alsace», «Alsace Grand Cru», «Jurançon»: expresie referitoare la un tip de vin și la o anumită metodă de producție, rezervată vinurilor produse din recolte supramaturate care îndeplinesc condițiile stabilite legate de densitate și tărie alcoolmetrică.

Villages

franceză

DOP

(1)

DOP «Anjou», «Beaujolais», «Côte de Beaune», «Côtes de Nuits», «Côtes du Rhône», «Côtes du Roussillon», «Mâcon»: expresie referitoare la calitatea unui vin, rezervată vinurilor cu denumire de origine stabilită prin decret și atunci când aceasta este utilizată în mod colectiv prin încorporare într-o denumire de origine.

Vin de paille

franceză

DOP

(1)

DOP «Arbois», «Côtes du Jura», «L’Etoile», «Hermitage»: expresie referitoare la o metodă de producție care constă în selecția strugurilor din soiurile prevăzute în legislația națională, lăsați la uscat timp de cel puțin 6 săptămâni pe așternut de paie, pe grătare sau atârnați. Vinul se învechește timp de cel puțin 3 ani de la data presării, din care cel puțin 18 luni maturare sub lemn.

ITALIA

Alberata

italiană

DOP

(1)

Mențiune specială referitoare la tipul de vinuri «Aversa». Aceasta se referă la străvechea tradiție de cultivare a viței-de-vie din care se obține produsul.

Vigneti ad alberata

Amarone

italiană

DOP

(1)

Mențiune istorică exclusivă, referitoare la metoda de producție a tipului de vinuri «Valpolicella». Aceasta este utilizată din antichitate pentru a identifica locul de origine a vinului produs după o metodă specifică de producție, prin utilizarea de struguri stafidiți, bazată pe fermentația totală a zaharurilor. Aceasta explică originea denumirii de «Amarone». Este o mențiune destul de specială și bine cunoscută, suficientă pentru identificarea produsului.

Ambra

italiană

DOP

(3)

Mențiune referitoare la metoda de producție și la culoarea galben-chihlimbarie deosebită, mai mult sau mai puțin intensă, a vinurilor de tip «Marsala». Culoarea sa deosebită este determinată de metoda îndelungată de producție, care include învechire și rafinare, procese care presupun oxido-reduceri semnificative ale polifenolilor și substanțelor colorante.

Ambrato

italiană

DOP

(1, 3)

Mențiunea se referă la metoda de producție și la culoarea specifică de chihlimbar, mai mult sau mai puțin intensă, caracteristică vinurilor de tip «Malvasia din Lipari» și «Vernaccia din Oristano». Culoarea deosebită este determinată de perioada îndelungată de producție, care include învechire și rafinare, metode care presupun oxido-reduceri semnificative ale polifenolilor și substanțelor colorante.

Annoso

italiană

DOP

(1)

Mențiunea, legată de vinurile de tip «Controguerra», face referire la metoda specială de producție care presupune struguri stafidiți și o perioadă obligatorie de învechire în recipiente de lemn timp de cel puțin 30 de luni, înainte de comercializarea și consumul produsului final.

Apianum

latină

DOP

(1)

Mențiune exclusivă atribuită vinului «Fiano di Avellino». Această mențiune are origini clasice și face referire la bunătatea strugurilor care sunt foarte apreciați de «albine» («api» în limba italiană).

Auslese

germană

DOP

(1)

A se vedea mențiunea tradițională «scelto». Mențiune exclusivă atribuită vinurilor «Caldaro» și «Caldaro Classico – Alto Adige».

Buttafuoco

italiană

DOP

(1, 6)

Mențiune exclusivă strict legată de tipul special de vin care provine dintr-o sub-regiune a vinurilor «Oltrepò Pavese». Aceasta este utilizată de mult timp pentru a descrie un produs realmente aparte care, conform semnificației termenului, poate produce o «căldură deosebită».

Cannellino

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă referitoare la un vin de tip «Frascati» și la metoda de producție a acestuia. A fost utilizată timp îndelungat pentru identificarea tipului de vin susmenționat, produs prin aplicarea unui anumit proces de producție care permite obținerea unui vin numit «abboccato», ușor dulceag și bogat.

Cerasuolo

italiană

DOP

(1)

Mențiune tradițională și istorică strict legată de vinurile «Cerasuolo di Vittoria». Aceasta face parte integrantă din denumirea DOCG și constituie aspectul său negeografic. Mențiunea se referă la producerea acestuia, precum și la culoarea sa deosebită. Este utilizată în mod tradițional și pentru a descrie un alt tip de vinuri «Montepulciano d'Abruzzo», de care este foarte strâns legată.

Chiaretto

italiană

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5, 6)

Mențiune legată de metoda de producție și de culoarea deosebită a tipului de vin respectiv, extras din struguri negri.

Ciaret

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă legată de vinurile «Monferrato» și de culoarea specială a produsului; în mod tradițional, înseamnă «roșu deschis».

Château

franceză

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Mențiune legată de denumirea întreprinderii producătoare a vinului, în cazul în care strugurii provin exclusiv de la aceasta, iar producerea vinului se desfășoară în cadrul aceleiași întreprinderi.

Chile

Classico

italiană

DOP

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Mențiune prevăzută în Legea nr. 164/1992. Aceasta este rezervată vinurilor nespumante din cea mai străveche zonă de origine căreia i se poate atribui o reglementare autonomă privind DOP.

Chile

Dunkel

germană

DOP

(1)

Mențiune legată de metoda de producție și de culoarea închisă caracteristică a categoriei corespunzătoare de vinuri «Trentino».

Fine

italiană

DOP

(3)

Mențiune strict legată de una dintre categoriile «Marsala». Aceasta se referă la metoda specifică de producție care presupune o perioadă de învechire de cel puțin un an, din care minimum 8 luni în butoaie de lemn.

Fior d’Arancio

italiană

DOP

(1, 6)

Mențiune legată de cele două categorii de vinuri «Colli Euganei»: vinuri spumante și vinuri «passito» (și anume, extrase din struguri stafidiți). Aceasta se referă la metoda de producție și la caracteristicile aromatice ale produsului, extras din struguri din soiul Muscat și obținut printr-o metodă atentă de producție.

Flétri

franceză

DOP

(1)

Mențiune referitoare la categoriile specifice de vinuri cu DOP «Valle d'Aosta» sau «Vallée d'Aoste». Aceasta se referă la metoda de producție și la caracteristicile produsului, care rezultă dintr-o metodă atentă de producție a strugurilor parțial uscați.

Garibaldi Dolce

italiană

DOP

(3)

Mențiune istorică exclusivă legată de o categorie specifică superioară cu DOP «Marsala». La început, aceasta a fost utilizată în cinstea lui Garibaldi care a gustat din acest vin atunci când a debarcat la Marsala. El a apreciat vinul pentru caracteristicile sale datorate procesului special de producere care presupune o perioadă minimă de învechire de cel puțin 2 ani în butoaie de lemn.

GD

Governo all’uso toscano

italiană

DOP / IGP

(1)

Inițial, mențiunea era legată de vinurile cu DOP «Chianti» și «Chianti Classico». Ulterior, utilizarea acesteia s-a extins la vinul cu IGP «Colli della Toscana Centrale», produs în cadrul aceleiași arii de producție. Aceasta se referă la procesul special de producție utilizat în Toscana care presupune, la sfârșitul iernii, un adaos de struguri uscați, care determină o nouă fermentație.

Gutturnio

italiană

DOP

(1, 8)

Mențiune istorică exclusivă referitoare la un tip de vin care provine dintr-o sub-regiune a vinurilor «Colli Piacentini». Aceasta se referă la metoda de producție a vinului roșu amintit, un vin tipic de înaltă calitate, care era servit în cupe de argint de origine romană, denumite «Gutturnium».

Italia Particolare

italiană

DOP

(3)

Mențiune istorică exclusivă legată de vinurile «Marsala fine». Inițial, «Marsala» era produs numai pentru piața națională.

IP

Klassisch

germană

DOP

(1)

Zonă tradițională de producție pentru «Caldaro»«Alto Adige» (cu denumirea Santa Maddalena și «Terlano»).

(A se vedea definiția la «Classico»).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

germană

DOP

(1)

Mențiune care se referă la metoda de producție și la culoarea tipică rozé.

Mențiunea este utilizată pentru categoriile de vinuri «Alto Adige», «Trentino» și «Teroldego rotaliano» corespunzătoare.

Lacrima

italiană

DOP

(1)

Mențiune strict legată de denumirea vinului «Lacrima di Morro d'Alba», parte integrantă a denumirii acestui vin. Aceasta se referă la metoda specială de producție prin care, în urma presării ușoare a strugurilor, se obține un produs de înaltă calitate.

Lacryma Christi

italiană

DOP

(1, 3, 4, 5)

Mențiune istorică exclusivă, strict legată de vinurile «Vesuvio». În mod tradițional, era legată de câteva dintre tipurile de vinuri susmenționate (atât normale, cât și licoroase/spumante), produse printr-o metodă specială de producție care presupune presarea ușoară a strugurilor, astfel obținându-se un produs de înaltă calitate cu conotații religioase.

Lambiccato

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă referitoare la una dintre categoriile de vinuri «Castel San Lorenzo». Aceasta se referă la tipul de produs și la metoda specială de producție, care utilizează struguri din soiul Muscat și care presupune macerarea strugurilor la temperatură controlată în interiorul unor recipiente specifice, denumite tradițional «Lambicchi».

London Particolar

italiană

DOP

(3)

Mențiune istorică exclusivă referitoare la categoria de vinuri «Marsala Superiore». Aceasta sau inițialele acesteia sunt utilizate tradițional pentru a descrie un produs destinat pieței engleze. Utilizarea limbii engleze este, de asemenea, tradițională și este prevăzută în caietul de sarcini al produsului și de normele stabilite pentru vinurile «Marsala». Într-adevăr, este cunoscut faptul că importanța și prestigiul acestei denumiri de vin licoros se datorează activității atât a producătorilor, cât și a distribuitorilor englezi care, în 1773, au descoperit, produs și comercializat Marsala, acest vin extraordinar, pe care l-au făcut renumit în toată lumea, în special în Anglia.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

italiană

DOP

(1)

Mențiune referitoare la anumite categorii de vinuri «Vin Santo». Aceasta se referă la metoda de producție și la culoarea deosebită. Într-adevăr, metoda specială de producție, bazată pe utilizarea strugurilor roșii, permite producerea unui produs tipic cu o culoare extraordinară, care poate varia de la roz aprins la roz pal. Acesta este un detaliu legat de culoarea ochilor de potârniche (în italiană, «pernice»), pasărea care dă numele acestui vin.

Oro

italiană

DOP

(3)

Mențiune referitoare la vinurile specifice «Marsala». Aceasta se referă la culoarea specială și la metoda de producție care interzice utilizarea mustului copt și permite obținerea unui produs cu o valoare specială, de culoare aurie, mai mult sau mai puțin intensă.

Passito

italiană

DOP / IGP

(1, 3, 15, 16)

Mențiune referitoare la tipul de produs și la metoda de producție corespunzătoare. Mențiunile «passito» sau «vino passito» și «vino passito liquoroso» sunt rezervate vinurilor normale sau licoroase, obținute în urma fermentării strugurilor prin uscare naturală sau în locuri climatizate, conform prevederilor din caietul de sarcini al produsului. Legea nr. 82/2006 a extins această mențiune la vinurile din struguri supramaturați.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă legată de una dintre categoriile de vinuri «Pinerolese». Aceasta face referire la tipul de produs și la metoda de producție corespunzătoare, bazată pe struguri parțial uscați.

Rebola

italiană

DOP

(1, 15)

Mențiune exclusivă, legată de una dintre categoriile de vinuri «Colli di Rimini». Aceasta face referire la metoda de producție și la tipul de produs, a cărui culoare variază între auriu și galben chihlimbar și care se obține din struguri parțial uscați.

Recioto

italiană

DOP

(1, 4, 5)

Mențiune istorică tradițională, strâns legată de numele a trei vinuri cu denumire de origine, produse în Veneto: DOP «Valpolicella», «Gambellara» și «Recioto di Soave», denumiri care aparțin astfel unor zone de producție foarte apropiate între ele și care au tradiții similare, în special în provinciile Verona și Vicenza. Originea numelui datează din secolul al V-lea. La vremea aceea, scriitorii bucolici defineau ca fiind deosebit de valoros și renumit acest vin, a cărui producție se limita la provincia Verona și a cărui nume venea de la «Retia», regiunea deluros-muntoasă care, în vremuri străvechi, cuprindea zona Veronese-Trentino până la limitele Comasco-Valtellinese. Această mențiune a fost astfel utilizată din timpuri străvechi și încă se mai utilizează pentru a denumi vinuri obținute după o metodă specială de producție care presupune uscarea strugurilor.

Riserva

italiană

DOP

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Vinuri supuse unei perioade de învechire de cel puțin doi ani pentru vinurile roșii și de un an pentru vinurile albe, cu învechire ulterioară în butoaie, special prevăzute de caietul de sarcini al produsului. În plus față de metodele obișnuite, caietul de sarcini al produsului trebuie să stabilească obligația înscrierii anului producției pe etichetă, precum și normele legate de păstrare în cazul amestecului de vinuri din ani diferiți. Denumirea de origine protejată a categoriilor de vinuri spumante și licoroase poate utiliza această mențiune în conformitate cu condițiile stabilite de caietul de sarcini al produsului și conform legislației comunitare.

Rubino

italiană

DOP

(1)

Mențiune legată de DOP «Cantavenna». Aceasta face referire la întregul proces și la culoarea deosebită. Mențiunea «Rubino» este legată și de categoria specifică a vinurilor cu DOC «Teroldego Rotaliano», «Trentino» și «Garda Colli Mantovani» și se referă la culoarea deosebită pe care o capătă produsul.

italiană

DOP

(3)

Mențiune legată de categoria specifică de vinuri «Marsala». Aceasta face referire la procesul special care interzice utilizarea mustului fiert. De asemenea, acest vin are o culoare specifică roșie-rubinie care, după învechire, capătă reflexe de chihlimbar.

Sangue di Giuda

italiană

DOP

(4, 5, 8)

Mențiune istorică tradițională exclusivă, legată de o categorie de vinuri produse în regiunea Oltrepò Pavese. Aceasta a fost utilizată timp îndelungat pentru a denumi un produs specific de culoare roșie, dulce, spumant sau exuberant, savuros, adică are un gust atât de plăcut încât cu cât bei mai mult, cu atât riști să te înșele, precum celebrul apostol!

Scelto

italiană

DOP

(1)

Mențiune legată de vinurile «Caldaro», «Caldaro Classico - Alto Adige» și «Colli del Trasimeno». Aceasta face referire la produsul specific și la metoda sa de producție, pornind de la selecția strugurilor (de aceea se numește «alesul»).

Sciacchetrà

italiană

DOP

(1)

Mențiune istorico-tradițională, strâns legată de «Cinque Terre». Aceasta face referire la metoda utilizată pentru obținerea produsului, inclusiv la presarea și depozitarea strugurilor. Într-adevăr, mențiunea se traduce prin «presează și păstrează intact», o metodologie utilizată pentru produsele de înaltă calitate.

Sciac-trà

italiană

DOP

(1)

La fel ca mai sus (Schiacchetrà). În acest caz, diferența poate fi pusă pe seama mențiunii atribuite unei categorii specifice.

Spätlese

germană

DOP / IGP

(1, 3, 15, 16)

A se vedea mențiunea «Recoltă târzie a strugurilor», utilizată în provincia autonomă Bolzano.

Soleras

italiană

DOP

(3)

Mențiune legată de o anumită categorie de vinuri licoroase denumită «Marsala». Aceasta face referire la produs și la metoda specifică de producție care presupune o perioadă de învechire de cel puțin 5 ani în butoaie de lemn. Îmbogățirea mustului fiert sau a mustului concentrat este interzisă. Rezultatul este un produs pur, natural, care nu conține aditivi nici măcar de origine vinicolă, cu excepția alcoolului, desigur, pentru că este un vin licoros.

Stravecchio

italiană

DOP

(3)

Mențiune legată exclusiv de categoria unică «Virgin» și/sau «Soleras» de vin «Marsala». Aceasta face referire la metoda specială de producție care presupune o perioadă minimă de învechire de 10 ani în butoaie de lemn.

Strohwein

germană

DOP / IGP

(1, 3, 11, 15, 16)

A se vedea mențiunea tradițională «Passito».

Înseamnă «vin din paie».

Se referă la vinul specific produs în provincia Bolzano și corespunde unei metode de producție care presupune uscarea strugurilor, ulterior recoltării, pe un așternut de paie, conform metodei de uscare prevăzute de diferitele caiete de sarcini ale produsului.

Superiore

italiană

DOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Vinuri cu caracteristici de calitate mai ridicată, ale căror norme de producție sunt mult mai stricte decât altele. Într-adevăr, caietul de sarcini al produsului stabilește următoarele diferențe:

| (a) | o tărie alcoolică naturală minimă a strugurilor mai mare de 0,5° vol.; |
| --- | --- |

(a)

o tărie alcoolică naturală minimă a strugurilor mai mare de 0,5° vol.;

| (b) | o tărie alcoolică totală la consum mai mare de 0,5° vol.; |
| --- | --- |

(b)

o tărie alcoolică totală la consum mai mare de 0,5° vol.;

San Marino

Superiore Old Marsala

italiană

DOP

(3)

Mențiune referitoare la categoria «Marsala Superiore». Aceasta face referire la produsul specific și la metoda specială de producție care presupune o perioadă de învechire de cel puțin 2 ani în butoaie de lemn. Conține o mențiune în limba engleză, tradițională pentru vinul licoros și confirmată atât de caietul de sarcini al produsului, cât și de legislația privind vinurile Marsala. Importanța și prestigiul acestei denumiri se datorează activității atât a producătorilor, cât și a distribuitorilor englezi care, în 1773, au descoperit, produs și comercializat acest vin, făcându-l cunoscut în întreaga lume, în special în Anglia.

Torchiato

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă legată de vinurile «Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona». Aceasta se referă la caracteristicile produsului care se obține printr-un proces minuțios de producție, implicând presarea ușoară a strugurilor sub propria greutate.

Torcolato

italiană

DOP

(1)

Mențiune exclusivă referitoare la o anumită categorie de vinuri denumită «Breganze».

Se referă la caracteristicile produsului care se obține printr-o metodă atentă de producție, implicând utilizarea strugurilor parțial uscați. Aceștia, odată recoltați, sunt atârnați de grătare împletite și ulterior atârnați din nou. În acest fel, strugurii sunt supuși procesului de uscare.

Vecchio

italiană

DOP

(1, 3)

Mențiune privind vinurile «Rosso Barletta», «Aglianico del Vuture», «Marsala» și «Falerno del Massico». Aceasta se referă la condițiile de învechire și la învechirea și rafinarea ulterioară a produsului.

Vendemmia Tardiva

italiană

DOP / IGP

(1, 3, 15, 16)

Mențiune referitoare la categoria specială a produsului, care presupune recoltarea târzie a strugurilor. În continuare, starea de învechire a strugurilor pe viță și uscarea strugurilor în diferitele condiții de mediu și climatice au drept rezultat un produs extraordinar, în special în ceea ce privește conținutul de zahăr și buchetul. Vinul rezultat este minunat. Aceste vinuri sunt, de asemenea, clasificate drept vinuri de desert sau vinuri de «meditație».

Verdolino

italiană

DOP / IGP

(1)

Mențiune privind metoda de producție și culoarea verde specifică.

Vergine

italiană

DOP

(1, 3)

Mențiune referitoare la vinurile «Marsala». Se referă la produsul specific și la metoda specială de producție care presupune o perioadă minimă de învechire de cel puțin 5 ani în butoaie de lemn, precum și interdicția de a adăuga must fiert sau concentrat. Prin aceasta se înțelege că produsul estre pur, natural, fără aditivi, nici măcar de origine vinicolă, cu excepția procentului de alcool, normal pentru un vin licoros.

Mențiunea se referă, de asemenea, la vinurile «Bianco Vergine Valdichiana», fiind legată de metoda tradițională de producție care presupune fermentația fără pieliță, în urma căreia se obține un produs final pur și natural.

Vermiglio

italiană

DOP

(1)

Privește vinurile «Colli dell’Etruria Centrale». Această mențiune se referă atât la caracteristicile de calitate, cât și la culoarea specifică.

Vino Fiore

italiană

DOP

(1)

Mențiune legată de metoda specială de producție a anumitor vinuri albe și rozé. Metoda presupune presarea ușoară a strugurilor, astfel încât să se obțină un produs cu un gust deosebit de delicat care pune în valoare cea mai prețioasă caracteristică a vinului, și anume, «buchetul».

Vino Novello

italiană

DOP / IGP

(1, 8)

Mențiunea face referire la metoda specifică de producție și la perioada de producție, data de comercializare și punere în consum fiind ziua de 6 noiembrie a fiecărui an de recoltare a strugurilor.

Novello

Vin Santo

italiană

DOP

(1)

Mențiune istorico-tradițională referitoare la anumite vinuri produse în regiunile Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Veneto și Trentino Alto Adige.

Aceasta se referă la categoria specifică de vinuri și la metoda de producție complexă corespunzătoare, care presupune păstrarea și uscarea strugurilor de vinificație în locuri potrivite și aerisite pe parcursul unei perioade îndelungate de învechire în recipiente tradiționale de lemn.

În ceea ce privește origine termenului, s-au formulat numeroase ipoteze, majoritatea fiind legate de Evul Mediu. Cea mai veridică este strict legată de semnificația religioasă a vinului. Acest vin a fost considerat un vin extraordinar, cu calități miraculoase.

Era utilizat în mod obișnuit cu ocazia săvârșirii Sfintei Liturghii și astfel se explică denumirea de «vin sfânt» (vinsanto).

Mențiunea este încă în circulație și este prezentată în detaliu în caietul de sarcini al DOP-ului, o categorie binecunoscută și apreciată în întreaga lume.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

italiană

DOP / IGP

(1, 8)

Mențiune legată de metoda de producție și de produsul corespunzător obținut. Acest vin este spumant datorită conținutului de dioxid de carbon, care este rezultatul unui proces exclusiv și natural de fermentație.

CIPRU

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Podgorie (podgorii))

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin obținut din struguri recoltați din podgorii cu suprafața de cel puțin 1 hectar care aparțin unei exploatații. Producerea vinului se desfășoară integral în cadrul exploatației din zona respectivă.

WPC – Documentul Consiliului 6/2006

(CE382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Domeniu)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin obținut din struguri recoltați din podgorii cu suprafața de cel puțin 1 hectar care aparțin unei exploatații. Producerea vinului se desfășoară integral în cadrul exploatației.

WPC – Documentul Consiliului 6/2006

(CE382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Mănăstire)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin obținut din struguri recoltați din podgorii cu suprafața de cel puțin 1 hectar care aparțin unei exploatații. În aceeași zonă agricolă este situată o mănăstire. Producerea vinului se desfășoară integral în cadrul exploatației.

WPC – Documentul Consiliului 6/2006

(CE382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Mănăstire)

greacă

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUXEMBURG

Château

franceză

DOP

(1)

Mențiune referitoare la denumirea exploatației cu condiția ca strugurii să provină exclusiv de la aceasta, iar vinul să fie produs de exploatația respectivă.

Chile

Grand premier cru

franceză

DOP

(1)

Vinurile certificate național ca «Marque nationale» pot purta și una dintre denumirile suplimentare de calitate: «Vin classé», «Premier cru» sau «Grand premier cru», care se utilizează din 1959. Aceste denumiri se acordă vinului individual ulterior degustării de către un comitet oficial care clasifică vinurile pe o scară de 20 de puncte:

| — | vinurilor care înregistrează mai puțin de 12 puncte li se refuză clasificarea oficială și nu pot afișa «Marque nationale – appellation contrôlée», |
| --- | --- |

—

vinurilor care înregistrează mai puțin de 12 puncte li se refuză clasificarea oficială și nu pot afișa «Marque nationale – appellation contrôlée»,

| — | vinurile care obțin minim 12,0 puncte sunt recunoscute oficial drept «Marque nationale – appellation contrôlée», |
| --- | --- |

—

vinurile care obțin minim 12,0 puncte sunt recunoscute oficial drept «Marque nationale – appellation contrôlée»,

| — | vinurilor care înregistrează minim 14,0 puncte li se acordă denumirea «Vin classé» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée», |
| --- | --- |

—

vinurilor care înregistrează minim 14,0 puncte li se acordă denumirea «Vin classé» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée»,

| — | vinurilor care înregistrează minim 16,0 puncte li se acordă denumirea «Premier cru» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée», |
| --- | --- |

—

vinurilor care înregistrează minim 16,0 puncte li se acordă denumirea «Premier cru» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée»,

| — | vinurilor care înregistrează minim 18,0 puncte li se acordă denumirea «Grand premier cru» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée». |
| --- | --- |

—

vinurilor care înregistrează minim 18,0 puncte li se acordă denumirea «Grand premier cru» pe lângă «Marque nationale – appellation contrôlée».

Tunisia

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

franceză

DOP

(1)

Denumește un vin din recolta târzie produs dintr-un singur soi de struguri dintre soiurile Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling sau Gewürztraminer. Strugurii se recoltează manual, iar tăria alcoolică naturală în volume este stabilită la cel puțin 95 de grade Oechsle pentru Riesling și la 105 grade Oechsle pentru celelalte soiuri.

(Regulamentul guvernului din 8 ianuarie 2001)

Vin de glace

franceză

DOP

(1)

Denumește un vin înghețat produs din struguri recoltați manual în stare înghețată la temperaturi scăzute de până la –7 °C. Numai strugurii din soiurile Pinot blanc, Pinot gris și Riesling pot fi utilizați pentru vinificație, iar mustul trebuie să aibă o tărie alcoolică naturală în volume de cel puțin 120 de grade Oechsle.

(Regulamentul guvernului din 8 ianuarie 2001)

Vin de paille

franceză

DOP

(1)

Denumește un vin de paie produs din struguri dintr-unul din soiurile Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris sau Gewürztraminer. Strugurii se recoltează manual și se împrăștie pe paie pentru a se usca timp de cel puțin două luni. Paiele pot fi înlocuite cu grătare moderne. Strugurii trebuie să aibă o tărie alcoolică naturală în volume de cel puțin 130 de grade Oechsle.

(Regulamentul guvernului din 8 ianuarie 2001)

UNGARIA

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

maghiară

DOP

(1)

Vin obținut prin adăugarea de vin nou, must sau vin nou aflat în fermentație peste boabe de struguri cu putregai nobil (aszú), învechit timp de cel puțin 3 ani (doi ani în butoi). Nivelul de zahăr și conținutul fără zahăr sunt, de asemenea, stabilite. Poate fi utilizat numai cu DOP «Tokaj».

Aszúeszencia

maghiară

DOP

(1)

Bikavér

maghiară

DOP

(1)

Vin roșu din cel puțin 3 soiuri, învechit în butoaie de lemn timp de cel puțin 12 luni, specificații suplimentare putând fi stabilite prin regulamente locale. Poate fi utilizat numai cu DOP «Eger» și «Szekszárd».

Eszencia

maghiară

DOP

(1)

Sucul provenit de la boabele afectate de putregai nobil (aszú) care se scurge natural din cisternele în care sunt colectate pe parcursul recoltării. Conținut de zahăr rezidual: cel puțin 450 g/l. Extract fără zahăr: cel puțin 50 g/l. Poate fi utilizat numai cu DOP «Tokaj».

Fordítás

maghiară

DOP

(1)

Vin obținut prin adăugarea de vin peste pulpa de aszú zdrobită din aceeași producție, învechit timp de cel puțin 2 ani (un an în butoi). Poate fi utilizat numai cu DOP «Tokaj».

Máslás

maghiară

DOP

(1)

Vin obținut prin adăugarea de vin peste drojdia de vin Tokaj Aszú din aceeași producție, învechit timp de cel puțin 2 ani (un an în butoi). Poate fi utilizat numai cu DOP «Tokaj».

Késői szüretelésű bor

maghiară

DOP / IGP

(1)

Recoltă târzie. Conținutul de zahăr al mustului este de cel puțin 204,5 g/l

Válogatott szüretelésű bor

maghiară

DOP / IGP

(1)

Vin obținut din boabe selecționate. Conținutul de zahăr al mustului este de cel puțin 204,5 g/l

Muzeális bor

maghiară

DOP / IGP

(1)

Vin învechit în sticlă timp de cel puțin 5 ani.

Siller

maghiară

DOP / IGP

(1)

Vin roșu, foarte aprins la culoare datorită perioadei scurte de macerare

Szamorodni

maghiară

DOP

(1)

Vin obținut atât din boabe afectate de putregai nobil (aszú), cât și din boabe sănătoase, învechit timp de cel puțin 2 ani (un an în butoi). Mustul conține cel puțin 230,2 de grame de zahăr per litru. Poate fi utilizat numai cu DOP «Tokaj».

AUSTRIA

Ausstich

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul trebuie produs din struguri provenind dintr-o singură producție și trebuie etichetat cu informații privind criteriile de selecție.

Auswahl

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul trebuie produs din struguri provenind dintr-o singură producție și trebuie etichetat cu informații privind criteriile de selecție.

Bergwein

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul este obținut din struguri cultivați în vii terasate sau situate pe pante abrupte cu o înclinare mai mare de 26 %.

Klassik

germană

DOP

(1)

Vinul trebuie produs din struguri provenind dintr-o singură producție și trebuie etichetat cu informații privind criteriile de selecție.

Classic

Heuriger

germană

DOP / IGP

(1)

După recoltarea strugurilor, vinul trebuie vândut comerciantului cu amănuntul până la sfârșitul lunii decembrie, iar consumatorului, până la sfârșitul lunii martie a anului următor.

Gemischter Satz

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul trebuie să fie un amestec de soiuri diferite de vin alb sau roșu.

Jubiläumswein

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul trebuie produs din struguri provenind dintr-o singură producție și trebuie etichetat cu informații privind criteriile de selecție.

Reserve

germană

DOP

(1)

Vinul trebuie să aibă un conținut de alcool de cel puțin 13 % vol. În cazul vinurilor roșii, numărul de verificare pentru vinuri de calitate nu poate fi aplicat anterior datei de 1 noiembrie, ulterior anului recoltării; în ceea ce privește vinurile albe, nu anterior datei de 15 martie ulterior anului recoltării.

Schilcher

germană

DOP / IGP

(1)

Vinul trebuie produs în Steiermark numai din struguri din soiul «Blauer Wildbacher» crescuți în regiunea viticolă Steirerland.

Sturm

germană

IGP

(1)

Must de struguri parțial fermentat cu conținut de alcool de cel puțin 1 % vol. Sturm trebuie vândut în perioada august-decembrie din anul recoltării și trebuie să fie în proces de fermentație în momentul vânzării.

PORTUGALIA

Canteiro

portugheză

DOP

(3)

Mențiune rezervată vinului cu DOP «Madeira» întărit după fermentație, depozitat în butoaie și învechit timp de cel puțin 2 ani; trebuie să figureze într-o evidență specifică și nu poate fi îmbuteliat după mai puțin de 3 ani.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugheză

DOP / IGP

(1)

Mențiune rezervată vinului cu indicație geografică sau denumire de origine, îmbuteliat în sticle de sticlă, cu caracteristici organoleptice specifice, cu o tărie alcoolică dobândită mai mare cu cel puțin 1 % vol. decât valoarea minimă prevăzută legal, trebuie să apară într-o evidență specifică, iar indicarea anului de recoltă este obligatorie.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Crusted

engleză

DOP

(3)

Vin «de Porto» cu caracteristici organoleptice excepționale, roșu și corpolent la momentul îmbutelierii, cu buchet și gust rafinat, obținut prin amestecarea unor vinuri din ani diferiți pentru a desăvârși caracteristicile organoleptice, care va determina formarea unei depuneri (crustă) pe peretele sticlei în care se produce o parte a procesului, și recunoscut de Institutul vinului de Porto și Douro pentru a purta denumirea.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugheză

DOP / IGP

(1)

Mențiune rezervată vinului cu indicație geografică sau denumire de origine, îmbuteliat în sticle de sticlă, cu caracteristici organoleptice distinctive,care trebuie să apară într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Escuro

portugheză

DOP

(3)

Mențiune rezervată vinului cu DOP «Madeira» deosebit de aromat, care prezintă un echilibru de nuanțe portocalii și maronii, cele din urmă fiind predominante, datorită oxidării substanței colorante din vin și a migrării de substanță extrasă din butoi.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Fino

portugheză

DOP

(3)

Vin cu DOP «Madeira», de calitate, elegant, care echilibrează perfect prospețimea efervescenței, maturitatea și buchetul dezvoltat pe parcursul învechirii în butoi.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Vin «de Porto» de bună calitate, cu aromă și gust complexe care formează caracteristici organoleptice deosebite, utilizat doar în asociere cu expresiile tradiționale referitoare la vinul de Porto, «Tawny», «Ruby» și «White».

[Portaria no 1484/2002 de 22.11.2002]

Frasqueira

portugheză

DOP

(3)

Vin cu DOP «Madeira» a cărui denumire este asociată anului de recoltă, produsul fiind obținut din soiuri tradiționale, învechit cel puțin 20 de ani înainte de îmbuteliere, de o calitate deosebită, și care trebuie să figureze într-o evidență specifică, înainte și după îmbuteliere.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Garrafeira

portugheză

DOP / IGP

(1, 3)

Mențiune rezervată vinului cu indicație geografică sau denumire de origine, asociată anului de recoltă, care prezintă caracteristici organoleptice speciale; de exemplu, vinul roșu are o perioadă de învechire de cel puțin 30 de luni, dintre care cel puțin 12 în sticle de sticlă, iar cel alb sau rozé are o perioadă de învechire de cel puțin 12 luni, dintre care cel puțin 6 în sticle de sticlă; aceasta trebuie să figureze într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

DOP

(3)

Vin cu DOP «de Porto» care, după o perioadă petrecută în butoi de lemn, este păstrat în recipiente de sticlă timp de cel puțin 8 ani, după care este îmbuteliat.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

DOP

(3)

Vin cu DOP «Madeira» asociat anului de recoltă, produsul fiind obținut din soiuri tradiționale, învechit cel puțin 20 de ani înainte de îmbuteliere, de o calitate deosebită, și care trebuie să figureze într-o evidență specifică, înainte și după îmbuteliere.

[Portaria no 40/82, de 15.4.1982]

Lágrima

portugheză

DOP

(3)

Vin de Porto al cărui conținut de zahăr trebuie să corespundă unei densități cuprinse între 1 034 și 1 084 la 20° C.

[Decreto-Lei no 166/86 din 26.6.1986]

Leve

portugheză

DOP / IGP

(1, 3)

Mențiune rezervată vinului cu IGP «Lisboa» care prezintă tăria alcoolică naturală minimă prevăzută pentru zona viticolă în cauză, o tărie alcoolică dobândită de maxim 10 % vol., o aciditate fixă exprimată ca acid tartric egală cu sau mai mare de 4,5 g/l, o presiune maximă de 1 bar, ceilalți parametri analitici fiind în conformitate cu valorile prevăzute, în general, pentru vinul cu indicație geografică.

[Portaria no 426/2009, 23.4.2009]

Mențiune rezervată vinului cu IGP «Tejo» care prezintă tăria alcoolică naturală minimă prevăzută pentru zona viticolă în cauză, o tărie alcoolică dobândită de maxim 10,5 % vol., o aciditate fixă exprimată ca acid tartric egală cu sau mai mare de 4 g/l, o presiune maximă de 1 bar, ceilalți parametri analitici fiind în conformitate cu valorile prevăzute, în general, pentru vinul cu indicație geografică.

[Portaria no 445/2009, de 27.4.2009]

Vin alb cu DOP «Porto» cu o tărie alcoolică de cel puțin 16,5 % vol.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vin cu DOP «Madeira» puțin corpolent, dar cu o consistență echilibrată.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Nobre

portugheză

DOP

(1)

Mențiune rezervată denumirii de origine «Dão» care îndeplinește condițiile stabilite în statutul regiunii viticole «Dão».

[Decreto-Lei no 376/93 din 5.11.1993]

Reserva

portugheză

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5)

Mențiune rezervată vinului cu indicație geografică și denumire de origine, ambalat în sticle de sticlă, asociată anului de recoltă, care prezintă caracteristici organoleptice deosebite, cu o tărie alcoolică dobândită mai mare decât valoarea minimă stabilită legal cu cel puțin 0,5 % vol., care trebuie să figureze într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Mențiune rezervată vinului spumant de calitate, vinului spumant cu indicație geografică și denumire de origine, păstrat în sticle timp de 12-24 luni înainte de decantare, evacuare sau înainte de îndepărtarea drojdiei de vin.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Mențiune asociată anului de recoltă, rezervată vinului licoros cu indicație geografică și denumire de origine, ambalat în sticle de sticlă, care nu poate fi comercializat decât după cel puțin de 3 ani și care trebuie să figureze într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

DOP

(1, 3, 4, 5)

Vin «de Porto» cu caracteristici organoleptice deosebite, care prezintă un buchet și o aromă complexe, obținut prin amestecul unor vinuri aflate în diferite stadii de maturare, care îi asigură caracteristici organoleptice specifice.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vin cu DOP «Madeira» care respectă norma celor 5 ani.

[Portaria no 125/98, de 29.7.1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

portugheză

DOP / IGP

(1, 3, 4, 5)

Mențiune rezervată vinului spumant de calitate, vinului spumant cu indicație geografică și denumire de origine, care a fost păstrat în sticle timp de peste 36 de luni înainte de decantare, evacuare sau înainte de îndepărtarea drojdiei de vin.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Ruby

engleză

DOP

(3)

Vin «de Porto» cu aspect roșu sau roșu intens. Sunt vinurile în cazul cărora vinificatorul caută să limiteze evoluția culorii spre roșu închis și să mențină buchetul și tăria unui vin tânăr.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Africa de Sud (8)

Solera

portugheză

DOP

(3)

Vin cu DOP «Madeira» asociat unei date de recoltare care reprezintă baza lotului, care este supus îmbutelierii în fiecare an în cantități ce nu depășesc 10 % din stoc, cantitate care este înlocuită de un alt vin de calitate. Se pot efectua maxim 10 adăugări, după care întreaga cantitate existentă la acel moment poate fi îmbuteliată deodată.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Super reserva

portugheză

DOP / IGP

(4, 5)

Mențiune rezervată vinului spumant de calitate, vinului spumant cu indicație geografică și denumire de origine care a fost păstrat în sticle timp de 24-36 de luni înainte de decantare, evacuare sau înainte de îndepărtarea drojdiei de vin.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Superior

portugheză

DOP / IGP

(1, 3)

Mențiune rezervată vinului cu indicație geografică și denumire de origine îmbuteliat în sticle de sticlă, cu caracteristici organoleptice deosebite, tărie alcoolică dobândită mai mare decât valoarea minimă stabilită legal cu cel puțin 1 % vol., care trebuie să figureze într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Mențiune rezervată vinului licoros cu indicație geografică și denumire de origine, îmbuteliat în sticle de sticlă, care nu poate fi comercializat în mai puțin de 5 ani de la producție și care trebuie să figureze într-o evidență specifică.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Tawny

engleză

DOP

(3)

Vin «de Porto» roșu păstrat în butoaie de lemn timp de cel puțin șapte ani. Se obține din loturi diferite de vinuri, cu timpuri diferite de învechire în butoaie sau în cisterne. Cu timpul, culoarea vinurilor se transformă ușor în maro-roșcat, arămiu sau arămiu deschis, cu buchet de fructe și lemn uscat; cu cât vinul este mai vechi, cu atât aromele sunt mai puternice.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Africa de Sud (8)

Vintage, completat sau nu cu Late Bottle (LBV) sau Character

engleză

DOP

(3)

Vin «de Porto» cu caracteristici organoleptice de înaltă calitate, provenit dintr-o singură recoltă, roșu și corpolent la momentul aprobării, cu aromă și gust rafinate, recunoscut de Institutul vinului de Porto și Douro ca fiind în măsură să poarte denumirea. Mențiunea «Late Bottled Vintage» sau «LBV» este adoptată în cel de-al patrulea an după anul recoltării, iar ultima îmbuteliere se poate efectua până la data de 31 decembrie a celui de-al șaselea an după anul recoltării.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vintage

engleză

DOP

(3)

Vin «de Porto» cu caracteristici organoleptice excepționale, obținut dintr-o singură producție, roșu și corpolent la momentul aprobării, cu aromă și gust rafinate, recunoscut de Institutul vinului de Porto și Douro ca fiind în măsură să utilizeze denumirea și data corespunzătoare. Mențiunea «Vintage» este adoptată în al doilea an după anul recoltării, iar ultima îmbuteliere trebuie efectuată până la data de 30 iulie a celui de-al treilea an de la recoltare. Comercializarea se poate desfășura numai începând cu data de 1 mai a celui de-a doilea an de la recoltare.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Africa de Sud (8)

ROMÂNIA

Rezervă

română

DOP / IGP

(1)

Vin maturat minimum 6 luni în vase de stejar și învechit în sticlă timp de cel puțin 6 luni.

Vin de vinotecă

română

DOP

(1, 15, 16)

Vin maturat minimum un an în vase de stejar și învechit în sticlă timp de cel puțin 4 ani.

Vin tânăr

română

DOP / IGP

(1)

Vin introdus pe piață înainte de sfârșitul anului în care a fost aprobat.

SLOVACIA

Mladé víno

slovacă

DOP

(1)

Vinul trebuie îmbuteliat înainte de încheierea anului calendaristic în care a avut lor recoltarea strugurilor utilizați pentru producerea lui. Punerea în circulație a vinului este permisă din prima zi de luni a lunii noiembrie din anul de recoltare.

Archívne víno

slovacă

DOP

(1)

Vin maturat timp de cel puțin 3 ani de la recoltarea strugurilor utilizați pentru producerea lui.

Panenská úroda

slovacă

DOP

(1)

Strugurii utilizați în procesul de producție au provenit din prima recoltă a viei. Prima recoltă este cea din al treilea sau cel mult al patrulea an de la plantare.

SLOVENIA

Mlado vino

slovenă

IGP/PGO

(1)

Vin care nu poate fi pus pe piață mai devreme de 30 de zile de la producție și numai până la data de 31 ianuarie.

---

(1)  DOP (denumire de origine protejată) sau IGP (indicație geografică protejată), completată cu trimiterea la categoriile de produse vitivinicole prevăzute la anexa XIb a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007.

1

(2)  Mențiunile scrise cu caractere cursive au numai scop informativ și/sau explicativ și nu fac obiectul dispozițiilor articolului 3 din prezentul regulament. Întrucât au caracter orientativ, acestea nu se pot substitui în niciun caz legislațiilor naționale relevante.»

2

(3)  Mențiunea «Qualitätswein mit Prädikat» este permisă pe parcursul unei perioade de tranziție care expiră la data de 31.12.2010.

3

(4)  Pentru termenii «Sekt», «Likörwein» și «Perlwein» nu se revendică protecție.

4

(5)  Protejarea mențiunii «sekt» nu a fost revendicată.

5

(6)  Protejarea mențiunii «sekt» nu a fost revendicată.

6

(7)  Protejarea mențiunilor «Riesling» și «Sekt» nu a fost revendicată.

7

(8)  Mențiunile «Ruby», «Tawny» și «Vintage» se folosesc în combinație cu indicația geografică sud-africană «CAPE».

8

---

ANEXA II

„ANEXA XV

LISTA SOIURILOR DE STRUGURI DE VINIFICAȚIE ȘI A SINONIMELOR ACESTORA CARE POT APĂREA PE ETICHETELE VINURILOR

(*)   LEGENDĂ:

| — | mențiuni cu caractere cursive: | trimitere la sinonimul soiului de struguri de vinificație |
| --- | --- | --- |
| — | «°» | nu are sinonime |
| — | mențiuni cu caractere aldine: | coloana 3: denumirea soiului de struguri de vinificație
  coloana 4: țara în care denumirea corespunde unui soi și trimiterea la soi |
| — | mențiuni cu caractere normale: | coloana 3: sinonimul unui soi de viță-de-vie
  coloana 4: țara care utilizează sinonimul unui soi de viță-de-vie |

—

mențiuni cu caractere cursive:

trimitere la sinonimul soiului de struguri de vinificație

—

«°»

nu are sinonime

—

mențiuni cu caractere aldine:

coloana 3: denumirea soiului de struguri de vinificație

coloana 4: țara în care denumirea corespunde unui soi și trimiterea la soi

—

mențiuni cu caractere normale:

coloana 3: sinonimul unui soi de viță-de-vie

coloana 4: țara care utilizează sinonimul unui soi de viță-de-vie

PARTEA A:   Lista soiurilor de struguri de vinificație și a sinonimelor acestora care pot apărea pe etichetele vinurilor în conformitate cu articolul 62 alineatul (3)

| | Denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată | Denumirea soiului sau sinonimele acesteia | Țările care pot utiliza denumirea soiului sau unul dintre sinonimele acesteia (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Italia° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Grecia°, Italia°, Portugalia°, Algeria°, Tunisia°, Statele Unite ale Americii°, Cipru°, Africa de Sud

  N.B.: Denumirea «Alicante» nu poate fi utilizată singură pentru a denumi un vin. |
| 3 | Alicante Branco | Portugalia° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Franța°, Serbia și Muntenegru (6) |
| 5 | Alicante | Italia° |
| 6 | Alikant Buse | Serbia și Muntenegru (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Italia |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | România |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Spania° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (13-20-30), Austria (18-20), Canada (20-30), Chile (20-30), Italia (20-30), Elveția |
| 11 | Blauer Burgunder | Austria (10-13), Serbia și Muntenegru (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Germania (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Germania (30), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-20-30), Austria (10-11), Bulgaria (30), Canada (10-30), Chile (10-30), România (30), Italia (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | România (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Serbia și Muntenegru (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Croația° |
| 17 | Burgundac crni | Serbia și Muntenegru (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Croația°, Serbia și Muntenegru° |
| 19 | Burgundec bel | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei° |
| 20 | Burgundec crn | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei° |
| 22 | Early Burgundy | Statele Unite ale Americii° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungaria (31) |
| 24 | Frühburgunder | Germania (12), Țările de Jos° |
| 25 | Grauburgunder | Germania, Bulgaria, Ungaria°, România (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Canada, România (25), Germania, Austria |
| 27 | Grossburgunder | România (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Ungaria (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Ungaria° |
| 30 | Spätburgunder | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-13-20), Serbia și Muntenegru (11-17), Bulgaria (13), Canada (10-13), Chile, Ungaria (29), Republica Moldova°, România (13), Italia (10-13), Regatul Unit, Germania (13) |
| 31 | Weißburgunder | Africa de Sud (33), Canada, Chile (32), Ungaria (23), Germania (32, 33), Austria (32), Regatul Unit°, Italia |
| 32 | Weißer Burgunder | Germania (31, 33), Austria (31), Chile (31), Slovenia, Italia |
| 33 | Weissburgunder | Africa de Sud (31), Germania (31, 32), Regatul Unit, Italia, Elveția° |
| 34 | Weisser Burgunder | Serbia și Muntenegru (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Italia |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | România |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Republica Cehă (39), Austria°, Germania, Slovenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungaria, România (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | România |
| 39 | Frankovka | Republica Cehă (37), Slovacia (40), România (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovacia (39) |
| 41 | Kékfrankos | Ungaria, România (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Italia |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugalia° |
| 44 | Мелник (BU)

  Melnik | Мелник


  Melnik | Bulgaria |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Italia° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Republica Cehă° |
| 47 | Moravia dulce | Spania° |
| 48 | Moravia agria | Spania° |
| 49 | Muškat moravský | Republica Cehă°, Slovacia |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | România |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Italia° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentina° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Italia |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Franța |

Denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată

Denumirea soiului sau sinonimele acesteia

Țările care pot utiliza denumirea soiului sau unul dintre sinonimele acesteia (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Italia°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Grecia°, Italia°, Portugalia°, Algeria°, Tunisia°, Statele Unite ale Americii°, Cipru°, Africa de Sud

N.B.: Denumirea «Alicante» nu poate fi utilizată singură pentru a denumi un vin.

3

Alicante Branco

Portugalia°

4

Alicante Henri Bouschet

Franța°, Serbia și Muntenegru (6)

5

Alicante

Italia°

6

Alikant Buse

Serbia și Muntenegru (4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Italia

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

România

9

Borba (PT)

Borba

Spania°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (13-20-30), Austria (18-20), Canada (20-30), Chile (20-30), Italia (20-30), Elveția

11

Blauer Burgunder

Austria (10-13), Serbia și Muntenegru (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Germania (24)

13

Blauer Spätburgunder

Germania (30), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-20-30), Austria (10-11), Bulgaria (30), Canada (10-30), Chile (10-30), România (30), Italia (10-30)

14

Burgund Mare

România (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Serbia și Muntenegru (34)

16

Burgundac Crni

Croația°

17

Burgundac crni

Serbia și Muntenegru (11-30)

18

Burgundac sivi

Croația°, Serbia și Muntenegru°

19

Burgundec bel

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei°

20

Burgundec crn

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-13-30)

21

Burgundec siv

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei°

22

Early Burgundy

Statele Unite ale Americii°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungaria (31)

24

Frühburgunder

Germania (12), Țările de Jos°

25

Grauburgunder

Germania, Bulgaria, Ungaria°, România (26)

26

Grauer Burgunder

Canada, România (25), Germania, Austria

27

Grossburgunder

România (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Ungaria (30)

29

Nagyburgundi

Ungaria°

30

Spätburgunder

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10-13-20), Serbia și Muntenegru (11-17), Bulgaria (13), Canada (10-13), Chile, Ungaria (29), Republica Moldova°, România (13), Italia (10-13), Regatul Unit, Germania (13)

31

Weißburgunder

Africa de Sud (33), Canada, Chile (32), Ungaria (23), Germania (32, 33), Austria (32), Regatul Unit°, Italia

32

Weißer Burgunder

Germania (31, 33), Austria (31), Chile (31), Slovenia, Italia

33

Weissburgunder

Africa de Sud (31), Germania (31, 32), Regatul Unit, Italia, Elveția°

34

Weisser Burgunder

Serbia și Muntenegru (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Italia

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

România

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Republica Cehă (39), Austria°, Germania, Slovenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungaria, România (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

România

39

Frankovka

Republica Cehă (37), Slovacia (40), România (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovacia (39)

41

Kékfrankos

Ungaria, România (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Italia

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugalia°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulgaria

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Italia°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Republica Cehă°

47

Moravia dulce

Spania°

48

Moravia agria

Spania°

49

Muškat moravský

Republica Cehă°, Slovacia

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

România

51

Porto (PT)

Portoghese

Italia°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentina°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Italia

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Franța

PARTEA B:   Lista soiurilor de struguri de vinificație și a sinonimelor acestora care pot apărea pe etichetele vinurilor în conformitate cu articolul 62 alineatul (4)

| | Denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată | Denumirea soiului sau sinonimele acesteia | Țările care pot utiliza denumirea soiului sau unul dintre sinonimele acesteia (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Grecia°, Cipru° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Italia°, Grecia°, Malta°, Statele Unite ale Americii |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Italia° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Italia, Australia |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Italia° |
| 7 | Barbera | Africa de Sud°, Argentina°, Australia°, Croația°, Mexic°, Slovenia°, Uruguay°, Statele Unite ale Americii°, Grecia°, Italia°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Italia° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Italia° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Italia, Australia |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Ungaria° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Italia, Australia |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Ungaria |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovacia |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Italia |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Italia° |
| 18 | Korinthiaki | Grecia° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Italia, Australia |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Italia, Australia |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sáfeher | Ungaria |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Italia, Australia |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Italia |
| 27 | Lambrusco | Italia, Australia (2), Statele Unite ale Americii |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Italia |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Italia, Australia |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Italia |
| 35 | Pikolit | Slovenia |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Italia, Australia |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Ungaria (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Serbia și Muntenegru (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Serbia și Muntenegru (39-43-46), Slovenia (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulgaria°, Austria, Germania (43), Ungaria (38), Republica Cehă (49), Italia (43), Grecia, Portugalia, Slovenia |
| 42 | Rhine Riesling | Africa de Sud°, Australia°, Chile (44), Republica Moldova°, Noua Zeelandă°, Cipru, Ungaria° |
| 43 | Riesling renano | Germania (41), Serbia și Muntenegru (39-40-46), Italia (41) |
| 44 | Riesling Renano | Chile (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Slovenia |
| 46 | Rizling rajnski | Serbia și Muntenegru (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei°, Croația° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovacia° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Republica Cehă (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Italia, Australia |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Slovenia |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Italia, Australia, Statele Unite ale Americii |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Italia° |
| 55 | Verdeca | Italia |
| 56 | Verdese | Italia° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Italia, Australia |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Italia, Australia |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Italia, Australia |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Ungaria |

Denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată

Denumirea soiului sau sinonimele acesteia

Țările care pot utiliza denumirea soiului sau unul dintre sinonimele acesteia (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Grecia°, Cipru°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Italia°, Grecia°, Malta°, Statele Unite ale Americii

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Italia°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Italia, Australia

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Italia°

7

Barbera

Africa de Sud°, Argentina°, Australia°, Croația°, Mexic°, Slovenia°, Uruguay°, Statele Unite ale Americii°, Grecia°, Italia°, Malta°

8

Barbera Sarda

Italia°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Italia°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Italia, Australia

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Ungaria°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Italia, Australia

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Ungaria

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovacia

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Italia

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Italia°

18

Korinthiaki

Grecia°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Italia, Australia

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Italia, Australia

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sáfeher

Ungaria

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Italia, Australia

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Italia

27

Lambrusco

Italia, Australia (2), Statele Unite ale Americii

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Italia

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Italia, Australia

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Italia

35

Pikolit

Slovenia

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Italia, Australia

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Ungaria (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Serbia și Muntenegru (40-41-46)

40

Renski rizling

Serbia și Muntenegru (39-43-46), Slovenia (45)

41

Rheinriesling

Bulgaria°, Austria, Germania (43), Ungaria (38), Republica Cehă (49), Italia (43), Grecia, Portugalia, Slovenia

42

Rhine Riesling

Africa de Sud°, Australia°, Chile (44), Republica Moldova°, Noua Zeelandă°, Cipru, Ungaria°

43

Riesling renano

Germania (41), Serbia și Muntenegru (39-40-46), Italia (41)

44

Riesling Renano

Chile (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Slovenia

46

Rizling rajnski

Serbia și Muntenegru (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei°, Croația°

48

Rizling rýnsky

Slovacia°

49

Ryzlink rýnský

Republica Cehă (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Italia, Australia

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Slovenia

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Italia, Australia, Statele Unite ale Americii

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Italia°

55

Verdeca

Italia

56

Verdese

Italia°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Italia, Australia

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Italia, Australia

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Italia, Australia

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Ungaria

---

(1)  Pentru statele în cauză, derogările prevăzute în prezenta anexă sunt autorizate numai în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată obținute din soiurile în cauză.

1

(2)  Utilizare autorizată în conformitate du dispozițiile de la articolul 22 alineatul (4) din Acordul din 1 decembrie 2008 între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin (JO L 28, 30.1.2009, p. 3).”

2

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/60

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 402/2010 AL COMISIEI

din 10 mai 2010

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pintadeau de la Drôme (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Pintadeau de la Drôme” depusă de Franța a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Pintadeau de la Drôme” depusă de Franța a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 222, 15.9.2009, p. 12.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.1.   Carne proaspătă (și organe comestibile)

FRANȚA

Pintadeau de la Drôme (IGP)

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/62

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 403/2010 AL COMISIEI

din 10 mai 2010

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Tarta de Santiago (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Tarta de Santiago” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Tarta de Santiago” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 223, 16.9.2009, p. 23.

2

---

ANEXĂ

Produse alimentare menționate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 510/2006:

Clasa 2.4.   Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

SPANIA

Tarta de Santiago (IGP)

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/64

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 404/2010 AL COMISIEI

din 10 mai 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Inițierea procedurii

| (1) | La 13 august 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite roți de aluminiu provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

La 13 august 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite roți de aluminiu provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz, peste 50 %, din producția totală din Uniune de anumite roți de aluminiu. Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența dumpingului pentru produsele în cauză și a prejudiciului material rezultat. Elementele de probă respective au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz, peste 50 %, din producția totală din Uniune de anumite roți de aluminiu. Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența dumpingului pentru produsele în cauză și a prejudiciului material rezultat. Elementele de probă respective au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune menționați în plângere, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii, asociațiile cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții RPC, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune menționați în plângere, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii, asociațiile cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții RPC, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.

| (4) | Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o solicitare în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(4)

Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o solicitare în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate.

| (5) | Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din RPC și de importatori și producători din Uniune, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori și importatorii și producătorii din Uniune au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din RPC și de importatori și producători din Uniune, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori și importatorii și producătorii din Uniune au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de inițiere.

| (6) | În total, 36 de societăți sau grupuri de societăți afiliate (denumite în continuare „grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 36 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața Uniunii Europene în perioada de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți cooperante și s-a avut în vedere includerea lor în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către UE efectuate de către societățile chineze cooperante în raport cu totalul exporturilor din RPC către UE a fost de peste 90 %. |
| --- | --- |

(6)

În total, 36 de societăți sau grupuri de societăți afiliate (denumite în continuare „grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 36 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața Uniunii Europene în perioada de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți cooperante și s-a avut în vedere includerea lor în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către UE efectuate de către societățile chineze cooperante în raport cu totalul exporturilor din RPC către UE a fost de peste 90 %.

| (7) | În urma consultării părților în cauză în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil și de răspândirea geografică a societăților sau a grupurilor cooperante. Eșantionul selectat cuprinde patru (grupuri de) societăți, reprezentând 47 % din exporturile către UE ale celor 36 de societăți sau grupuri cooperante și aproximativ 43 % din totalul exporturilor către UE efectuate de RPC. Autoritățile din RPC și Camera de Comerț din China au fost de acord cu eșantionul ales de Comisie, dar au solicitat includerea în eșantion a cel puțin alte două (grupuri de) societăți. Totuși, având în vedere faptul că eșantionul ales inițial cuprinde 20 de societăți din 4 grupuri, s-a luat hotărârea că nu se mai pot adăuga alte societăți sau grupuri, deoarece astfel nu ar fi posibilă finalizarea investigațiilor în termenul prevăzut de lege. |
| --- | --- |

(7)

În urma consultării părților în cauză în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil și de răspândirea geografică a societăților sau a grupurilor cooperante. Eșantionul selectat cuprinde patru (grupuri de) societăți, reprezentând 47 % din exporturile către UE ale celor 36 de societăți sau grupuri cooperante și aproximativ 43 % din totalul exporturilor către UE efectuate de RPC. Autoritățile din RPC și Camera de Comerț din China au fost de acord cu eșantionul ales de Comisie, dar au solicitat includerea în eșantion a cel puțin alte două (grupuri de) societăți. Totuși, având în vedere faptul că eșantionul ales inițial cuprinde 20 de societăți din 4 grupuri, s-a luat hotărârea că nu se mai pot adăuga alte societăți sau grupuri, deoarece astfel nu ar fi posibilă finalizarea investigațiilor în termenul prevăzut de lege.

| (8) | Cinci producători-exportatori din RPC, care nu au fost incluși în eșantion, au solicitat o examinare individuală și au furnizat informațiile relevante în termenul stabilit, în vederea aplicării articolelor 9 alineatul (6) și 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea eșantionului, care a cuprins patru grupuri incluzând multe societăți, Comisia concluzionează, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, că nu se poate aproba nicio examinare individuală a producătorilor-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, deoarece aceasta ar complica inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util. |
| --- | --- |

(8)

Cinci producători-exportatori din RPC, care nu au fost incluși în eșantion, au solicitat o examinare individuală și au furnizat informațiile relevante în termenul stabilit, în vederea aplicării articolelor 9 alineatul (6) și 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea eșantionului, care a cuprins patru grupuri incluzând multe societăți, Comisia concluzionează, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, că nu se poate aproba nicio examinare individuală a producătorilor-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, deoarece aceasta ar complica inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util.

| (9) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau pentru o examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă doreau să procedeze astfel, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din China care au depus o astfel de cerere, precum și autorităților din China. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau pentru o examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă doreau să procedeze astfel, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din China care au depus o astfel de cerere, precum și autorităților din China.

| (10) | Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 40 de producători de roți de aluminiu (aluminium road wheels, ARW) din Uniune. S-au primit 17 răspunsuri. Cinci grupuri de societăți au fost incluse în eșantion, deoarece au fost considerate reprezentative pentru producția totală din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și producției în UE (peste 75 %), acoperirea geografică și tipul de activitate, și anume vânzările realizate către producătorii de echipamente originale (OEM) și pe așa-numita piață din aval (aftermarket, AM); pentru mai multe detalii, a se vedea considerentul (19) și următoarele. Deși majoritatea vânzărilor realizate de producătorii UE incluși în eșantion au fost direcționate către segmentul OEM, doi dintre producătorii din eșantion au vândut și către segmentul AM. În eșantion au fost reprezentate și societăți care nu au depus nicio plângere. |
| --- | --- |

(10)

Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 40 de producători de roți de aluminiu (aluminium road wheels, ARW) din Uniune. S-au primit 17 răspunsuri. Cinci grupuri de societăți au fost incluse în eșantion, deoarece au fost considerate reprezentative pentru producția totală din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și producției în UE (peste 75 %), acoperirea geografică și tipul de activitate, și anume vânzările realizate către producătorii de echipamente originale (OEM) și pe așa-numita piață din aval (aftermarket, AM); pentru mai multe detalii, a se vedea considerentul (19) și următoarele. Deși majoritatea vânzărilor realizate de producătorii UE incluși în eșantion au fost direcționate către segmentul OEM, doi dintre producătorii din eșantion au vândut și către segmentul AM. În eșantion au fost reprezentate și societăți care nu au depus nicio plângere.

| (11) | În timpul anchetei, părțile au înaintat noi argumente cu privire la presupusele diferențe dintre segmentele OEM și AM. Pentru a obține informații mai relevante, s-a luat hotărârea ca eșantionul să fie extins pentru a include încă un producător (major) care își desfășoară activitatea în segmentul AM. |
| --- | --- |

(11)

În timpul anchetei, părțile au înaintat noi argumente cu privire la presupusele diferențe dintre segmentele OEM și AM. Pentru a obține informații mai relevante, s-a luat hotărârea ca eșantionul să fie extins pentru a include încă un producător (major) care își desfășoară activitatea în segmentul AM.

| (12) | Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților sau a concurenței. Comisia a considerat că există într-adevăr o posibilitate a luării unor măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele acestora să nu fie divulgate. După inițierea procedurii, toate societățile cooperante au fost de acord să își dezvăluie numele în calitate de societăți cooperante, dar nu în calitate de reclamanți, după caz. |
| --- | --- |

(12)

Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților sau a concurenței. Comisia a considerat că există într-adevăr o posibilitate a luării unor măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele acestora să nu fie divulgate. După inițierea procedurii, toate societățile cooperante au fost de acord să își dezvăluie numele în calitate de societăți cooperante, dar nu în calitate de reclamanți, după caz.

| (13) | Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 80 de importatori/utilizatori de ARW. S-au primit 40 de răspunsuri din partea unor societăți reprezentând aproximativ o treime din totalul importurilor din China. 12 răspunsuri au fost primite din partea unor importatori, iar restul din partea unor utilizatori. În eșantion au fost incluse 7 societăți (5 importatori și 2 utilizatori). |
| --- | --- |

(13)

Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 80 de importatori/utilizatori de ARW. S-au primit 40 de răspunsuri din partea unor societăți reprezentând aproximativ o treime din totalul importurilor din China. 12 răspunsuri au fost primite din partea unor importatori, iar restul din partea unor utilizatori. În eșantion au fost incluse 7 societăți (5 importatori și 2 utilizatori).

| (14) | Comisia a trimis chestionare către 6 producători din Uniune selecționați pentru eșantion, către producătorii-exportatori din eșantion selectați pentru RPC, către cei care au solicitat acordarea unui tratament individual și către cei 7 importatori selecționați pentru eșantion. În plus, au fost trimise chestionare către utilizatori și către alți producători cooperanți. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a trimis chestionare către 6 producători din Uniune selecționați pentru eșantion, către producătorii-exportatori din eșantion selectați pentru RPC, către cei care au solicitat acordarea unui tratament individual și către cei 7 importatori selecționați pentru eșantion. În plus, au fost trimise chestionare către utilizatori și către alți producători cooperanți.

| (15) | Răspunsuri la chestionar au fost primite de la patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și de la cinci producători-exportatori chinezi care au solicitat un tratament individual, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Au fost primite răspunsuri și de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați vreunui producător-exportator, de la nouă alți producători din Uniune și de la 13 utilizatori. Au fost primite observații și din partea Camerei de Comerț din China și de la două asociații de utilizatori. |
| --- | --- |

(15)

Răspunsuri la chestionar au fost primite de la patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și de la cinci producători-exportatori chinezi care au solicitat un tratament individual, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Au fost primite răspunsuri și de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați vreunui producător-exportator, de la nouă alți producători din Uniune și de la 13 utilizatori. Au fost primite observații și din partea Camerei de Comerț din China și de la două asociații de utilizatori.

| (16) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune






  — | Grupul Borbet:
  Borbet Solingen GmbH – Germania |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune

—

Grupul Borbet:

Borbet Solingen GmbH – Germania

| — | Grupul Heyes Lemmerz:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Republica Cehă |
| --- | --- | --- |

—

Grupul Heyes Lemmerz:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Republica Cehă

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italia |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italia

| — | Grupul Ronal:






  — | Ronal AG – Elveția |
| --- | --- | --- |

—

Grupul Ronal:

—

Ronal AG – Elveția

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Polonia |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Polonia

| — | Speedline s.r.l. – Italia |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Italia

| — | Mapsa S. Coop. L. – Spania |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Spania

| — | AEZ – Germania |
| --- | --- |

—

AEZ – Germania

| — | Française de Roues S.A.S.V.– Franța |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V.– Franța

| (b) | Producători-exportatori și societățile lor afiliate din RPC






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding) |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori și societățile lor afiliate din RPC

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| (c) | Societăți afiliate din Uniune






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Germania) |
| --- | --- | --- |

(c)

Societăți afiliate din Uniune

—

OZ Deutschland, Biberbach (Germania)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)

| (d) | Societăți afiliate din Singapore






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

(d)

Societăți afiliate din Singapore

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| (e) | Utilizatori






  — | Renault – Franța |
| --- | --- | --- |

(e)

Utilizatori

—

Renault – Franța

| — | BMW – Germania |
| --- | --- |

—

BMW – Germania

| (17) | Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analoagă, la sediul următoarelor societăți:






  (f) | Producători din Turcia






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analoagă, la sediul următoarelor societăți:

(f)

Producători din Turcia

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Perioada de anchetă

| (18) | Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 iulie 2008 – 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(18)

Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 iulie 2008 – 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (19) | Produsul în cauză constă în roți de aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701 – 8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (produsul în cauză), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50. |
| --- | --- |

(19)

Produsul în cauză constă în roți de aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701 – 8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (produsul în cauză), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50.

| (20) | Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul așa-numitei piețe din aval (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW (cu aproximativ doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism) și sunt implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care va purta denumirea lor comercială. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi concurează în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă numele acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc. |
| --- | --- |

(20)

Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul așa-numitei piețe din aval (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW (cu aproximativ doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism) și sunt implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care va purta denumirea lor comercială. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi concurează în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă numele acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc.

| (21) | Un exportator a susținut că ARW destinate segmentului OEM ar trebui excluse din domeniul de aplicare al procedurii deoarece sunt montate numai pe autoturisme noi, în timp ce ARW destinate segmentului AM sunt destinate înlocuirii roților OEM pe parcursul duratei de viață a unui model de autoturism. Argumentul este contradictoriu deoarece confirmă faptul că ARW destinate segmentului AM sunt fabricate în așa fel încât să corespundă ARW destinate segmentului OEM și să aibă aceeași performanță ca acestea. În realitate, ARW destinate segmentului AM pot fi produse prin intermediul unor procese diferite de producție (3), la toate diametrele și greutățile, cu toate tipurile de finisare etc. Diferența dintre ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM se referă doar la canalele diferite de distribuție, această diferență generând implicarea industriei autoturismelor în procesul de dezvoltare și proiectare a roții. S-a susținut, de asemenea, că modul de stabilire a prețurilor pentru ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM diferă, în primul caz având legătură cu prețul cotat la London Metal Exchange (LME). Într-adevăr, producătorii de autoturisme utilizează o așa-numită formulă de preț cu baza zero. Aceasta cuprinde trei elemente: 1. prețul aluminiului (variabil, în funcție de LME), 2. valoarea adăugată, costurile transformării și 3. o primă fixă în funcție de calitate. Această metodă de stabilire a prețurilor este ajustată în funcție de nevoile industriei autoturismelor, dar componentele costurilor sunt aceleași atât pentru ARW destinate segmentului OEM, cât și pentru cele destinate segmentului AM. |
| --- | --- |

(21)

Un exportator a susținut că ARW destinate segmentului OEM ar trebui excluse din domeniul de aplicare al procedurii deoarece sunt montate numai pe autoturisme noi, în timp ce ARW destinate segmentului AM sunt destinate înlocuirii roților OEM pe parcursul duratei de viață a unui model de autoturism. Argumentul este contradictoriu deoarece confirmă faptul că ARW destinate segmentului AM sunt fabricate în așa fel încât să corespundă ARW destinate segmentului OEM și să aibă aceeași performanță ca acestea. În realitate, ARW destinate segmentului AM pot fi produse prin intermediul unor procese diferite de producție (3), la toate diametrele și greutățile, cu toate tipurile de finisare etc. Diferența dintre ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM se referă doar la canalele diferite de distribuție, această diferență generând implicarea industriei autoturismelor în procesul de dezvoltare și proiectare a roții. S-a susținut, de asemenea, că modul de stabilire a prețurilor pentru ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM diferă, în primul caz având legătură cu prețul cotat la London Metal Exchange (LME). Într-adevăr, producătorii de autoturisme utilizează o așa-numită formulă de preț cu baza zero. Aceasta cuprinde trei elemente: 1. prețul aluminiului (variabil, în funcție de LME), 2. valoarea adăugată, costurile transformării și 3. o primă fixă în funcție de calitate. Această metodă de stabilire a prețurilor este ajustată în funcție de nevoile industriei autoturismelor, dar componentele costurilor sunt aceleași atât pentru ARW destinate segmentului OEM, cât și pentru cele destinate segmentului AM.

| (22) | În consecință, deși ARW destinate segmentelor OEM și AM au diferite canale de distribuție, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs omogen. În plus, ARW sunt comercializate și importate din China în cantități semnificative prin ambele canale de vânzare. Având în vedere aceste constatări, se concluzionează cu titlu provizoriu că excluderea ARW destinate segmentului OEM din domeniul de aplicare al anchetei nu este justificată. |
| --- | --- |

(22)

În consecință, deși ARW destinate segmentelor OEM și AM au diferite canale de distribuție, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs omogen. În plus, ARW sunt comercializate și importate din China în cantități semnificative prin ambele canale de vânzare. Având în vedere aceste constatări, se concluzionează cu titlu provizoriu că excluderea ARW destinate segmentului OEM din domeniul de aplicare al anchetei nu este justificată.

| (23) | O parte interesată a solicitat excluderea roților pentru carturi deoarece carturile nu sunt încadrate la codurile NC 8701 – 8705. Cu toate acestea, partea interesată nu a reușit să demonstreze neincluderea carturilor la codurile NC sus-menționate; cererea fiind, prin urmare, în mod provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(23)

O parte interesată a solicitat excluderea roților pentru carturi deoarece carturile nu sunt încadrate la codurile NC 8701 – 8705. Cu toate acestea, partea interesată nu a reușit să demonstreze neincluderea carturilor la codurile NC sus-menționate; cererea fiind, prin urmare, în mod provizoriu respinsă.

| (24) | Aceeași parte a susținut că roțile pentru vehiculele de teren (ATV) ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al procedurii, deoarece acestea sunt fundamental diferite în raport cu roțile fabricate pentru alte autovehicule. Cu toate acestea, anumite ATV-uri ar putea fi încadrate la codurile NC 8701 – 8705, motiv pentru care roțile acestora se încadrează în domeniul de aplicare al acestei anchete. În consecință, cererea fost în mod provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(24)

Aceeași parte a susținut că roțile pentru vehiculele de teren (ATV) ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al procedurii, deoarece acestea sunt fundamental diferite în raport cu roțile fabricate pentru alte autovehicule. Cu toate acestea, anumite ATV-uri ar putea fi încadrate la codurile NC 8701 – 8705, motiv pentru care roțile acestora se încadrează în domeniul de aplicare al acestei anchete. În consecință, cererea fost în mod provizoriu respinsă.

2.   Produsul similar

| (25) | S-a constatat că produsul în cauză și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analoagă, precum și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

S-a constatat că produsul în cauză și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analoagă, precum și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPING

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (26) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt prezentate mai jos în formă rezumată:






  — | deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței; |
| --- | --- | --- |

(26)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt prezentate mai jos în formă rezumată:

—

deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;

| — | firmele au un set clar de evidențe contabile de bază, care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS), și sunt aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

—

firmele au un set clar de evidențe contabile de bază, care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS), și sunt aplicate în toate scopurile;

| — | nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate; |
| --- | --- |

—

nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;

| — | legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și |
| --- | --- |

—

legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și

| — | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței. |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.

| (27) | În prezenta anchetă, toate grupurile de exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut. |
| --- | --- |

(27)

În prezenta anchetă, toate grupurile de exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut.

| (28) | Pentru toate grupurile de exportatori incluși în eșantion, Comisia a căutat toate informațiile necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață la sediile grupurilor în cauză. |
| --- | --- |

(28)

Pentru toate grupurile de exportatori incluși în eșantion, Comisia a căutat toate informațiile necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață la sediile grupurilor în cauză.

| (29) | Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat nici unuia dintre cele patru grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre acestea nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare. |
| --- | --- |

(29)

Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat nici unuia dintre cele patru grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre acestea nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare.

| (30) | Niciunul dintre grupurile de exportatori incluse în eșantion nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principala materie primă (aluminiul). |
| --- | --- |

(30)

Niciunul dintre grupurile de exportatori incluse în eșantion nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principala materie primă (aluminiul).

| (31) | Într-adevăr, în cazul tuturor grupurilor incluse în eșantion, se pare că marea majoritate a aluminiului utilizat pentru producția de roți de aluminiu pentru autovehicule este achiziționat de pe piața internă chineză pe baza unor contracte pe termen lung. Prețurile se bazează pe cotațiile aluminiului primar de pe piețele la vedere din China, plus o taxă de transformare [în cazul unei societăți, de asemenea, în funcție de Shanghai Futures Exchange (SHFE)]. În acest sens, trebuie precizat că pe piețele la vedere, cotațiile merg în paralel cu SHFE. |
| --- | --- |

(31)

Într-adevăr, în cazul tuturor grupurilor incluse în eșantion, se pare că marea majoritate a aluminiului utilizat pentru producția de roți de aluminiu pentru autovehicule este achiziționat de pe piața internă chineză pe baza unor contracte pe termen lung. Prețurile se bazează pe cotațiile aluminiului primar de pe piețele la vedere din China, plus o taxă de transformare [în cazul unei societăți, de asemenea, în funcție de Shanghai Futures Exchange (SHFE)]. În acest sens, trebuie precizat că pe piețele la vedere, cotațiile merg în paralel cu SHFE.

| (32) | În acest sens, trebuie remarcat faptul că statul chinez are un rol esențial în stabilirea prețurilor aluminiului primar și intervine continuu pe piață printr-o serie de instrumente. |
| --- | --- |

(32)

În acest sens, trebuie remarcat faptul că statul chinez are un rol esențial în stabilirea prețurilor aluminiului primar și intervine continuu pe piață printr-o serie de instrumente.

| (33) | În primul rând, pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA în valoare de 17 % (în timp ce TVA pentru exportul bunurilor finite se restituie) plus o taxă de export de 15 %. |
| --- | --- |

(33)

În primul rând, pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA în valoare de 17 % (în timp ce TVA pentru exportul bunurilor finite se restituie) plus o taxă de export de 15 %.

| (34) | În al doilea rând, statul intervine prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor în Shanghai Futures Exchange (SHFE), care este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi. Această intervenție din partea statului în SHFE, prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor, este legată de poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”). |
| --- | --- |

(34)

În al doilea rând, statul intervine prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor în Shanghai Futures Exchange (SHFE), care este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi. Această intervenție din partea statului în SHFE, prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor, este legată de poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”).

| (35) | Un alt exemplu de intervenție din partea statului este recentul pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice. La sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009. |
| --- | --- |

(35)

Un alt exemplu de intervenție din partea statului este recentul pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice. La sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009.

| (36) | Acesta a fost considerat un factor de bază în ceea ce privește intervenția statului în deciziile firmelor cu privire la materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez de taxe mari de export și nerambursare a TVA pentru exportul aluminiului primar și al altor materii prime, alături de lipsa taxelor de export și nerambursarea TVA pentru exporturile produselor din aval și intervenția statului în stabilirea prețurilor în SHFE, au condus în primul rând la o situație în care prețurile aluminiului de pe piața chineză continuă să fie influențate de stat. Astfel, s-a ajuns la o situație fără precedent în care prețurile LME diferă semnificativ de cele de pe piața chineză (4). Între jumătatea anului 2005 și sfârșitul anului 2008, prețurile LME au fost semnificativ mai mari decât cele de pe piețele chineze, subliniind lipsa oricărui arbitraj relevant între piețele chineze și piețele din restul lumii. |
| --- | --- |

(36)

Acesta a fost considerat un factor de bază în ceea ce privește intervenția statului în deciziile firmelor cu privire la materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez de taxe mari de export și nerambursare a TVA pentru exportul aluminiului primar și al altor materii prime, alături de lipsa taxelor de export și nerambursarea TVA pentru exporturile produselor din aval și intervenția statului în stabilirea prețurilor în SHFE, au condus în primul rând la o situație în care prețurile aluminiului de pe piața chineză continuă să fie influențate de stat. Astfel, s-a ajuns la o situație fără precedent în care prețurile LME diferă semnificativ de cele de pe piața chineză (4). Între jumătatea anului 2005 și sfârșitul anului 2008, prețurile LME au fost semnificativ mai mari decât cele de pe piețele chineze, subliniind lipsa oricărui arbitraj relevant între piețele chineze și piețele din restul lumii.

| (37) | Astfel, multiplele denaturări provocate de stat în ceea ce privește prețurile aluminiului primar de pe piața chineză influențează deciziile producătorilor chinezi de roți de aluminiu în legătură cu achiziționarea de materii prime. În plus, aceștia se bucură de un avantaj datorat acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE), dar pot în același timp cumpăra anumite cantități la prețurile LME atunci când prețurile de pe piața chineză sunt mai mari, ca urmare a intervenției statului. |
| --- | --- |

(37)

Astfel, multiplele denaturări provocate de stat în ceea ce privește prețurile aluminiului primar de pe piața chineză influențează deciziile producătorilor chinezi de roți de aluminiu în legătură cu achiziționarea de materii prime. În plus, aceștia se bucură de un avantaj datorat acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE), dar pot în același timp cumpăra anumite cantități la prețurile LME atunci când prețurile de pe piața chineză sunt mai mari, ca urmare a intervenției statului.

| (38) | În plus, pe lângă situația generală prezentată mai sus, alte trei grupuri nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1 din cauza intervenției semnificative a statului cu privire la importante decizii economice. În cazul unuia dintre grupuri, o societate aflată în proprietatea statului are drepturi de veto disproporționate în raport cu participația sa în dintre societățile sale, în ceea ce privește anumite decizii esențiale. Pentru majoritatea societăților care fac parte dintr-un alt grup, statul intervine semnificativ în unele decizii esențiale fie deoarece societățile sunt deținute integral de stat, fie deoarece administratorul care reprezintă acționarul public are drepturi de veto cu privire la decizii importante privind societatea. De asemenea, deși societățile au susținut contrariul, ancheta a indicat că Departamentul de Stat al Muncii are drepturi de veto în ce ceea ce privește ocuparea forței de muncă în două dintre aceste societăți. În sfârșit, în cazul celui de-al treilea grup, familia care controlează grupul are legături cu partidul de guvernământ, iar statul intervine în mod semnificativ în ceea ce privește una dintre societățile care aparține grupului cu privire la anumite decizii importante, având în vedere că administratorul care reprezintă acționarul public are un drept de veto cu privire la importante decizii legate de societate. |
| --- | --- |

(38)

În plus, pe lângă situația generală prezentată mai sus, alte trei grupuri nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1 din cauza intervenției semnificative a statului cu privire la importante decizii economice. În cazul unuia dintre grupuri, o societate aflată în proprietatea statului are drepturi de veto disproporționate în raport cu participația sa în dintre societățile sale, în ceea ce privește anumite decizii esențiale. Pentru majoritatea societăților care fac parte dintr-un alt grup, statul intervine semnificativ în unele decizii esențiale fie deoarece societățile sunt deținute integral de stat, fie deoarece administratorul care reprezintă acționarul public are drepturi de veto cu privire la decizii importante privind societatea. De asemenea, deși societățile au susținut contrariul, ancheta a indicat că Departamentul de Stat al Muncii are drepturi de veto în ce ceea ce privește ocuparea forței de muncă în două dintre aceste societăți. În sfârșit, în cazul celui de-al treilea grup, familia care controlează grupul are legături cu partidul de guvernământ, iar statul intervine în mod semnificativ în ceea ce privește una dintre societățile care aparține grupului cu privire la anumite decizii importante, având în vedere că administratorul care reprezintă acționarul public are un drept de veto cu privire la importante decizii legate de societate.

| (39) | În cazul unuia dintre grupuri, există o încălcare evidentă a principiilor contabile de bază în toate societățile care fac parte din grup. Nu au fost respectate în special IAS 1 (prezentarea situațiilor financiare), IAS 12 (impozitul pe profit) și IAS 16 (imobilizări corporale). Astfel, se consideră că înregistrările contabile nu au fost pregătite și verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În ceea ce privește un alt grup, Comisia a constatat nerespectarea IAS 1 și IAS 31. |
| --- | --- |

(39)

În cazul unuia dintre grupuri, există o încălcare evidentă a principiilor contabile de bază în toate societățile care fac parte din grup. Nu au fost respectate în special IAS 1 (prezentarea situațiilor financiare), IAS 12 (impozitul pe profit) și IAS 16 (imobilizări corporale). Astfel, se consideră că înregistrările contabile nu au fost pregătite și verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În ceea ce privește un alt grup, Comisia a constatat nerespectarea IAS 1 și IAS 31.

| (40) | În cazul unui grup, există denaturări evidente în ceea ce privește drepturile de folosință ale terenului și achiziționarea de active imobilizate pentru mai multe societăți, iar majoritatea societăților care aparțin grupului au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, de rambursarea impozitelor și de subvenții care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări au fost semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri. |
| --- | --- |

(40)

În cazul unui grup, există denaturări evidente în ceea ce privește drepturile de folosință ale terenului și achiziționarea de active imobilizate pentru mai multe societăți, iar majoritatea societăților care aparțin grupului au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, de rambursarea impozitelor și de subvenții care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări au fost semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.

| (41) | În ceea ce privește un alt grup inclus în eșantion, trei dintre societățile acestuia au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări pot fi considerate semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri. |
| --- | --- |

(41)

În ceea ce privește un alt grup inclus în eșantion, trei dintre societățile acestuia au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări pot fi considerate semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.

| (42) | În ceea ce privește un alt grup, se pare că două dintre societățile acestuia nu respectă criteriul 3. Prima a plătit dreptul de folosință a terenului cu mare întârziere după data scadenței, fără a primi penalizări, în pofida faptului că în contract se stipula în mod clar aplicarea unor penalități. Aceasta înseamnă un sprijin direct din partea statului (care este proprietarul final al terenului) în faza de început a societății. În ceea ce privește a doua societate, acesta a fost înființată în urma unei achiziții a activelor unui producător de roți de aluminiu cu capital de stat, în condițiile unei economii planificate, ceea ce înseamnă un avantaj necorespunzător în etapa inițială a unei societăți. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește un alt grup, se pare că două dintre societățile acestuia nu respectă criteriul 3. Prima a plătit dreptul de folosință a terenului cu mare întârziere după data scadenței, fără a primi penalizări, în pofida faptului că în contract se stipula în mod clar aplicarea unor penalități. Aceasta înseamnă un sprijin direct din partea statului (care este proprietarul final al terenului) în faza de început a societății. În ceea ce privește a doua societate, acesta a fost înființată în urma unei achiziții a activelor unui producător de roți de aluminiu cu capital de stat, în condițiile unei economii planificate, ceea ce înseamnă un avantaj necorespunzător în etapa inițială a unei societăți.

| (43) | Un grup a susținut că achiziționarea de active de la un producător deținut de stat s-a realizat în condițiile economiei de piață. Cu toate acestea, partea nu a reușit să demonstreze că întreaga operațiune poate fi considerată ca fiind lipsită de denaturările determinate de fostul sistem al economiei planificate. |
| --- | --- |

(43)

Un grup a susținut că achiziționarea de active de la un producător deținut de stat s-a realizat în condițiile economiei de piață. Cu toate acestea, partea nu a reușit să demonstreze că întreaga operațiune poate fi considerată ca fiind lipsită de denaturările determinate de fostul sistem al economiei planificate.

| (44) | În sfârșit, societățile care aparțineau unui alt grup au beneficiat de scutiri semnificative de taxe și de un sprijin financiar semnificativ, ceea ce a avut un impact important asupra situației lor financiare, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri. |
| --- | --- |

(44)

În sfârșit, societățile care aparțineau unui alt grup au beneficiat de scutiri semnificative de taxe și de un sprijin financiar semnificativ, ceea ce a avut un impact important asupra situației lor financiare, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.

| (45) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupurilor de exportatori vizați din RPC, autorităților RPC, Camerei de Comerț din China și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupurilor de exportatori vizați din RPC, autorităților RPC, Camerei de Comerț din China și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (46) | Un grup a acuzat faptul că Comisia nu a luat o hotărâre cu privire la TEP în termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază și a susținut că exportatorii au luat toate măsurile necesare înainte de acest termen pentru a-i permite Comisiei să cunoască efectele pe care decizia sa cu privire la statutul respectiv le-ar putea avea asupra calculului marjei de dumping. Cu alte cuvinte, se susține că TEP ar trebui evaluat în termenul de trei luni în cazul în care răspunsurile la chestionarele antidumping sunt furnizate în acest termen. În caz contrar, există riscul ca informațiile furnizate în chestionarul antidumping să influențeze decizia de acordare a TEP. |
| --- | --- |

(46)

Un grup a acuzat faptul că Comisia nu a luat o hotărâre cu privire la TEP în termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază și a susținut că exportatorii au luat toate măsurile necesare înainte de acest termen pentru a-i permite Comisiei să cunoască efectele pe care decizia sa cu privire la statutul respectiv le-ar putea avea asupra calculului marjei de dumping. Cu alte cuvinte, se susține că TEP ar trebui evaluat în termenul de trei luni în cazul în care răspunsurile la chestionarele antidumping sunt furnizate în acest termen. În caz contrar, există riscul ca informațiile furnizate în chestionarul antidumping să influențeze decizia de acordare a TEP.

| (47) | Cu toate acestea, în cazul de față, ar trebui subliniat că nu se poate lua o decizie privind TEP în decurs de 3 luni, deoarece majoritatea informațiilor privind TEP au fost colectate în timpul vizitelor de verificare care s-au încheiat după termenul de trei luni. În orice caz, astfel cum s-a explicat mai sus, decizia de a refuza TEP în cazul grupurilor exportatoare incluse în eșantion s-a bazat exclusiv pe o evaluare atentă a celor 5 criterii de acordare a TEP precizate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Cu toate acestea, în cazul de față, ar trebui subliniat că nu se poate lua o decizie privind TEP în decurs de 3 luni, deoarece majoritatea informațiilor privind TEP au fost colectate în timpul vizitelor de verificare care s-au încheiat după termenul de trei luni. În orice caz, astfel cum s-a explicat mai sus, decizia de a refuza TEP în cazul grupurilor exportatoare incluse în eșantion s-a bazat exclusiv pe o evaluare atentă a celor 5 criterii de acordare a TEP precizate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (48) | În ceea ce privește criteriul 1, s-a susținut că există într-adevăr un arbitraj între piețele chineze și LME, având în vedere că în timpul perioadei de anchetă s-au efectuat mai multe exporturi minore de aluminiu către/din China. Acest argument nu poate fi acceptat în vederea diferențelor de preț dintre piețele chineze și LME. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește criteriul 1, s-a susținut că există într-adevăr un arbitraj între piețele chineze și LME, având în vedere că în timpul perioadei de anchetă s-au efectuat mai multe exporturi minore de aluminiu către/din China. Acest argument nu poate fi acceptat în vederea diferențelor de preț dintre piețele chineze și LME.

| (49) | În ceea ce privește criteriul 2, au fost puse în discuție o serie de aspecte legate de unele dintre incompatibilitățile cu diferite IAS constatate de Comisie în evidențele contabile a două societăți. Cu toate acestea, niciun element al argumentelor prezentate nu permite formularea unei concluzii potrivit căreia oricare dintre aceste două societăți deține un set clar de registre contabile care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(49)

În ceea ce privește criteriul 2, au fost puse în discuție o serie de aspecte legate de unele dintre incompatibilitățile cu diferite IAS constatate de Comisie în evidențele contabile a două societăți. Cu toate acestea, niciun element al argumentelor prezentate nu permite formularea unei concluzii potrivit căreia oricare dintre aceste două societăți deține un set clar de registre contabile care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.

| (50) | În ceea ce privește criteriul 3, au fost înaintate mai multe argumente. În primul rând, s-a susținut că impactul sprijinului financiar, al drepturilor de utilizare a terenurilor și al altor avantaje, precum scutirile de taxe, nu a determinat denaturări semnificative ale situației financiare ale societăților. Acest argument nu poate fi acceptat deoarece impactul acestor sisteme este semnificativ din punctul de vedere al cifrei de afaceri. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește criteriul 3, au fost înaintate mai multe argumente. În primul rând, s-a susținut că impactul sprijinului financiar, al drepturilor de utilizare a terenurilor și al altor avantaje, precum scutirile de taxe, nu a determinat denaturări semnificative ale situației financiare ale societăților. Acest argument nu poate fi acceptat deoarece impactul acestor sisteme este semnificativ din punctul de vedere al cifrei de afaceri.

| (51) | S-a subliniat, de asemenea, că mai multe sisteme de sprijin și avantaje fiscale nu au vizat o anumită societate și, astfel, nu se poate considera că acestea sunt rezultatul efectului rezidual al sistemului economiei planificate. În acest sens, trebuie subliniat că analiza TEP urmărește să stabilească dacă există o intervenție din partea statului, fie că aceasta este sau nu specifică unei anumite societăți. În orice caz, temeiul de fapt al afirmației este incorect. Într-adevăr, avantajele de care se bucură societățile în cazul de față pot fi considerate specifice deoarece toate vizează un anumit tip de societăți: de exemplu societățile străine, societățile stabilite într-o anumită zonă, care au desfășurat negocieri ad hoc cu autoritățile locale pentru a primi subvenții, societățile care achiziționează echipamente de pe piața internă, care își modernizează tehnologia, care participă la târguri, care fac investiții în cercetare și dezvoltare etc. |
| --- | --- |

(51)

S-a subliniat, de asemenea, că mai multe sisteme de sprijin și avantaje fiscale nu au vizat o anumită societate și, astfel, nu se poate considera că acestea sunt rezultatul efectului rezidual al sistemului economiei planificate. În acest sens, trebuie subliniat că analiza TEP urmărește să stabilească dacă există o intervenție din partea statului, fie că aceasta este sau nu specifică unei anumite societăți. În orice caz, temeiul de fapt al afirmației este incorect. Într-adevăr, avantajele de care se bucură societățile în cazul de față pot fi considerate specifice deoarece toate vizează un anumit tip de societăți: de exemplu societățile străine, societățile stabilite într-o anumită zonă, care au desfășurat negocieri ad hoc cu autoritățile locale pentru a primi subvenții, societățile care achiziționează echipamente de pe piața internă, care își modernizează tehnologia, care participă la târguri, care fac investiții în cercetare și dezvoltare etc.

| (52) | În sfârșit, s-a susținut că scutirile și reducerile de la plata impozitului pe profit pentru societățile străine, care au intrat în vigoare în 2005, nu reprezintă o denaturare care provine din sistemul economiei planificate. Această interpretare nu poate fi acceptată. Într-adevăr, criteriul 3 nu se referă la acțiunile limitate în ceea ce privește perioada (până în 1998, când China a început să aplice regulile economiei de piață) sau domeniul de aplicare, ci la acțiunile care implică intervenția statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri tipice pentru o economie planificată, precum ratele discriminatorii de impozitare. |
| --- | --- |

(52)

În sfârșit, s-a susținut că scutirile și reducerile de la plata impozitului pe profit pentru societățile străine, care au intrat în vigoare în 2005, nu reprezintă o denaturare care provine din sistemul economiei planificate. Această interpretare nu poate fi acceptată. Într-adevăr, criteriul 3 nu se referă la acțiunile limitate în ceea ce privește perioada (până în 1998, când China a început să aplice regulile economiei de piață) sau domeniul de aplicare, ci la acțiunile care implică intervenția statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri tipice pentru o economie planificată, precum ratele discriminatorii de impozitare.

| (53) | Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP ar trebui să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii. |
| --- | --- |

(53)

Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP ar trebui să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.

2.   Tratamentul individual

| (54) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor. |
| --- | --- |

(54)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor.

| (55) | Toate grupurile exportatoare care au solicitat TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul neacordării TEP. Pe baza informațiilor disponibile, se stabilește cu titlu provizoriu că două dintre cele patru grupuri din RPC incluse în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru acordarea unui tratament individual. În ceea ce privește două grupuri incluse în eșantion, se refuză acordarea unui tratament individual. Într-adevăr, intervenția statului în ceea ce privește CITIC Dicastal și Baoding permite circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorii primesc fiecare rate individuale ale taxelor, în special având în vedere faptul că aceste două grupuri au două societăți mixte comune care fabrică produsul în cauză. |
| --- | --- |

(55)

Toate grupurile exportatoare care au solicitat TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul neacordării TEP. Pe baza informațiilor disponibile, se stabilește cu titlu provizoriu că două dintre cele patru grupuri din RPC incluse în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru acordarea unui tratament individual. În ceea ce privește două grupuri incluse în eșantion, se refuză acordarea unui tratament individual. Într-adevăr, intervenția statului în ceea ce privește CITIC Dicastal și Baoding permite circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorii primesc fiecare rate individuale ale taxelor, în special având în vedere faptul că aceste două grupuri au două societăți mixte comune care fabrică produsul în cauză.

| (56) | Dintre cele patru grupuri exportatoare din RPC incluse în eșantion, următoarele grupuri trebuie analizate fiecare în parte:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(56)

Dintre cele patru grupuri exportatoare din RPC incluse în eșantion, următoarele grupuri trebuie analizate fiecare în parte:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

3.   Valoare normală

3.1.   Alegerea țării analoage

| (57) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă.

| (58) | În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analoagă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire această alegere. |
| --- | --- |

(58)

În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analoagă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire această alegere.

| (59) | Un singur exportator s-a opus acestei alegeri și a propus Malaysia ca țară alternativă, însă a afirmat ulterior că societățile din Malaysia nu doresc să coopereze cu Comisia. |
| --- | --- |

(59)

Un singur exportator s-a opus acestei alegeri și a propus Malaysia ca țară alternativă, însă a afirmat ulterior că societățile din Malaysia nu doresc să coopereze cu Comisia.

| (60) | Comisia a examinat dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analoagă. S-a concluzionat că Turcia, care are cinci producători naționali și importuri semnificative din țările terțe reprezintă o piață foarte competitivă. În plus, nu au existat diferențe semnificative în ceea ce privește procesul de producție al producătorilor din Turcia și al celor din Republica Populară Chineză. Având în vedere cele de mai sus, în urma anchetei nu s-a constatat niciun motiv pentru care Turcia să nu fie considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale. În plus, producătorii turci vând tipuri de produse comparabile cu cele exportate de RPC. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a examinat dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analoagă. S-a concluzionat că Turcia, care are cinci producători naționali și importuri semnificative din țările terțe reprezintă o piață foarte competitivă. În plus, nu au existat diferențe semnificative în ceea ce privește procesul de producție al producătorilor din Turcia și al celor din Republica Populară Chineză. Având în vedere cele de mai sus, în urma anchetei nu s-a constatat niciun motiv pentru care Turcia să nu fie considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale. În plus, producătorii turci vând tipuri de produse comparabile cu cele exportate de RPC.

| (61) | Doi producători din Turcia au răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de roți de aluminiu din Turcia. |
| --- | --- |

(61)

Doi producători din Turcia au răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de roți de aluminiu din Turcia.

| (62) | Informațiile furnizate în răspunsurile producătorilor cooperanți din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații fiabile, pe baza cărora ar putea fi stabilită o valoare normală. |
| --- | --- |

(62)

Informațiile furnizate în răspunsurile producătorilor cooperanți din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații fiabile, pe baza cărora ar putea fi stabilită o valoare normală.

| (63) | Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.2.   Determinarea valorii normale

| (64) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă, astfel cum se precizează mai jos: |
| --- | --- |

(64)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă, astfel cum se precizează mai jos:

| (65) | Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Turcia. |
| --- | --- |

(65)

Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Turcia.

| (66) | S-a analizat dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(66)

S-a analizat dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.

| (67) | În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când media ponderată a prețului pentru acel tip era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu. |
| --- | --- |

(67)

În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când media ponderată a prețului pentru acel tip era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

| (68) | În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip. |
| --- | --- |

(68)

În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.

| (69) | În cazul unui tip de produs pentru care nu au existat vânzări profitabile, valoarea normală s-a bazat pe costurile de fabricație ale tipului de produs comercializat pe piața internă, pe costurile generale și administrative („costurile SG&A”) și pe o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă. |
| --- | --- |

(69)

În cazul unui tip de produs pentru care nu au existat vânzări profitabile, valoarea normală s-a bazat pe costurile de fabricație ale tipului de produs comercializat pe piața internă, pe costurile generale și administrative („costurile SG&A”) și pe o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă.

| (70) | În sfârșit, pentru un număr restrâns de tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza valorii normale a unor tipuri comparabile de produse, cu o ajustare în privința diferențelor fizice. |
| --- | --- |

(70)

În sfârșit, pentru un număr restrâns de tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza valorii normale a unor tipuri comparabile de produse, cu o ajustare în privința diferențelor fizice.

3.3.   Prețurile de export

| (71) | În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(71)

În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

| (72) | În cazul în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export s-au calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, plecându-se de la prețurile de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au făcut ajustări pentru toate costurile efectuate între momentul importului și cel al revânzării, inclusiv pentru a ține seama de costurile legate de vânzări, de costurile generale și administrative și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat. |
| --- | --- |

(72)

În cazul în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export s-au calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, plecându-se de la prețurile de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au făcut ajustări pentru toate costurile efectuate între momentul importului și cel al revânzării, inclusiv pentru a ține seama de costurile legate de vânzări, de costurile generale și administrative și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat.

3.4.   Comparația

| (73) | Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(73)

Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (74) | Comparația dintre roțile exportate din RPC și a cele comercializate pe piața turcă de producătorii cooperanți turci s-a realizat prin diferențierea vânzărilor către segmentul OEM de cele către segmentul AM. |
| --- | --- |

(74)

Comparația dintre roțile exportate din RPC și a cele comercializate pe piața turcă de producătorii cooperanți turci s-a realizat prin diferențierea vânzărilor către segmentul OEM de cele către segmentul AM.

| (75) | În plus față de cele de mai sus, s-au efectuat ajustări corespunzătoare în legătură cu costurile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de credit, de impozitare indirectă și pentru comisioane bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, exacte și susținute de elemente de probă verificate. |
| --- | --- |

(75)

În plus față de cele de mai sus, s-au efectuat ajustări corespunzătoare în legătură cu costurile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de credit, de impozitare indirectă și pentru comisioane bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, exacte și susținute de elemente de probă verificate.

4.   Marje de dumping

4.1.   Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cărora li s-a acordat TI

| (76) | Pentru cele două societăți incluse în eșantion cărora li s-a acordat tratament individual, marjele de dumping s-au stabilit prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii turci care au cooperat pe deplin, cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Pentru cele două societăți incluse în eșantion cărora li s-a acordat tratament individual, marjele de dumping s-au stabilit prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii turci care au cooperat pe deplin, cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.

| (77) | Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea comercială | Marja de dumping |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea comercială

Marja de dumping

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2.   Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți

| (78) | Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a rezultatelor aferente tuturor societăților incluse în eșantion. Calculele pentru cele două societăți, cărora nu li s-a acordat nici TEP nici TI, au fost realizate în același mod precum se prezintă la alineatul 76. Această marjă de dumping exprimată ca un procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii Europene este de 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a rezultatelor aferente tuturor societăților incluse în eșantion. Calculele pentru cele două societăți, cărora nu li s-a acordat nici TEP nici TI, au fost realizate în același mod precum se prezintă la alineatul 76. Această marjă de dumping exprimată ca un procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii Europene este de 48,7 %.

4.3.   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (79) | Având în vedere că RPC a dat dovadă de un mare grad de cooperare, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat la nivelul marjei celei mai ridicate stabilite pe baza tranzacțiilor efectuate de un producător-exportator cooperant. În consecință, marja de dumping reziduală exprimată ca un procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, este de 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Având în vedere că RPC a dat dovadă de un mare grad de cooperare, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat la nivelul marjei celei mai ridicate stabilite pe baza tranzacțiilor efectuate de un producător-exportator cooperant. În consecință, marja de dumping reziduală exprimată ca un procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, este de 69,3 %.

D.   PREJUDICIU

1.   Producția din Uniune

| (80) | ARW sunt produse de aproximativ 30 de societăți, situate în numeroase țări UE. Societățile care au susținut plângerea și au cooperat la anchetă au reprezentat peste 85 % din totalul producției din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(80)

ARW sunt produse de aproximativ 30 de societăți, situate în numeroase țări UE. Societățile care au susținut plângerea și au cooperat la anchetă au reprezentat peste 85 % din totalul producției din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.

| (81) | Producția totală din Uniune și baza anchetei au fost stabilite pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei, informațiile obținute de la producătorii incluși în eșantion și de la alți producători cooperanți. Aceste informații au permis confirmarea existenței și a nivelului de producție a acelor producători care nu au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(81)

Producția totală din Uniune și baza anchetei au fost stabilite pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei, informațiile obținute de la producătorii incluși în eșantion și de la alți producători cooperanți. Aceste informații au permis confirmarea existenței și a nivelului de producție a acelor producători care nu au cooperat la anchetă.

| (82) | S-a constatat că un producător inclus în eșantion importă produsul în cauză din RPC și îl revinde pe piața Uniunii. Cu toate acestea, prin comparație cu vânzările sale globale, importurile rămân marginale și nu afectează încadrarea sa ca producător al Uniunii. |
| --- | --- |

(82)

S-a constatat că un producător inclus în eșantion importă produsul în cauză din RPC și îl revinde pe piața Uniunii. Cu toate acestea, prin comparație cu vânzările sale globale, importurile rămân marginale și nu afectează încadrarea sa ca producător al Uniunii.

2.   Consum la nivelul Uniunii

| (83) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează.









  Consum la nivelul Uniunii | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unități (în mii) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează.

Consum la nivelul Uniunii

2006

2007

2008

PA

Unități (în mii)

58 607

62 442

58 313

49 508

Indice 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | Consumul în cadrul Uniunii (5) a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările UE ale producătorilor Uniunii. Importurile de ARW sunt încadrate la două coduri ex NC care includ și alte produse. Pentru a evalua partea ocupată de ARW în cadrul fiecărui cod NC, cota importurilor acestora în cadrul codurilor NC 8708 70 10 și 8708 70 50 a fost stabilită la nivelul fiecărei țări, pe baza metodologiei sugerate în plângere. Având în vedere că importurile au fost raportate pe cantități, conversia în unități s-a realizat de asemenea cu referire la metodologia sugerată în plângere (utilizându-se o greutate medie pe unitate). Aceste date au fost supuse unei verificări încrucișate și confirmate prin datele furnizate de exportatorii chinezi incluși în eșantion. Livrările în UE au fost calculate prin adăugarea celor efectuate de producătorii Uniunii incluși în eșantion la cele efectuate de alți producători (date colectate în etapa anterioară inițierii procedurii, obținute de la reclamant, anumite estimări fiind realizate pe baza datelor primite de la producătorii incluși în eșantion). |
| --- | --- |

(84)

Consumul în cadrul Uniunii (5) a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările UE ale producătorilor Uniunii. Importurile de ARW sunt încadrate la două coduri ex NC care includ și alte produse. Pentru a evalua partea ocupată de ARW în cadrul fiecărui cod NC, cota importurilor acestora în cadrul codurilor NC 8708 70 10 și 8708 70 50 a fost stabilită la nivelul fiecărei țări, pe baza metodologiei sugerate în plângere. Având în vedere că importurile au fost raportate pe cantități, conversia în unități s-a realizat de asemenea cu referire la metodologia sugerată în plângere (utilizându-se o greutate medie pe unitate). Aceste date au fost supuse unei verificări încrucișate și confirmate prin datele furnizate de exportatorii chinezi incluși în eșantion. Livrările în UE au fost calculate prin adăugarea celor efectuate de producătorii Uniunii incluși în eșantion la cele efectuate de alți producători (date colectate în etapa anterioară inițierii procedurii, obținute de la reclamant, anumite estimări fiind realizate pe baza datelor primite de la producătorii incluși în eșantion).

| (85) | În total, consumul a scăzut cu 15,5 % în cursul perioadei examinate, dar a urmat o tendință inegală, înregistrând o scădere majoră de 15,1 % între 2008 și PA. Acesta a crescut de la 58,6 milioane de unități în 2006, la 62,4 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 58,3 milioane de unități în 2008 și la 49,5 milioane de unități în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(85)

În total, consumul a scăzut cu 15,5 % în cursul perioadei examinate, dar a urmat o tendință inegală, înregistrând o scădere majoră de 15,1 % între 2008 și PA. Acesta a crescut de la 58,6 milioane de unități în 2006, la 62,4 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 58,3 milioane de unități în 2008 și la 49,5 milioane de unități în cursul anchetei.

3.   Importurile din RPC

3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză

| (86) | Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:









  Volumul importurilor în mii de unități | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Cota de piață (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Sursă: Eurostat și datele privind vânzările Uniunii colectate de la producătorii din Uniune. |

(86)

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:

Volumul importurilor în mii de unități

2006

2007

2008

PA

RPC

3 703

5 144

5 809

6 137

Indice 2006 = 100

100

139

157

166

Cota de piață (%)

6,3

8,2

10

12,4

Sursă: Eurostat și datele privind vânzările Uniunii colectate de la producătorii din Uniune.

| (87) | Volumul importurilor chineze a crescut de la 3,7 milioane de unități în 2006, la 5,1 milioane de unități în 2007, 5,8 milioane de unități în 2008 și 6,1 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă. Astfel, acesta a crescut cu peste 66 % între 2006 și PA. |
| --- | --- |

(87)

Volumul importurilor chineze a crescut de la 3,7 milioane de unități în 2006, la 5,1 milioane de unități în 2007, 5,8 milioane de unități în 2008 și 6,1 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă. Astfel, acesta a crescut cu peste 66 % între 2006 și PA.

| (88) | Cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Aceasta a crescut de la 6,3 % în 2006, la 8,2 % în 2007, 10 % în 2008 și 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, importurile chineze au câștigat 6,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(88)

Cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Aceasta a crescut de la 6,3 % în 2006, la 8,2 % în 2007, 10 % în 2008 și 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, importurile chineze au câștigat 6,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.

3.2.   Prețul importurilor

| (89) | În tabelul de mai jos este prezentată o comparație între prețurile medii de import din China (conform Eurostat, deoarece chestionarele exportatorilor se referă numai la PA și nu includ anii precedenți) și prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.









  EUR/unitate | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Producătorii din UE incluși în eșantion | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Diferență | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

În tabelul de mai jos este prezentată o comparație între prețurile medii de import din China (conform Eurostat, deoarece chestionarele exportatorilor se referă numai la PA și nu includ anii precedenți) și prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

EUR/unitate

2006

2007

2008

PA

China

34,7

33,5

31,4

31,9

Producătorii din UE incluși în eșantion

49,7

49,7

48

46,5

Diferență

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | Prețurile medii de import din RPC au scăzut continuu între 2006 și 2008 cu 9,5 %, înregistrând apoi o ușoară creștere în cursul perioadei de anchetă, cu 0,5 %. În cursul perioadei examinate, prețurile au scăzut cu 8 %. |
| --- | --- |

(90)

Prețurile medii de import din RPC au scăzut continuu între 2006 și 2008 cu 9,5 %, înregistrând apoi o ușoară creștere în cursul perioadei de anchetă, cu 0,5 %. În cursul perioadei examinate, prețurile au scăzut cu 8 %.

| (91) | Având în vedere această comparație de preț, se poate concluziona că în cursul perioadei examinate prețurile de import din China au fost, per total, tot timpul cu mult mai scăzute decât prețurile producătorilor incluși în eșantion, determinându-i pe aceștia din urmă efectueze importante reduceri de preț. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere această comparație de preț, se poate concluziona că în cursul perioadei examinate prețurile de import din China au fost, per total, tot timpul cu mult mai scăzute decât prețurile producătorilor incluși în eșantion, determinându-i pe aceștia din urmă efectueze importante reduceri de preț.

3.3.   Subcotarea prețului

3.3.1.   Observații generale

| (92) | Cazul de față este caracterizat de divizarea în două canale de distribuție, și anume segmentul OEM și segmentul AM. În plus, majoritatea vânzărilor producătorilor din Uniune se concentrează pe segmentul OEM, în timp ce importurile din China se îndreaptă în special către segmentul AM (aproximativ 70 % din importurile din RPC). Astfel, există o asimetrie în ceea ce privește canalizarea segmentată a vânzărilor din industria Uniunii, pe de o parte și importurile chineze, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(92)

Cazul de față este caracterizat de divizarea în două canale de distribuție, și anume segmentul OEM și segmentul AM. În plus, majoritatea vânzărilor producătorilor din Uniune se concentrează pe segmentul OEM, în timp ce importurile din China se îndreaptă în special către segmentul AM (aproximativ 70 % din importurile din RPC). Astfel, există o asimetrie în ceea ce privește canalizarea segmentată a vânzărilor din industria Uniunii, pe de o parte și importurile chineze, pe de altă parte.

3.3.2.   Subcotarea

| (93) | Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii au fost comparate, raportând prețurile industriei din Uniune incluse în eșantion la importurile din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune incluse în eșantion au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse. |
| --- | --- |

(93)

Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii au fost comparate, raportând prețurile industriei din Uniune incluse în eșantion la importurile din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune incluse în eșantion au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.

| (94) | Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(94)

Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului.

| (95) | Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 22 %-37 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți. Având în vedere nivelul de subcotare și evoluția negativă a prețurilor industriei din Uniune, este evident că a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor. |
| --- | --- |

(95)

Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 22 %-37 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți. Având în vedere nivelul de subcotare și evoluția negativă a prețurilor industriei din Uniune, este evident că a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor.

| (96) | Unele părți au susținut că nivelul de subcotare ar trebui calculat prin raportarea sa numai la componenta „valorii adăugate” a prețului (fără a include costul aluminiului). Într-adevăr, utilizarea acestei metodologii ar duce la un nivel inegal de subcotare. Cu toate acestea, având în vedere că nivelurile de subcotare calculate prin raportarea la prețul integral au fost deja semnificative, această metodă nu a mai fost analizată. |
| --- | --- |

(96)

Unele părți au susținut că nivelul de subcotare ar trebui calculat prin raportarea sa numai la componenta „valorii adăugate” a prețului (fără a include costul aluminiului). Într-adevăr, utilizarea acestei metodologii ar duce la un nivel inegal de subcotare. Cu toate acestea, având în vedere că nivelurile de subcotare calculate prin raportarea la prețul integral au fost deja semnificative, această metodă nu a mai fost analizată.

| (97) | Nivelul de subcotare ridicat și scăderea prețurilor [a se vedea considerentul (89) și următoarele] în cadrul industriei din Uniune demonstrează efectul pronunțat al dumpingului în acest caz. |
| --- | --- |

(97)

Nivelul de subcotare ridicat și scăderea prețurilor [a se vedea considerentul (89) și următoarele] în cadrul industriei din Uniune demonstrează efectul pronunțat al dumpingului în acest caz.

| (98) | Pentru a anticipa orice posibile întrebări referitoare la diferențele dintre cele două segmente, s-a realizat o analiză separată a ambelor segmente, pe baza aceleiași metodologii descrise mai sus. Subcotarea rămâne semnificativă pentru ambele segmente (între 13 și 30 % pentru vânzările OEM și între 56 și 63 % pentru vânzările AM). |
| --- | --- |

(98)

Pentru a anticipa orice posibile întrebări referitoare la diferențele dintre cele două segmente, s-a realizat o analiză separată a ambelor segmente, pe baza aceleiași metodologii descrise mai sus. Subcotarea rămâne semnificativă pentru ambele segmente (între 13 și 30 % pentru vânzările OEM și între 56 și 63 % pentru vânzările AM).

4.   Importurile din țările terțe, altele decât RPC

| (99) | Următorul tabel demonstrează evoluțiile importurilor din țările terțe, altele decât RPC.









  Volumul importurilor în mii de unități | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Cota de piață (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norvegia | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Cota de piață (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Africa de Sud | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Cota de piață (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Altele | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Cota de piață (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

Următorul tabel demonstrează evoluțiile importurilor din țările terțe, altele decât RPC.

Volumul importurilor în mii de unități

2006

2007

2008

PA

Turcia

4 140

4 522

4 021

3 426

Indice 2006 = 100

100

109

97

83

Cota de piață (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norvegia

1 079

1 210

1 106

520

Indice 2006 = 100

100

112

102

48

Cota de piață (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Africa de Sud

490

851

790

700

Indice 2006 = 100

100

173

161

143

Cota de piață (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Altele

3 746

4 029

3 690

2 928

Indice 2006 = 100

100

108

99

78

Cota de piață (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Astfel cum se arată mai sus, Turcia este cel de-al doilea importator ca mărime după RPC, cu o cotă de piață semnificativă, dar relativ stabilă. Cota de piață a importurilor din țările terțe, altele decât RPC și Turcia a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,4 % în cursul perioadei de anchetă. Impactul prețurilor acelor importuri asupra situației industriei din Uniune este discutat la considerentul (136) și următoarele. |
| --- | --- |

(100)

Astfel cum se arată mai sus, Turcia este cel de-al doilea importator ca mărime după RPC, cu o cotă de piață semnificativă, dar relativ stabilă. Cota de piață a importurilor din țările terțe, altele decât RPC și Turcia a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,4 % în cursul perioadei de anchetă. Impactul prețurilor acelor importuri asupra situației industriei din Uniune este discutat la considerentul (136) și următoarele.

5.   Situația industriei din Uniune

5.1.   Generalități

| (101) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2006 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(101)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2006 și perioada de anchetă.

| (102) | Astfel cum s-a explicat mai sus, a fost necesară utilizarea dispozițiilor privind eșantionarea. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost analizați la următoarele două niveluri.






  — | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, numărul de angajați, productivitatea, salarii și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune. Aceste date au fost colectate în principal din chestionarele furnizate de șase societăți incluse în eșantion și din mini-chestionarele suplimentare. Aceste chestionare se referă la societăți care reprezintă peste 80 % din totalul producției din Uniune. Pentru a acoperi întreaga producție a Uniunii, s-au făcut câteva extrapolări în ceea ce privește producția rămasă, pe lângă datele disponibile de la diverse surse, în special datele furnizate de reclamant și datele colectate înaintea inițierii procedurii. Toți acești factori au fost supuși unei verificări încrucișate cu informațiile globale furnizate în statisticile relevante, oricând acest lucru a fost posibil. |
| --- | --- | --- |

(102)

Astfel cum s-a explicat mai sus, a fost necesară utilizarea dispozițiilor privind eșantionarea. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost analizați la următoarele două niveluri.

—

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, numărul de angajați, productivitatea, salarii și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune. Aceste date au fost colectate în principal din chestionarele furnizate de șase societăți incluse în eșantion și din mini-chestionarele suplimentare. Aceste chestionare se referă la societăți care reprezintă peste 80 % din totalul producției din Uniune. Pentru a acoperi întreaga producție a Uniunii, s-au făcut câteva extrapolări în ceea ce privește producția rămasă, pe lângă datele disponibile de la diverse surse, în special datele furnizate de reclamant și datele colectate înaintea inițierii procedurii. Toți acești factori au fost supuși unei verificări încrucișate cu informațiile globale furnizate în statisticile relevante, oricând acest lucru a fost posibil.

| — | Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costuri de producție) a fost realizată pentru fiecare societate în parte, adică la nivelul acelor producători din Uniune care au fost incluși în eșantion. |
| --- | --- |

—

Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costuri de producție) a fost realizată pentru fiecare societate în parte, adică la nivelul acelor producători din Uniune care au fost incluși în eșantion.

5.2.   Indicatori macroeconomici

5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (103) | Tabelul de mai jos arată, pe baza producției totale a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității. | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția (unități) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Capacitatea de producție (unități) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Utilizarea capacității (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

Tabelul de mai jos arată, pe baza producției totale a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității.

2006

2007

2008

PA

Producția (unități)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indici 2006 = 100

100

100

91

76

Capacitatea de producție (unități)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indici 2006 = 100

100

99

100

96

Utilizarea capacității (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indici 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a rămas relativ stabilă, de aproximativ 49,5 milioane de unități în 2006 și în 2007, scăzând apoi la 45,2 milioane de unități în 2008 și la 37,6 milioane de unități în PA, o scădere de 24 % în cursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, rata de utilizare a capacității a pierdut 19,4 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(104)

Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a rămas relativ stabilă, de aproximativ 49,5 milioane de unități în 2006 și în 2007, scăzând apoi la 45,2 milioane de unități în 2008 și la 37,6 milioane de unități în PA, o scădere de 24 % în cursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, rata de utilizare a capacității a pierdut 19,4 puncte procentuale.

| (105) | Principala cauză a scăderii ratei de utilizare a capacității, în prezența unei reduceri a capacității, poate să fie atribuită exclusiv diminuării semnificative a producției. |
| --- | --- |

(105)

Principala cauză a scăderii ratei de utilizare a capacității, în prezența unei reduceri a capacității, poate să fie atribuită exclusiv diminuării semnificative a producției.

5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (106) | Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile unitare medii la vânzare, pe baza tuturor producătorilor din Uniune. | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în întreaga industrie din Uniune în mii de unități | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Cota de piață (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile unitare medii la vânzare, pe baza tuturor producătorilor din Uniune.

2006

2007

2008

PA

Volumul vânzărilor în întreaga industrie din Uniune în mii de unități

45 447

46 684

42 895

35 794

Indici 2006 = 100

100

103

94

79

Cota de piață (%)

78

75

74

72

Indici 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | Vânzările UE au crescut de la 45,4 milioane de unități în 2006 la 46,6 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 42,8 milioane de unități în 2008 și la 35,7 milioane de unități în PA. Per total, vânzările UE au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(107)

Vânzările UE au crescut de la 45,4 milioane de unități în 2006 la 46,6 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 42,8 milioane de unități în 2008 și la 35,7 milioane de unități în PA. Per total, vânzările UE au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate.

| (108) | Toți producătorii UE au pierdut continuu din cota de piață, de la 78 % în 2006, la 75 % în 2007, 74 % în 2008 și 72 % în PA. Aceasta reprezintă o pierdere totală de 6 procente în cursul perioadei examinate. În același timp, cota de piață a importurilor chineze a câștigat aproximativ 6 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(108)

Toți producătorii UE au pierdut continuu din cota de piață, de la 78 % în 2006, la 75 % în 2007, 74 % în 2008 și 72 % în PA. Aceasta reprezintă o pierdere totală de 6 procente în cursul perioadei examinate. În același timp, cota de piață a importurilor chineze a câștigat aproximativ 6 puncte procentuale.

5.2.3.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Productivitate (unități/angajat) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Salarii anuale (EUR) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

PA

Număr de angajați

14 204

14 818

14 309

12 981

Indici 2006 = 100

100

104

101

91

Productivitate (unități/angajat)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indici 2006 = 100

100

95

90

83

Salarii anuale (EUR)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indici 2006 = 100

100

89

83

82

| (109) | Numărul de angajați a crescut de la 14 204 angajați la sfârșitul anului 2006 la 14 818 angajați la sfârșitul anului 2007; a scăzut la 14 309 la sfârșitul anului 2008, numărul angajaților continuând să scadă până la 12 981, la sfârșitul PA. Aceasta înseamnă o pierderea a 1 328 de locuri de muncă, între 2008 și PA, ceea ce reprezintă peste o zecime din forța de muncă, în decurs de șase luni. |
| --- | --- |

(109)

Numărul de angajați a crescut de la 14 204 angajați la sfârșitul anului 2006 la 14 818 angajați la sfârșitul anului 2007; a scăzut la 14 309 la sfârșitul anului 2008, numărul angajaților continuând să scadă până la 12 981, la sfârșitul PA. Aceasta înseamnă o pierderea a 1 328 de locuri de muncă, între 2008 și PA, ceea ce reprezintă peste o zecime din forța de muncă, în decurs de șase luni.

| (110) | În paralel, productivitatea a trecut de la 3 500 de unități pe angajat în 2006 la 3 341 de unități pe angajat în 2007, 3 164 de unități pe angajat în 2008 și 2 903 de unități pe angajat în cursul perioadei de anchetă. Scăderea productivității, în special între 2008 și PA, poate fi explicată prin faptul că redimensionarea forței de muncă nu s-a făcut în același ritm cu scăderea producției. Acest lucru se este cauzat de posibilitatea limitată de reconversiune a acestei industrii sau prin închiderea temporară a utilajelor, precum și prin costurile ridicate ale indemnizațiilor acordate personalului în caz de disponibilizare. Ancheta a arătat că numărul de angajați a scăzut în special în intervalul dintre 2008 și PA. Costul salariilor a scăzut în cursul perioadei examinate. Se așteaptă ca investițiile efectuate de industria din Uniune în timpul PA să își mărească în continuare eficacitatea și productivitatea pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(110)

În paralel, productivitatea a trecut de la 3 500 de unități pe angajat în 2006 la 3 341 de unități pe angajat în 2007, 3 164 de unități pe angajat în 2008 și 2 903 de unități pe angajat în cursul perioadei de anchetă. Scăderea productivității, în special între 2008 și PA, poate fi explicată prin faptul că redimensionarea forței de muncă nu s-a făcut în același ritm cu scăderea producției. Acest lucru se este cauzat de posibilitatea limitată de reconversiune a acestei industrii sau prin închiderea temporară a utilajelor, precum și prin costurile ridicate ale indemnizațiilor acordate personalului în caz de disponibilizare. Ancheta a arătat că numărul de angajați a scăzut în special în intervalul dintre 2008 și PA. Costul salariilor a scăzut în cursul perioadei examinate. Se așteaptă ca investițiile efectuate de industria din Uniune în timpul PA să își mărească în continuare eficacitatea și productivitatea pe termen mediu și lung.

5.2.4.   Amploarea marjei de dumping efective

| (111) | Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(111)

Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

5.2.5.   Contextul contractual

| (112) | Așa cum se arată la considerentul (20) și următoarele, majoritatea ARW produse în Uniune sunt comercializate prin licitații organizate în medie cu doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. În consecință, Comisia a examinat, de asemenea, contractele încheiate în cursul perioadei luate în considerare (care intră în vigoare după PA), pentru a stabili dacă se poate formula o concluzie cu privire la evoluția probabilă a livrărilor în ceea ce privește industria din Uniune după PA. Datele colectate nu permit însă în această etapă stabilirea unor concluzii bine întemeiate și vor fi supuse unor noi investigații. |
| --- | --- |

(112)

Așa cum se arată la considerentul (20) și următoarele, majoritatea ARW produse în Uniune sunt comercializate prin licitații organizate în medie cu doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. În consecință, Comisia a examinat, de asemenea, contractele încheiate în cursul perioadei luate în considerare (care intră în vigoare după PA), pentru a stabili dacă se poate formula o concluzie cu privire la evoluția probabilă a livrărilor în ceea ce privește industria din Uniune după PA. Datele colectate nu permit însă în această etapă stabilirea unor concluzii bine întemeiate și vor fi supuse unor noi investigații.

5.3.   Indicatori microeconomici

5.3.1.   Observații generale

| (113) | 3 dintre cei 6 producători incluși în eșantion sunt mari grupuri cu capacități de producție în mai multe state membre, în timp cei ceilalți trei au structuri mai puțin importante concentrate în unul sau două state membre. În cursul perioadei examinate, 3 dintre unitățile de producție ale producătorilor incluși în eșantion au fost închise, prima în 2006, a doua în 2008 cu puțin înainte de PA, iar ultima spre sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(113)

3 dintre cei 6 producători incluși în eșantion sunt mari grupuri cu capacități de producție în mai multe state membre, în timp cei ceilalți trei au structuri mai puțin importante concentrate în unul sau două state membre. În cursul perioadei examinate, 3 dintre unitățile de producție ale producătorilor incluși în eșantion au fost închise, prima în 2006, a doua în 2008 cu puțin înainte de PA, iar ultima spre sfârșitul PA.

5.3.2.   Stocuri

| (114) | Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, la sfârșitul fiecărei perioade: | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (în mii de unități) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, la sfârșitul fiecărei perioade:

2006

2007

2008

PA

Stocuri (în mii de unități)

2 204

2 444

2 359

2 173

Indice 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | Stocurile au rămas sub 12 % din producție. Se reamintește faptul că acest indicator nu este foarte relevant, deoarece în Uniunea Europeană, producția de ARW are loc în mare măsură la comandă, iar stocul existent la un moment dat reprezintă în principal bunurile vândute care nu au fost încă livrate. |
| --- | --- |

(115)

Stocurile au rămas sub 12 % din producție. Se reamintește faptul că acest indicator nu este foarte relevant, deoarece în Uniunea Europeană, producția de ARW are loc în mare măsură la comandă, iar stocul existent la un moment dat reprezintă în principal bunurile vândute care nu au fost încă livrate.

5.3.3.   Prețurile de vânzare

| (116) | Prețurile unitare de vânzare ale producătorilor din UE incluși în eșantion au fost stabile în 2006 și în 2007, situându-se la aproximativ 49 EUR pe unitate, dar au scăzut la 48 EUR pe unitate în 2008 și la 46,5 EUR pe unitate în cursul perioadei de anchetă. Aceasta reprezintă o scădere de peste 6 % în cursul perioadei luat în considerare și indică în același timp o scădere semnificativă în PA [a se vedea tabelul de la considerentul (86)]. |
| --- | --- |

(116)

Prețurile unitare de vânzare ale producătorilor din UE incluși în eșantion au fost stabile în 2006 și în 2007, situându-se la aproximativ 49 EUR pe unitate, dar au scăzut la 48 EUR pe unitate în 2008 și la 46,5 EUR pe unitate în cursul perioadei de anchetă. Aceasta reprezintă o scădere de peste 6 % în cursul perioadei luat în considerare și indică în același timp o scădere semnificativă în PA [a se vedea tabelul de la considerentul (86)].

5.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor

| (117) | Rentabilitatea produsului similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către societățile incluse în eșantion, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În timp ce pentru 2006 și 2007 pragul de rentabilitate era încă depășit, situația s-a schimbat drastic în 2008 și în PA din cauza scăderii volumului vânzărilor, reducerii prețurilor de vânzare și a unei structuri rigide a costurilor industriei, costurile fixe fiind ridicate. | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitate (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Rentabilitatea produsului similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către societățile incluse în eșantion, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În timp ce pentru 2006 și 2007 pragul de rentabilitate era încă depășit, situația s-a schimbat drastic în 2008 și în PA din cauza scăderii volumului vânzărilor, reducerii prețurilor de vânzare și a unei structuri rigide a costurilor industriei, costurile fixe fiind ridicate.

2006

2007

2008

PA

Rentabilitate (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | Tendința investițiilor în produsul în cauză ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este prezentată în tabelul următor.









  În EUR | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (în mii EUR) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

Tendința investițiilor în produsul în cauză ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este prezentată în tabelul următor.

În EUR

2006

2007

2008

PA

Investiții (în mii EUR)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indici 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | Tabelul demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile s-au realizat în special în utilaje pentru îmbunătățirea eficienței. Investițiile tot mai mari indică faptul că industria a avut totuși capacitatea de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(119)

Tabelul demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile s-au realizat în special în utilaje pentru îmbunătățirea eficienței. Investițiile tot mai mari indică faptul că industria a avut totuși capacitatea de a mobiliza capital.

| (120) | Totuși, în pofida acestor eforturi, randamentul investițiilor (return on investment, ROI) în produsul în cauză a înregistrat o scădere bruscă în cursul perioadei examinate, atingând – 40 % în PA. Aceasta confirmă deteriorarea rentabilității industriei și incapacitatea sa de a genera profit din investiții. | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Randamentul investițiilor (ROI) | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Fluxul de lichidități (ca procentaj din cifra de afaceri) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indici 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Totuși, în pofida acestor eforturi, randamentul investițiilor (return on investment, ROI) în produsul în cauză a înregistrat o scădere bruscă în cursul perioadei examinate, atingând – 40 % în PA. Aceasta confirmă deteriorarea rentabilității industriei și incapacitatea sa de a genera profit din investiții.

2006

2007

2008

PA

Randamentul investițiilor (ROI)

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indici 2006 = 100

100

24

–27

–80

Fluxul de lichidități (ca procentaj din cifra de afaceri)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indici 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | În perioada luată în considerare, producătorii incluși în eșantion au înregistrat și o scădere a fluxului operațional de lichidități cu 8,1 puncte procentuale, ceea ce reflectă în mare măsură scăderea rentabilității. Eșecul acestui indicator nu poate fi atribuit creșterii investițiilor, ci afacerilor operaționale care generează mai puține lichidități. De fapt, întrucât industria necesită aporturi constante de numerar pentru activele fixe, diminuarea fluxului de lichidități indică incapacitatea crescândă a industriei din Uniune și imposibilitatea sa de a se baza pe autofinanțare. |
| --- | --- |

(121)

În perioada luată în considerare, producătorii incluși în eșantion au înregistrat și o scădere a fluxului operațional de lichidități cu 8,1 puncte procentuale, ceea ce reflectă în mare măsură scăderea rentabilității. Eșecul acestui indicator nu poate fi atribuit creșterii investițiilor, ci afacerilor operaționale care generează mai puține lichidități. De fapt, întrucât industria necesită aporturi constante de numerar pentru activele fixe, diminuarea fluxului de lichidități indică incapacitatea crescândă a industriei din Uniune și imposibilitatea sa de a se baza pe autofinanțare.

5.3.5.   Costurile de producție și costul materiilor prime

| (122) | Tabelul de mai jos prezintă costul mediu pe tonă în ceea ce privește produsul în cauză realizat de producătorii incluși în eșantion.









  În EUR | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu de producție (pe unitate) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

Tabelul de mai jos prezintă costul mediu pe tonă în ceea ce privește produsul în cauză realizat de producătorii incluși în eșantion.

În EUR

2006

2007

2008

PA

Costul mediu de producție (pe unitate)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Costul mediu a rămas constant în cursul perioadei examinate, în medie, la un nivel de aproximativ 50 EUR pe unitate. |
| --- | --- |

(123)

Costul mediu a rămas constant în cursul perioadei examinate, în medie, la un nivel de aproximativ 50 EUR pe unitate.

6.   Concluzii privind prejudiciul

| (124) | Din aceste motive, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Această concluzie este într-adevăr susținută de numărul de societăți sau de unități de producție care s-au închis (5 în segmentul OEM) sau care au intrat în insolvență (21 în segmentul AM și 4 în segmentul OEM) în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(124)

Din aceste motive, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Această concluzie este într-adevăr susținută de numărul de societăți sau de unități de producție care s-au închis (5 în segmentul OEM) sau care au intrat în insolvență (21 în segmentul AM și 4 în segmentul OEM) în cursul perioadei examinate.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (125) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(125)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Impactul importurilor din RPC

2.1.   Generalități

| (126) | Există o coincidență clară între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a câștigat 6 puncte procentuale între 2006 și PA și scăderea cu 6 puncte procentuale a cotei de piață înregistrate de producătorii Uniunii în aceeași perioadă. Ancheta a stabilit de asemenea existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(126)

Există o coincidență clară între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a câștigat 6 puncte procentuale între 2006 și PA și scăderea cu 6 puncte procentuale a cotei de piață înregistrate de producătorii Uniunii în aceeași perioadă. Ancheta a stabilit de asemenea existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de producătorii din Uniune.

| (127) | O parte a susținut că cota de piață a importurilor originare din RPC este prea mică pentru a cauza prejudicii semnificative. Cu toate acestea, o cotă de piață globală de 12 %, pe o piață sensibilă la prețuri (în special în ceea ce privește segmentul OEM) nu poate fi considerată mică. |
| --- | --- |

(127)

O parte a susținut că cota de piață a importurilor originare din RPC este prea mică pentru a cauza prejudicii semnificative. Cu toate acestea, o cotă de piață globală de 12 %, pe o piață sensibilă la prețuri (în special în ceea ce privește segmentul OEM) nu poate fi considerată mică.

| (128) | Trebuie amintit că volumul importurilor din RPC a crescut cu aproximativ 65 %, iar cota de piață estimată a acestora aproape că s-a dublat în cursul perioadei examinate. În plus, astfel cum s-a explicat la considerentul (86) și următoarele, prețurile de import din RPC au scăzut cu 8 % [a se vedea considerentul (89) și următoarele] și a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor [a se vedea considerentul (93) și următoarele]. Într-adevăr, creșterea bruscă a importurilor și diminuarea semnificativă a prețurilor sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz. |
| --- | --- |

(128)

Trebuie amintit că volumul importurilor din RPC a crescut cu aproximativ 65 %, iar cota de piață estimată a acestora aproape că s-a dublat în cursul perioadei examinate. În plus, astfel cum s-a explicat la considerentul (86) și următoarele, prețurile de import din RPC au scăzut cu 8 % [a se vedea considerentul (89) și următoarele] și a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor [a se vedea considerentul (93) și următoarele]. Într-adevăr, creșterea bruscă a importurilor și diminuarea semnificativă a prețurilor sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz.

| (129) | Industria din Uniune a reacționat la dumpingul prejudiciabil reducându-și prețurile începând cu 2007. Cu toate acestea, din cauza presiunii exercitate de prețurile importurilor din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își păstreze cota de piață nici la aceste prețuri reduse. În cadrul licitațiilor din segmentul OEM, s-a constatat că ofertele la preț scăzut din China au jucat un rol esențial în reducerea prețurilor oferite de industria din Uniune. Totuși, în pofida reducerilor de preț efectuate de industria din Uniune, prețul mediu de vânzare al importurilor din China a rămas mai scăzut decât prețurile practicate de industria din Uniune. În consecință, vânzările industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Având în vedere că în cursul perioadei de anchetă prețurile din China au scăzut și mai mult în comparație cu anul 2006, industria din Uniune a trebuit să își reducă încă o dată prețurile, pentru a se menține pe piață. Rentabilitatea sa a scăzut sub pragul minim – fapt ce nu-i va permite să-și continue operațiunile în timp. |
| --- | --- |

(129)

Industria din Uniune a reacționat la dumpingul prejudiciabil reducându-și prețurile începând cu 2007. Cu toate acestea, din cauza presiunii exercitate de prețurile importurilor din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își păstreze cota de piață nici la aceste prețuri reduse. În cadrul licitațiilor din segmentul OEM, s-a constatat că ofertele la preț scăzut din China au jucat un rol esențial în reducerea prețurilor oferite de industria din Uniune. Totuși, în pofida reducerilor de preț efectuate de industria din Uniune, prețul mediu de vânzare al importurilor din China a rămas mai scăzut decât prețurile practicate de industria din Uniune. În consecință, vânzările industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Având în vedere că în cursul perioadei de anchetă prețurile din China au scăzut și mai mult în comparație cu anul 2006, industria din Uniune a trebuit să își reducă încă o dată prețurile, pentru a se menține pe piață. Rentabilitatea sa a scăzut sub pragul minim – fapt ce nu-i va permite să-și continue operațiunile în timp.

| (130) | Prin urmare, este clar că există o puternică legătură între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. În consecință, se poate concluziona că, în această etapă, există o legătură de cauzalitate între importurile la prețuri scăzute din China și prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(130)

Prin urmare, este clar că există o puternică legătură între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. În consecință, se poate concluziona că, în această etapă, există o legătură de cauzalitate între importurile la prețuri scăzute din China și prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune.

2.2.   Segmentarea în ceea ce privește produsul în cauză

| (131) | S-a argumentat că OEM și AM sunt două canale de vânzări distincte, fără a exista vreo interacțiune semnificativă între ele. Pe această bază, s-a susținut în special că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul OEM (85 % dintre producătorii incluși în eșantion), nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China care se concentrează în mod predominant pe segmentul AM și se adresează doar în mică măsură segmentului OEM. |
| --- | --- |

(131)

S-a argumentat că OEM și AM sunt două canale de vânzări distincte, fără a exista vreo interacțiune semnificativă între ele. Pe această bază, s-a susținut în special că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul OEM (85 % dintre producătorii incluși în eșantion), nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China care se concentrează în mod predominant pe segmentul AM și se adresează doar în mică măsură segmentului OEM.

| (132) | Deși canalele de distribuție sunt într-adevăr distincte, conform constatărilor Comisiei, este posibilă o anumită interacțiune, deși nu directă. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine cât mai completă a situației de față, cele două segmente au fost luate în considerare separat. |
| --- | --- |

(132)

Deși canalele de distribuție sunt într-adevăr distincte, conform constatărilor Comisiei, este posibilă o anumită interacțiune, deși nu directă. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine cât mai completă a situației de față, cele două segmente au fost luate în considerare separat.

| (133) | În segmentul AM, prejudiciul constatat poate fi cu siguranță atribuit volumelor mari de importuri la prețuri scăzute din China, care reprezintă până la 34 % din acest segment. În segmentul OEM, care reprezintă majoritatea consumului UE (35 milioane de unități din aproximativ 50), prezența chineză în ceea ce privește volumul este mult mai mică (maximum 6 %). Totuși, astfel cum s-a explicat deja, trebuie să se rețină că prejudiciul suferit cu privire la vânzările OEM este determinat de prețurile scăzute din China și are într-adevăr legătură cu prețurile. Mai exact, există indicii că producătorii de autoturisme utilizează ofertele din China ca punct de referință, ceea ce conduce la diminuarea prețurilor producătorilor de ARW din UE în cadrul licitațiilor. Pentru a rămâne pe piață, producătorii din Uniune nu au altă soluție decât să cedeze și să își reducă prețurile. |
| --- | --- |

(133)

În segmentul AM, prejudiciul constatat poate fi cu siguranță atribuit volumelor mari de importuri la prețuri scăzute din China, care reprezintă până la 34 % din acest segment. În segmentul OEM, care reprezintă majoritatea consumului UE (35 milioane de unități din aproximativ 50), prezența chineză în ceea ce privește volumul este mult mai mică (maximum 6 %). Totuși, astfel cum s-a explicat deja, trebuie să se rețină că prejudiciul suferit cu privire la vânzările OEM este determinat de prețurile scăzute din China și are într-adevăr legătură cu prețurile. Mai exact, există indicii că producătorii de autoturisme utilizează ofertele din China ca punct de referință, ceea ce conduce la diminuarea prețurilor producătorilor de ARW din UE în cadrul licitațiilor. Pentru a rămâne pe piață, producătorii din Uniune nu au altă soluție decât să cedeze și să își reducă prețurile.

| (134) | De asemenea, nu se poate exclude faptul că tendințele de diminuare a prețurilor din segmentul AM au un efect asupra prețurilor OEM. Într-adevăr, o comparație între prețurile AM și OEM a arătat că în timp ce cele din urmă au fost în medie mai mari decât primele până în 2007, acest lucru s-a schimbat în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta indică faptul că presiunea prețurilor de pe segmentul OEM a fost mult mai pronunțată în ultimii ani. |
| --- | --- |

(134)

De asemenea, nu se poate exclude faptul că tendințele de diminuare a prețurilor din segmentul AM au un efect asupra prețurilor OEM. Într-adevăr, o comparație între prețurile AM și OEM a arătat că în timp ce cele din urmă au fost în medie mai mari decât primele până în 2007, acest lucru s-a schimbat în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta indică faptul că presiunea prețurilor de pe segmentul OEM a fost mult mai pronunțată în ultimii ani.

| (135) | În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile din China au cauzat prejudicii industriei din Uniune atât în ceea ce privește segmentul AM, cât și segmentul OEM. În orice caz, acest lucru va fi examinat în continuare. |
| --- | --- |

(135)

În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile din China au cauzat prejudicii industriei din Uniune atât în ceea ce privește segmentul AM, cât și segmentul OEM. În orice caz, acest lucru va fi examinat în continuare.

3.   Efectele altor factori

3.1.   Impactul importurilor din țările terțe, altele decât

3.1.1.   Impactul importurilor din Turcia

| (136) | Așa cum se arată la considerentul (99) și următoarele, Turcia este al doilea importator ca mărime după China. În cursul perioadei examinate, importurile din Turcia au deținut, pe piața UE, o cotă de piață de aproximativ 7 %. În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile importurilor din toate țările terțe cu cele ale producătorilor UE.









  În EUR/unitate | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Producători UE incluși în eșantion | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| China | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Diferența dintre producătorii din Turcia și cei din UE | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Diferența dintre producătorii din China și cei din UE | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

Așa cum se arată la considerentul (99) și următoarele, Turcia este al doilea importator ca mărime după China. În cursul perioadei examinate, importurile din Turcia au deținut, pe piața UE, o cotă de piață de aproximativ 7 %. În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile importurilor din toate țările terțe cu cele ale producătorilor UE.

În EUR/unitate

2006

2007

2008

PA

Turcia

40,8

42,6

52,4

40,7

Producători UE incluși în eșantion

49,7

49,7

48

46,5

China

34,7

33,5

31,4

31,9

Diferența dintre producătorii din Turcia și cei din UE

8,9

7,1

4,4

5,8

Diferența dintre producătorii din China și cei din UE

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | În cursul perioadei examinate, prețurile din Turcia au fost în permanență mai mici decât cele ale producătorilor UE incluși în eșantion, cu excepția anului 2008. În cursul perioadei de anchetă, diferența de preț dintre producătorii din Turcia și producătorii din Uniune a fost de 5,7 EUR (+/– 12,3 % din prețurile UE), în timp ce diferența de preț în ceea ce privește China a fost de 14,5 EUR (+/– 31 %). Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze cu titlu provizoriu că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile mai scăzute ale importurilor din Turcia au avut un oarecare impact negativ asupra situației industriei din UE, însă nu atât de mare încât să fie afectată legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(137)

În cursul perioadei examinate, prețurile din Turcia au fost în permanență mai mici decât cele ale producătorilor UE incluși în eșantion, cu excepția anului 2008. În cursul perioadei de anchetă, diferența de preț dintre producătorii din Turcia și producătorii din Uniune a fost de 5,7 EUR (+/– 12,3 % din prețurile UE), în timp ce diferența de preț în ceea ce privește China a fost de 14,5 EUR (+/– 31 %). Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze cu titlu provizoriu că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile mai scăzute ale importurilor din Turcia au avut un oarecare impact negativ asupra situației industriei din UE, însă nu atât de mare încât să fie afectată legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

3.1.2.   Impactul importurilor din țările terțe, altele decât Turcia

| (138) | În ceea ce privește importurile din alte țări decât China și Turcia, cota de piață cumulată a acestora a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,3 % în cursul perioadei de anchetă [a se vedea considerentul (99)]. În aceeași perioadă, prețurile echivalente au rămas apropiate de cele ale producătorilor din Uniune. Din aceste motive, se consideră că importurile din alte țări terțe decât China și Turcia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește importurile din alte țări decât China și Turcia, cota de piață cumulată a acestora a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,3 % în cursul perioadei de anchetă [a se vedea considerentul (99)]. În aceeași perioadă, prețurile echivalente au rămas apropiate de cele ale producătorilor din Uniune. Din aceste motive, se consideră că importurile din alte țări terțe decât China și Turcia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

3.2.   Impactul crizei economice

| (139) | Unele părți au susținut că importurile din China au fost absorbite de o creștere a consumului UE în 2007 și că diminuarea consumului în 2008 a coincis cu criza economică și cu diminuarea vânzărilor din industria autoturismelor. Conform acestui argument, acești factori au reprezentat cauzele principale ale rezultatelor slabe înregistrate de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(139)

Unele părți au susținut că importurile din China au fost absorbite de o creștere a consumului UE în 2007 și că diminuarea consumului în 2008 a coincis cu criza economică și cu diminuarea vânzărilor din industria autoturismelor. Conform acestui argument, acești factori au reprezentat cauzele principale ale rezultatelor slabe înregistrate de industria Uniunii.

| (140) | Criza economică a avut într-adevăr un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, din cauza consumului în scădere și efectelor prețurilor tot mai mici. Între 2008 și PA, consumul a scăzut cu 14,5 %. |
| --- | --- |

(140)

Criza economică a avut într-adevăr un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, din cauza consumului în scădere și efectelor prețurilor tot mai mici. Între 2008 și PA, consumul a scăzut cu 14,5 %.

| (141) | Producătorii de ARW acționează în simbioză cu industria autoturismelor, care a fost grav afectată de criză. Tabelul de mai jos indică evoluția volumelor producției de autoturisme din Europa în cursul perioadei examinate. Este adevărat că autoturismele au ARW fie de aluminiu, fie de oțel, proporția fiind dificil de stabilit. Cu toate acestea, nu există indicii că această proporție s-ar fi schimbat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În consecință, nu poate fi exclus faptul că diminuarea volumului producției de autoturisme – care a scăzut într-adevăr în mod dramatic între sfârșitul anului 2008 și PA, ar avea un impact asupra volumului vânzărilor producătorilor de ARW. Tabelul de mai jos arată faptul că scăderea volumului producției a fost într-adevăr de peste 15 % între 2008 și PA.









  În UE 27 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția în Europa (în mii de unități) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Producătorii de ARW acționează în simbioză cu industria autoturismelor, care a fost grav afectată de criză. Tabelul de mai jos indică evoluția volumelor producției de autoturisme din Europa în cursul perioadei examinate. Este adevărat că autoturismele au ARW fie de aluminiu, fie de oțel, proporția fiind dificil de stabilit. Cu toate acestea, nu există indicii că această proporție s-ar fi schimbat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În consecință, nu poate fi exclus faptul că diminuarea volumului producției de autoturisme – care a scăzut într-adevăr în mod dramatic între sfârșitul anului 2008 și PA, ar avea un impact asupra volumului vânzărilor producătorilor de ARW. Tabelul de mai jos arată faptul că scăderea volumului producției a fost într-adevăr de peste 15 % între 2008 și PA.

În UE 27

2006

2007

2008

PA

Producția în Europa (în mii de unități)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Cu toate acestea, analiza indicatorilor economici ai industriei Uniunii arată că tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din China. De exemplu, calculul rentabilității demonstrează faptul că tendința de scădere a început între 2006 și 2007 (o scădere cu 2,5 %), a continuat între 2007 și 2008 (o altă scădere cu 2,2 %) și a atins cea mai mare scădere, cu 6,9 % între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(142)

Cu toate acestea, analiza indicatorilor economici ai industriei Uniunii arată că tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din China. De exemplu, calculul rentabilității demonstrează faptul că tendința de scădere a început între 2006 și 2007 (o scădere cu 2,5 %), a continuat între 2007 și 2008 (o altă scădere cu 2,2 %) și a atins cea mai mare scădere, cu 6,9 % între 2008 și PA.

| (143) | În plus, importurile din China au continuat să fie tot mai prezente pe piață, în ciuda consumului în scădere, atingând 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. Volumul și cota de piață a acestora au crescut constant, iar prețurile au fost în permanență mai mici decât cele practicate de industria din UE. Totuși, ar fi fost de așteptat ca criza să afecteze toți operatorii de pe piață în mod similar. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile din China au crescut, la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile UE în cazul de față. În consecință, este rezonabil să se concluzioneze că, dacă nu ar fi fost criza economică, volumul și cota de piață a importurilor din China ar fi crescut și mai mult. |
| --- | --- |

(143)

În plus, importurile din China au continuat să fie tot mai prezente pe piață, în ciuda consumului în scădere, atingând 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. Volumul și cota de piață a acestora au crescut constant, iar prețurile au fost în permanență mai mici decât cele practicate de industria din UE. Totuși, ar fi fost de așteptat ca criza să afecteze toți operatorii de pe piață în mod similar. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile din China au crescut, la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile UE în cazul de față. În consecință, este rezonabil să se concluzioneze că, dacă nu ar fi fost criza economică, volumul și cota de piață a importurilor din China ar fi crescut și mai mult.

| (144) | Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că criza economică, chiar dacă a contribuit la prejudiciile suferite de industria Uniunii, nu pare să fie, în sine, un factor care să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ. Dimpotrivă, volumul importurilor din China ar fi trebuit în mod normal să scadă odată cu scăderea consumului, așa cum s-a întâmplat în cazul importurilor din alte țări terțe și, în special, al vânzărilor industriei UE (care, se reamintește, au scăzut în mod proporțional cu creșterea importurilor din China). |
| --- | --- |

(144)

Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că criza economică, chiar dacă a contribuit la prejudiciile suferite de industria Uniunii, nu pare să fie, în sine, un factor care să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ. Dimpotrivă, volumul importurilor din China ar fi trebuit în mod normal să scadă odată cu scăderea consumului, așa cum s-a întâmplat în cazul importurilor din alte țări terțe și, în special, al vânzărilor industriei UE (care, se reamintește, au scăzut în mod proporțional cu creșterea importurilor din China).

3.3.   Impactul evoluției rezultatelor la export ale industriei din Uniune

| (145) | Activitatea de export a producătorilor din Uniune a rămas scăzută în cursul perioadei luate în considerare (sub 2 % din totalul vânzărilor producătorilor UE incluși în eșantion). Astfel, aceasta nu ar putea avea niciun impact negativ asupra situației precare a industriei din Uniune și nu poate afecta legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(145)

Activitatea de export a producătorilor din Uniune a rămas scăzută în cursul perioadei luate în considerare (sub 2 % din totalul vânzărilor producătorilor UE incluși în eșantion). Astfel, aceasta nu ar putea avea niciun impact negativ asupra situației precare a industriei din Uniune și nu poate afecta legătura de cauzalitate.

3.4.   Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE

| (146) | Numărul de producători de ARW (aproximativ treizeci) care își desfășoară activitatea pe piața UE sugerează faptul că piața UE este foarte competitivă, deși este în același timp caracterizată de un nivel înalt de concentrare industrială, cele mai mari trei societăți ale deținând o cotă de 60 % din producția totală, alte două aproximativ 8 %, iar patru societăți aproximativ 4 %. Datele disponibile cu privire la volumul producției arată că ceilalți producători sunt întreprinderi mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(146)

Numărul de producători de ARW (aproximativ treizeci) care își desfășoară activitatea pe piața UE sugerează faptul că piața UE este foarte competitivă, deși este în același timp caracterizată de un nivel înalt de concentrare industrială, cele mai mari trei societăți ale deținând o cotă de 60 % din producția totală, alte două aproximativ 8 %, iar patru societăți aproximativ 4 %. Datele disponibile cu privire la volumul producției arată că ceilalți producători sunt întreprinderi mici și mijlocii.

| (147) | Trebuie remarcat că o serie de producători mai mici și-au încetat producția înainte de 2008, în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta ar putea sugera că concurența dintre producătorii Uniunii – și aparentul proces neîntrerupt de concentrare – au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. Cu toate acestea, datele anchetei arată că nu numai micii producători sunt afectați. În realitate, producătorii mai mari și mai mici sunt influențați în mod similar de această evoluție. În consecință, nu se poate concluziona că concurența dintre producătorii Uniunii a contribuit în mod semnificativ la importantul prejudiciu suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(147)

Trebuie remarcat că o serie de producători mai mici și-au încetat producția înainte de 2008, în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta ar putea sugera că concurența dintre producătorii Uniunii – și aparentul proces neîntrerupt de concentrare – au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. Cu toate acestea, datele anchetei arată că nu numai micii producători sunt afectați. În realitate, producătorii mai mari și mai mici sunt influențați în mod similar de această evoluție. În consecință, nu se poate concluziona că concurența dintre producătorii Uniunii a contribuit în mod semnificativ la importantul prejudiciu suferit de industria Uniunii.

3.5.   Preferințele consumatorilor în ceea ce privește oțelul și ARW

| (148) | S-a susținut că cererea din ce în ce mai mică de ARW ar putea fi o modificare a preferințelor consumatorilor determinată de criza economică, aceștia orientându-se către roțile de oțel, care sunt mai puțin costisitoare. Totuși, nu a fost depus niciun element în sprijinul acestei afirmații. În această etapă și în lipsa oricăror date în sprijinul acestui argument, această evoluție nu a putut fi confirmată. |
| --- | --- |

(148)

S-a susținut că cererea din ce în ce mai mică de ARW ar putea fi o modificare a preferințelor consumatorilor determinată de criza economică, aceștia orientându-se către roțile de oțel, care sunt mai puțin costisitoare. Totuși, nu a fost depus niciun element în sprijinul acestei afirmații. În această etapă și în lipsa oricăror date în sprijinul acestui argument, această evoluție nu a putut fi confirmată.

3.6.   Combinația de produse

| (149) | Unele părți au susținut că creșterea importurilor din China s-a datorat creșterii cererii pentru unele tipuri specifice de roți, de înaltă tehnologie, produse în RPC (respectiv roți forjate sau obținute prin turnare în flux), care nu ar fi produse în UE (în cantități semnificative). În consecință, importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ancheta a stabilit însă că acele importuri au constituit numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului. |
| --- | --- |

(149)

Unele părți au susținut că creșterea importurilor din China s-a datorat creșterii cererii pentru unele tipuri specifice de roți, de înaltă tehnologie, produse în RPC (respectiv roți forjate sau obținute prin turnare în flux), care nu ar fi produse în UE (în cantități semnificative). În consecință, importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ancheta a stabilit însă că acele importuri au constituit numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (150) | Ar trebui reamintit faptul că în acest caz, s-a constatat că a existat o scădere semnificativă a producției și a vânzărilor, a cotei de piață, precum și o diminuare a prețurilor, ducând la pierderi în industria Uniunii. Volumul importurilor din RPC, care au dus la o scădere semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, precum și a cotei de piață a acestora, au crescut în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(150)

Ar trebui reamintit faptul că în acest caz, s-a constatat că a existat o scădere semnificativă a producției și a vânzărilor, a cotei de piață, precum și o diminuare a prețurilor, ducând la pierderi în industria Uniunii. Volumul importurilor din RPC, care au dus la o scădere semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, precum și a cotei de piață a acestora, au crescut în aceeași perioadă.

| (151) | Comisia a analizat, de asemenea, toți ceilalți factori care ar fi putut să contribuie la prejudiciul semnificativ suferit de industria Uniunii. În acest sens, s-a constatat că criza economică, importurile din Turcia și concurența dintre producătorii din Uniune, care a condus la un proces de concentrare, ar fi putut influența într-o oarecare măsură situația prejudiciului. Cu toate acestea, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că impactul acestora probabil nu va afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat, astfel cum se precizează mai sus. |
| --- | --- |

(151)

Comisia a analizat, de asemenea, toți ceilalți factori care ar fi putut să contribuie la prejudiciul semnificativ suferit de industria Uniunii. În acest sens, s-a constatat că criza economică, importurile din Turcia și concurența dintre producătorii din Uniune, care a condus la un proces de concentrare, ar fi putut influența într-o oarecare măsură situația prejudiciului. Cu toate acestea, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că impactul acestora probabil nu va afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat, astfel cum se precizează mai sus.

| (152) | Pe baza analizei de mai sus, care s-a axat pe efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC care au făcut unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(152)

Pe baza analizei de mai sus, care s-a axat pe efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC care au făcut unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

F.   INTERESELE UNIUNII

1.   Interesele industriei din Uniune

| (153) | Producția din Uniune a manifestat un grad înalt de cooperare și de sprijin pentru acest caz (peste 70 %). Aceasta indică faptul că impunerea unor măsuri este evident în interesul producătorilor din UE. |
| --- | --- |

(153)

Producția din Uniune a manifestat un grad înalt de cooperare și de sprijin pentru acest caz (peste 70 %). Aceasta indică faptul că impunerea unor măsuri este evident în interesul producătorilor din UE.

| (154) | Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii semnificative din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum este prezentat la considerentul (93) și următoarele. |
| --- | --- |

(154)

Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii semnificative din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum este prezentat la considerentul (93) și următoarele.

| (155) | Este de așteptat ca industria din Uniune să beneficieze de măsuri care ar preveni probabil un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(155)

Este de așteptat ca industria din Uniune să beneficieze de măsuri care ar preveni probabil un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.

| (156) | Dacă nu se impune nicio măsură, este de așteptat ca volumul de ARW la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, să crească în continuare, în special în segmentul AM. În plus, nu se poate exclude ca presiunea tot mai mare asupra prețurilor și pătrunderea în segmentul AM vor avea cel puțin un efect indirect asupra situației din segmentul OEM. În acest sens, s-a constatat că anumiți producători din țara în cauză se îndreaptă sau s-au îndreptat deja către partea din mijloc sau de sus a segmentului AM și apoi mai departe, către segmentul OEM – având prețuri foarte scăzute. Este de așteptat ca această evoluție să continue și să pună în același timp în pericol grupul mare de producători din Uniune care își desfășoară activitatea în segmentul OEM. Având în vedere că situația financiară și rentabilitatea acelor producători nu sunt destul de solide pentru a face față unei noi presiuni a prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat în mod semnificativ prețurile acestora, desființarea progresivă a unui număr mare de producători din Uniune, dacă nu a tuturor producătorilor, este foarte probabilă. |
| --- | --- |

(156)

Dacă nu se impune nicio măsură, este de așteptat ca volumul de ARW la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, să crească în continuare, în special în segmentul AM. În plus, nu se poate exclude ca presiunea tot mai mare asupra prețurilor și pătrunderea în segmentul AM vor avea cel puțin un efect indirect asupra situației din segmentul OEM. În acest sens, s-a constatat că anumiți producători din țara în cauză se îndreaptă sau s-au îndreptat deja către partea din mijloc sau de sus a segmentului AM și apoi mai departe, către segmentul OEM – având prețuri foarte scăzute. Este de așteptat ca această evoluție să continue și să pună în același timp în pericol grupul mare de producători din Uniune care își desfășoară activitatea în segmentul OEM. Având în vedere că situația financiară și rentabilitatea acelor producători nu sunt destul de solide pentru a face față unei noi presiuni a prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat în mod semnificativ prețurile acestora, desființarea progresivă a unui număr mare de producători din Uniune, dacă nu a tuturor producătorilor, este foarte probabilă.

2.   Interesul importatorilor

| (157) | În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul (13) de mai sus], au fost aleși 5 importatori neafiliați și 2 utilizatori, pe baza volumului importurilor acestora. |
| --- | --- |

(157)

În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul (13) de mai sus], au fost aleși 5 importatori neafiliați și 2 utilizatori, pe baza volumului importurilor acestora.

| (158) | Cooperarea dintre importatorii independenți reprezintă în general sub 10 % din volumul total al importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(158)

Cooperarea dintre importatorii independenți reprezintă în general sub 10 % din volumul total al importurilor din RPC.

| (159) | Ancheta a arătat că majoritatea importatorilor sunt comercianți specializați în accesoriile auto. Se pot distinge două categorii. O categorie constă în principal în societăți care importă și revând ARW sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. Totuși, aceste societăți nu sunt afiliate exportatorilor chinezi. Importatorii din această categorie desfășoară, de obicei, activități „cu valoare adăugată” nelipsită de importanță în UE (de exemplu, design, cercetare și dezvoltare) și, uneori, propriul lor lanț de distribuție, cu un nivel corespunzător de ocupare a forței de muncă. A doua categorie constă în importatori/distribuitori, comercianți care se axează mai mult pe volum decât pe marcă. În general, acești importatori au costuri structurale reduse și desfășoară puține activități cu valoare adăugată în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(159)

Ancheta a arătat că majoritatea importatorilor sunt comercianți specializați în accesoriile auto. Se pot distinge două categorii. O categorie constă în principal în societăți care importă și revând ARW sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. Totuși, aceste societăți nu sunt afiliate exportatorilor chinezi. Importatorii din această categorie desfășoară, de obicei, activități „cu valoare adăugată” nelipsită de importanță în UE (de exemplu, design, cercetare și dezvoltare) și, uneori, propriul lor lanț de distribuție, cu un nivel corespunzător de ocupare a forței de muncă. A doua categorie constă în importatori/distribuitori, comercianți care se axează mai mult pe volum decât pe marcă. În general, acești importatori au costuri structurale reduse și desfășoară puține activități cu valoare adăugată în interiorul Uniunii.

| (160) | Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți indică faptul că impunerea unor măsuri nu ar avea vreun impact semnificativ asupra activității acestora. Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii/distribuitorii cooperanți, s-a constatat că revânzarea ARW provenind din China reprezintă între 1 % și 6 % din cifra totală de afaceri a acestora. Situația societăților de externalizare este mai complexă, deoarece activitățile de revânzare a ARW din China pot reprezenta aproximativ întreaga activitate a acestora. Măsurile, dacă vor fi instituite, vor avea cu siguranță un impact asupra activității acestora – chiar dacă, în această etapă, este dificil să se evalueze cu exactitate gradul impactului. Acest aspect va fi examinat în mai mare detaliu. |
| --- | --- |

(160)

Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți indică faptul că impunerea unor măsuri nu ar avea vreun impact semnificativ asupra activității acestora. Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii/distribuitorii cooperanți, s-a constatat că revânzarea ARW provenind din China reprezintă între 1 % și 6 % din cifra totală de afaceri a acestora. Situația societăților de externalizare este mai complexă, deoarece activitățile de revânzare a ARW din China pot reprezenta aproximativ întreaga activitate a acestora. Măsurile, dacă vor fi instituite, vor avea cu siguranță un impact asupra activității acestora – chiar dacă, în această etapă, este dificil să se evalueze cu exactitate gradul impactului. Acest aspect va fi examinat în mai mare detaliu.

3.   Interesele utilizatorilor

3.1.   Generalități

| (161) | Au fost trimise chestionare către aproximativ 20 de utilizatori identificați. La anchetă au colaborat 13 producători de autoturisme. De asemenea, au colaborat două asociații reprezentând utilizatorii și importatorii de ARW din segmentele OEM și AM. |
| --- | --- |

(161)

Au fost trimise chestionare către aproximativ 20 de utilizatori identificați. La anchetă au colaborat 13 producători de autoturisme. De asemenea, au colaborat două asociații reprezentând utilizatorii și importatorii de ARW din segmentele OEM și AM.

| (162) | Potrivit datelor Eurostat, importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă 19 % din totalul importurilor din RPC. Cifrele Eurostat nu permit să se identifice cu exactitate dacă vânzările de produse importate s-au realizat pe segmentul OEM sau AM. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (133), s-a putut totuși realiza o diferențiere între segmentele OEM și AM, indicând faptul că segmentul OEM reprezintă între 20 și 30 % din totalul importurilor din RPC. Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că segmentul OEM a cooperat în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(162)

Potrivit datelor Eurostat, importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă 19 % din totalul importurilor din RPC. Cifrele Eurostat nu permit să se identifice cu exactitate dacă vânzările de produse importate s-au realizat pe segmentul OEM sau AM. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (133), s-a putut totuși realiza o diferențiere între segmentele OEM și AM, indicând faptul că segmentul OEM reprezintă între 20 și 30 % din totalul importurilor din RPC. Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că segmentul OEM a cooperat în mod semnificativ.

| (163) | Producătorii de autoturisme par în medie să se bazeze pe produsele din China numai într-o măsură limitată. Luați în considerare separat, producătorii de autoturisme cooperanți utilizează diferite modele comerciale. Unii dintre aceștia nu importă deloc din China, alții importă sub 5 %, însă unii importă până la 30 % din necesar. |
| --- | --- |

(163)

Producătorii de autoturisme par în medie să se bazeze pe produsele din China numai într-o măsură limitată. Luați în considerare separat, producătorii de autoturisme cooperanți utilizează diferite modele comerciale. Unii dintre aceștia nu importă deloc din China, alții importă sub 5 %, însă unii importă până la 30 % din necesar.

| (164) | Atât utilizatorii care importă, cât și cei care nu importă se opun impunerii unor măsuri. Unul dintre principalele argumente este faptul că producătorii de autoturisme au interesul de a păstra diferite surse de aprovizionare și de a beneficia de concurența de pe piața roților. Măsurile i-ar face să depindă prea mult de un număr limitat de producători europeni. Totuși, acest argument nu pare în sine decisiv, din cauza faptului că există importuri semnificative din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(164)

Atât utilizatorii care importă, cât și cei care nu importă se opun impunerii unor măsuri. Unul dintre principalele argumente este faptul că producătorii de autoturisme au interesul de a păstra diferite surse de aprovizionare și de a beneficia de concurența de pe piața roților. Măsurile i-ar face să depindă prea mult de un număr limitat de producători europeni. Totuși, acest argument nu pare în sine decisiv, din cauza faptului că există importuri semnificative din alte țări terțe.

3.2.   Costul măsurilor

| (165) | ARW reprezintă aproximativ 1 % din costul unui autoturism. Aplicarea unei măsuri de 20 % asupra ARW ar conduce astfel la creșterea costurilor cu 0,2 %. Pentru producătorii de autoturisme care importă maximum 5 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor în ceea ce privește producția globală de autoturisme ar fi astfel de 5 % din 0,2 %, adică de 0,01 %. Însă chiar și pentru acei producători de autoturisme care importă până la 30 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor ar fi de 30 % din 0,2 %, adică de 0,06 %. În consecință, măsurile ar avea un impact foarte limitat asupra costurilor. În plus, se pare că este caracteristică destul de comună ca ARW importate de producătorii de autoturisme la un anumit preț (în scopul argumentării, 50 EUR), să fie vândute către consumatorul final la un preț de trei sau patru ori mai mare (adică 200 EUR). |
| --- | --- |

(165)

ARW reprezintă aproximativ 1 % din costul unui autoturism. Aplicarea unei măsuri de 20 % asupra ARW ar conduce astfel la creșterea costurilor cu 0,2 %. Pentru producătorii de autoturisme care importă maximum 5 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor în ceea ce privește producția globală de autoturisme ar fi astfel de 5 % din 0,2 %, adică de 0,01 %. Însă chiar și pentru acei producători de autoturisme care importă până la 30 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor ar fi de 30 % din 0,2 %, adică de 0,06 %. În consecință, măsurile ar avea un impact foarte limitat asupra costurilor. În plus, se pare că este caracteristică destul de comună ca ARW importate de producătorii de autoturisme la un anumit preț (în scopul argumentării, 50 EUR), să fie vândute către consumatorul final la un preț de trei sau patru ori mai mare (adică 200 EUR).

3.3.   Costul schimbării furnizorului

| (166) | Astfel cum s-a explicat mai sus, ARW de pe segmentul OEM sunt de obicei dezvoltate cu 2 ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. Schimbarea furnizorului necesită timp (cel puțin 6 luni) și ar putea, de asemenea, să genereze costuri suplimentare de prelucrare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că majoritatea producătorilor de autoturisme își diversifică sursele de aprovizionare în mod firesc, adică își divizează producția de ARW specifice între doi (sau mai mulți) producători. Această dublă sursă de furnizare este de asemenea valabilă pentru acele modele care sunt importate din RPC, pentru a asigura securitatea aprovizionării. În consecință, se pare că riscul de a trece la un alt furnizor este deja luat în considerare în decizia de aprovizionare din RPC. În plus, contractele încheiate în cursul anchetei arată că producătorii de autoturisme pot în general să rezilieze contractul în orice moment, fără nicio penalitate. |
| --- | --- |

(166)

Astfel cum s-a explicat mai sus, ARW de pe segmentul OEM sunt de obicei dezvoltate cu 2 ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. Schimbarea furnizorului necesită timp (cel puțin 6 luni) și ar putea, de asemenea, să genereze costuri suplimentare de prelucrare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că majoritatea producătorilor de autoturisme își diversifică sursele de aprovizionare în mod firesc, adică își divizează producția de ARW specifice între doi (sau mai mulți) producători. Această dublă sursă de furnizare este de asemenea valabilă pentru acele modele care sunt importate din RPC, pentru a asigura securitatea aprovizionării. În consecință, se pare că riscul de a trece la un alt furnizor este deja luat în considerare în decizia de aprovizionare din RPC. În plus, contractele încheiate în cursul anchetei arată că producătorii de autoturisme pot în general să rezilieze contractul în orice moment, fără nicio penalitate.

3.4.   Argumente suplimentare ale părților

| (167) | Unele părți au susținut că impunerea unor taxe asupra ARW originare din RPC ar reprezenta un alt avantaj pentru producătorii de autoturisme din Coreea de Sud, pe lângă taxa de 0 % aplicată pentru autoturisme în temeiul Acordului de liber schimb. Potrivit acestui argument, producătorii de autoturisme din Coreea de Sud ar avea în continuare acces la ARW chineze cu prețuri scăzute și ar putea chiar solicita rambursarea taxelor pentru autoturismele exportate către UE (taxa plătită la importul anumitor piese auto poate fi solicitată la exportul acelui autoturism). Aplicarea unei măsuri antidumping în cazul ARW din China i-ar dezavantaja pe producătorii de autoturisme din Europa în ceea ce privește autoturismele sud coreene importate în UE cu o taxă de 0 %. |
| --- | --- |

(167)

Unele părți au susținut că impunerea unor taxe asupra ARW originare din RPC ar reprezenta un alt avantaj pentru producătorii de autoturisme din Coreea de Sud, pe lângă taxa de 0 % aplicată pentru autoturisme în temeiul Acordului de liber schimb. Potrivit acestui argument, producătorii de autoturisme din Coreea de Sud ar avea în continuare acces la ARW chineze cu prețuri scăzute și ar putea chiar solicita rambursarea taxelor pentru autoturismele exportate către UE (taxa plătită la importul anumitor piese auto poate fi solicitată la exportul acelui autoturism). Aplicarea unei măsuri antidumping în cazul ARW din China i-ar dezavantaja pe producătorii de autoturisme din Europa în ceea ce privește autoturismele sud coreene importate în UE cu o taxă de 0 %.

| (168) | În acest sens, trebuie remarcat autoturismele originare din Coreea de Sud au în prezent o cotă de piață de doar 3 % în UE. Cu toate că este dificil de prevăzut care va fi evoluția importurilor de autoturisme din Coreea, având în vedere impactul direct foarte limitat asupra costurilor exercitat de măsurile aplicate asupra producătorilor de autoturisme din UE, în acest moment, nu se poate concluziona că impunerea unor măsuri antidumping asupra ARW din China ar avea un rol semnificativ în acest sens. |
| --- | --- |

(168)

În acest sens, trebuie remarcat autoturismele originare din Coreea de Sud au în prezent o cotă de piață de doar 3 % în UE. Cu toate că este dificil de prevăzut care va fi evoluția importurilor de autoturisme din Coreea, având în vedere impactul direct foarte limitat asupra costurilor exercitat de măsurile aplicate asupra producătorilor de autoturisme din UE, în acest moment, nu se poate concluziona că impunerea unor măsuri antidumping asupra ARW din China ar avea un rol semnificativ în acest sens.

4.   Interesele consumatorilor

| (169) | Nu s-a prezentat niciun argument în ceea ce privește impactul măsurilor asupra consumatorilor finali. Acest aspect, alături de impactul costurilor scăzute și strategiile de stabilire a prețurilor ale producătorilor de autoturisme constatate în această anchetă arată într-adevăr improbabilitatea oricărui efect apreciabil asupra prețurilor de consum. |
| --- | --- |

(169)

Nu s-a prezentat niciun argument în ceea ce privește impactul măsurilor asupra consumatorilor finali. Acest aspect, alături de impactul costurilor scăzute și strategiile de stabilire a prețurilor ale producătorilor de autoturisme constatate în această anchetă arată într-adevăr improbabilitatea oricărui efect apreciabil asupra prețurilor de consum.

5.   Interesele furnizorilor

| (170) | Cinci furnizori de materii prime/echipamente pentru producătorii de ARW din Uniune au răspuns la chestionarul adresat furnizorilor. Aceștia furnizează lingouri de aluminiu/aliaje primare de turnătorie, vopsele/grunduri sau mașini cu presiune scăzută. În ceea ce privește furnizorii de lingouri, vânzările către industria din Uniune reprezintă doar o mică parte din activitatea acestora (sub 6 % din cifra totală de afaceri), ceea ce arată interesul lor relativ moderat cu privire la stabilirea unor măsuri antidumping privind ARW din China. În ceea ce privește alți furnizori (de utilaje, de vopsele sau de mașini cu presiune scăzută), vânzările acestora către industria din Uniune variază între 30 % și 50 % din cifra lor totală de afaceri. Având în vedere că aceste societăți sunt IMM-uri, viabilitatea industriei din Uniune este esențială pentru operațiunile acestora. |
| --- | --- |

(170)

Cinci furnizori de materii prime/echipamente pentru producătorii de ARW din Uniune au răspuns la chestionarul adresat furnizorilor. Aceștia furnizează lingouri de aluminiu/aliaje primare de turnătorie, vopsele/grunduri sau mașini cu presiune scăzută. În ceea ce privește furnizorii de lingouri, vânzările către industria din Uniune reprezintă doar o mică parte din activitatea acestora (sub 6 % din cifra totală de afaceri), ceea ce arată interesul lor relativ moderat cu privire la stabilirea unor măsuri antidumping privind ARW din China. În ceea ce privește alți furnizori (de utilaje, de vopsele sau de mașini cu presiune scăzută), vânzările acestora către industria din Uniune variază între 30 % și 50 % din cifra lor totală de afaceri. Având în vedere că aceste societăți sunt IMM-uri, viabilitatea industriei din Uniune este esențială pentru operațiunile acestora.

6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (171) | Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesele Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive convingătoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de ARW originare din RPC. |
| --- | --- |

(171)

Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesele Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive convingătoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de ARW originare din RPC.

G.   MĂSURI PROVIZORII

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (172) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesele Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC. |
| --- | --- |

(172)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesele Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC.

| (173) | Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru eliminarea prejudiciului suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(173)

Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru eliminarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.

| (174) | Astfel cum s-a precizat la considerentul (20), piața ARW este caracterizată prin existența a două segmente relativ distincte. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că vânzările realizate de producătorii din Uniune erau concentrate în segmentul OEM, reprezentând 85 % din totalul vânzărilor efectuate de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(174)

Astfel cum s-a precizat la considerentul (20), piața ARW este caracterizată prin existența a două segmente relativ distincte. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că vânzările realizate de producătorii din Uniune erau concentrate în segmentul OEM, reprezentând 85 % din totalul vânzărilor efectuate de industria Uniunii.

| (175) | În vederea impunerii unor măsuri provizorii, s-a considerat adecvată evaluarea unei marje a prejudiciului care ia în considerare această situație specifică a pieței. |
| --- | --- |

(175)

În vederea impunerii unor măsuri provizorii, s-a considerat adecvată evaluarea unei marje a prejudiciului care ia în considerare această situație specifică a pieței.

| (176) | În segmentul OEM, cumpărătorii de ARW (care sunt producători de autoturisme) își plasează în general comenzile ca urmare a unor licitații. În consecință, același model de roată, destinat aceluiași model de autoturism, poate de multe ori să fie comandat de la mai multe surse, adesea în același timp de la un furnizor chinez și la unul din UE. S-a considerat cu titlu provizoriu că acest proces reflectă cu exactitate concurența în materie de prețuri medii care a existat în cursul perioadei de anchetă între furnizorii din China și furnizorii din Uniune, pentru același contract. |
| --- | --- |

(176)

În segmentul OEM, cumpărătorii de ARW (care sunt producători de autoturisme) își plasează în general comenzile ca urmare a unor licitații. În consecință, același model de roată, destinat aceluiași model de autoturism, poate de multe ori să fie comandat de la mai multe surse, adesea în același timp de la un furnizor chinez și la unul din UE. S-a considerat cu titlu provizoriu că acest proces reflectă cu exactitate concurența în materie de prețuri medii care a existat în cursul perioadei de anchetă între furnizorii din China și furnizorii din Uniune, pentru același contract.

| (177) | În consecință, s-a considerat adecvat să se calculeze marja de subcotare pe baza prețurilor identificate din datele prezentate de producătorii UE și de exportatorii chinezi în cadrul concurenței pentru același contract. |
| --- | --- |

(177)

În consecință, s-a considerat adecvat să se calculeze marja de subcotare pe baza prețurilor identificate din datele prezentate de producătorii UE și de exportatorii chinezi în cadrul concurenței pentru același contract.

| (178) | La calculul valorii taxei necesare pentru a înlătura efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit rezonabil. În ceea ce privește costul producției, s-au făcut ajustări cu privire la pierderea efectivă suferită de industria Uniunii în cursul perioadei de anchetă (– 5,4 %). De asemenea, s-a considerat că un profit rezonabil înainte de impozitare care poate fi obținut de o industrie de acest tip, în condiții normale de concurență, adică în lipsa unor importuri care fac obiectul unui dumping, în urma vânzării de produse similare în cadrul Uniunii ar trebui evaluat prin referire la rentabilitatea obținută în 2006, care a atins + 3,2 %. Într-adevăr, în acest an, volumul importurilor din China a fost relativ scăzut. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(178)

La calculul valorii taxei necesare pentru a înlătura efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit rezonabil. În ceea ce privește costul producției, s-au făcut ajustări cu privire la pierderea efectivă suferită de industria Uniunii în cursul perioadei de anchetă (– 5,4 %). De asemenea, s-a considerat că un profit rezonabil înainte de impozitare care poate fi obținut de o industrie de acest tip, în condiții normale de concurență, adică în lipsa unor importuri care fac obiectul unui dumping, în urma vânzării de produse similare în cadrul Uniunii ar trebui evaluat prin referire la rentabilitatea obținută în 2006, care a atins + 3,2 %. Într-adevăr, în acest an, volumul importurilor din China a fost relativ scăzut. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii.

| (179) | Pe această bază, marja de subcotare este de 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Pe această bază, marja de subcotare este de 20,6 %.

| (180) | Acest rezultat a fost confirmat și de un calcul suplimentar bazat pe o comparație între unele contracte de licitație prezentate de anumiți producători de autoturisme în cursul anchetei. Într-adevăr, atunci când producătorii de autoturisme au comandat același model de ARW atât de la un producător chinez, cât și de la un producător din Uniune, marja de subcotare constatată, ținând seama de ajustările efectuate, astfel cum se explică la considerentul (93) și următoarele de mai sus, a fost la fel de mare ca cea stabilită la considerentul anterior. |
| --- | --- |

(180)

Acest rezultat a fost confirmat și de un calcul suplimentar bazat pe o comparație între unele contracte de licitație prezentate de anumiți producători de autoturisme în cursul anchetei. Într-adevăr, atunci când producătorii de autoturisme au comandat același model de ARW atât de la un producător chinez, cât și de la un producător din Uniune, marja de subcotare constatată, ținând seama de ajustările efectuate, astfel cum se explică la considerentul (93) și următoarele de mai sus, a fost la fel de mare ca cea stabilită la considerentul anterior.

| (181) | Trebuie remarcat că această marjă de subcotare este mai mică decât marjele de dumping stabilite mai sus la considerentul (76) și următoarele și ar trebui, în consecință, să reprezinte baza de stabilire a nivelului taxei în conformitate cu regula taxei mai mici. |
| --- | --- |

(181)

Trebuie remarcat că această marjă de subcotare este mai mică decât marjele de dumping stabilite mai sus la considerentul (76) și următoarele și ar trebui, în consecință, să reprezinte baza de stabilire a nivelului taxei în conformitate cu regula taxei mai mici.

| (182) | Având în vedere metodologia aplicată în acest caz pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, se consideră că este imposibil să se specifice niveluri individuale ale taxei antidumping, în conformitate cu a doua teză de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta se datorează în special lipsei unor date credibile în vederea efectuării analizei pentru fiecare societate în parte. În consecință, se hotărăște cu titlu provizoriu să se impună o taxă antidumping națională asupra tuturor importurilor originare din China, la nivelul marjei de subcotare de 20,6 %. |
| --- | --- |

(182)

Având în vedere metodologia aplicată în acest caz pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, se consideră că este imposibil să se specifice niveluri individuale ale taxei antidumping, în conformitate cu a doua teză de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta se datorează în special lipsei unor date credibile în vederea efectuării analizei pentru fiecare societate în parte. În consecință, se hotărăște cu titlu provizoriu să se impună o taxă antidumping națională asupra tuturor importurilor originare din China, la nivelul marjei de subcotare de 20,6 %.

2.   Măsuri provizorii

| (183) | Ținând seama de cele de mai sus, s-a considerat că este necesară instituirea unei taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat. |
| --- | --- |

(183)

Ținând seama de cele de mai sus, s-a considerat că este necesară instituirea unei taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat.

| (184) | Prin urmare, taxa antidumping propusă este de 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Prin urmare, taxa antidumping propusă este de 20,6 %.

H.   COMUNICARE

| (185) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile acestora vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping înaintate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi avute din nou în vedere în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(185)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile acestora vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping înaintate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi avute din nou în vedere în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune prin prezentul regulament o taxă antidumping provizorie la importurile de roți de aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701 – 8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010) și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net, franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 20,6 %.

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 190, 13.8.2009, p. 22.

2

(3)  Roți turnate, roți obținute prin turnare în flux, roți forjate și roți formate din două sau trei părți.

3

(4)  În mod excepțional, acest lucru nu s-a întâmplat în unele luni ale perioadei de anchetă a procedurii de față. Această creștere a prețurilor de pe piețele chineze ale aluminiului este rezultatul unui pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice (la sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă în martie și aprilie, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009).

4

(5)  Au fost comparate două metode de calculare a consumului, care au avut aceleași rezultate. Având în vedere că majoritatea producției se realizează pe bază de comandă, stocurile nu joacă un rol major în ceea ce privește volumul, în comparație cu consumul total. În primul calcul, producția UE a fost adăugată la importuri, iar exporturile au fost scăzute. În al doilea calcul, importurile și vânzările UE (potrivit datelor de la producătorii incluși în eșantion, mini-chestionarelor și presupunerilor, în privința celorlalți producători) au fost adunate. S-a preferat a doua opțiune, deoarece permite un nivel mai mare de precizie în acest caz.

5

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/83

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 405/2010 AL COMISIEI

din 10 mai 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 11 mai 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DECIZII

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/85

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 aprilie 2010

de modificare a Deciziilor 92/260/CEE, 93/195/CEE, 93/197/CEE și 2004/211/CE cu privire la importul de cai înregistrați provenind din anumite părți ale Chinei și de adaptare a anumitor denumiri de țări terțe

[notificată cu numărul C(2010) 2635]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/266/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 90/426/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (1), în special articolul 12 alineatele (1) și (4), articolul 15 litera (a), articolul 16 alineatul (2), precum și articolul 19 teza introductivă și punctele (i) și (ii),

întrucât:

| (1) | Decizia 92/260/CEE a Comisiei din 10 aprilie 1992 privind măsurile sanitare și certificarea veterinară pentru admiterea temporară a cailor înregistrați (2), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală și a condițiilor specifice de certificare, clasifică țările terțe din care este autorizată admiterea temporară în Uniune a cailor înregistrați pe grupuri sanitare de țări. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 92/260/CEE a Comisiei din 10 aprilie 1992 privind măsurile sanitare și certificarea veterinară pentru admiterea temporară a cailor înregistrați (2), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală și a condițiilor specifice de certificare, clasifică țările terțe din care este autorizată admiterea temporară în Uniune a cailor înregistrați pe grupuri sanitare de țări.

| (2) | Decizia 93/195/CEE a Comisiei din 2 februarie 1993 privind condițiile de sănătate animală și certificarea veterinară pentru reintroducerea cailor înregistrați pentru curse, competiții și evenimente culturale, după exportul temporar (3), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală, clasifică țările terțe din care este autorizată reintroducerea unor astfel de cai în Uniune pe grupuri sanitare și stabilește modele de certificate de sănătate animală pentru a fi utilizate pentru caii care au participat la manifestări ecvestre specifice. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 93/195/CEE a Comisiei din 2 februarie 1993 privind condițiile de sănătate animală și certificarea veterinară pentru reintroducerea cailor înregistrați pentru curse, competiții și evenimente culturale, după exportul temporar (3), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală, clasifică țările terțe din care este autorizată reintroducerea unor astfel de cai în Uniune pe grupuri sanitare și stabilește modele de certificate de sănătate animală pentru a fi utilizate pentru caii care au participat la manifestări ecvestre specifice.

| (3) | Decizia 93/197/CEE a Comisiei din 5 februarie 1993 privind condițiile de sănătate animală și certificarea veterinară la importul de ecvidee înregistrate și ecvidee pentru reproducție și producție (4), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală și a condițiilor specifice de certificare, clasifică țările terțe din care este autorizat importul în Uniune a unor astfel de ecvidee pe grupuri sanitare. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 93/197/CEE a Comisiei din 5 februarie 1993 privind condițiile de sănătate animală și certificarea veterinară la importul de ecvidee înregistrate și ecvidee pentru reproducție și producție (4), în vederea aplicării condițiilor specifice privind sănătatea animală și a condițiilor specifice de certificare, clasifică țările terțe din care este autorizat importul în Uniune a unor astfel de ecvidee pe grupuri sanitare.

| (4) | Decizia 2004/211/CE a Comisiei din 6 ianuarie 2004 de elaborare a listei țărilor terțe și a părților din teritoriile acestor țări din care statele membre autorizează importurile de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și embrioni din specia ecvidee (5) stabilește o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care statele membre autorizează, printre altele, admiterea temporară a cailor înregistrați, readmiterea cailor înregistrați după exportul temporar pentru curse, competiții și evenimente culturale și importul de ecvidee înregistrate și de ecvidee de reproducție și producție. Această listă, prezentată în anexa I la decizia respectivă, clasifică, de asemenea, aceste țări terțe și părți ale acestora pe grupuri sanitare specifice. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2004/211/CE a Comisiei din 6 ianuarie 2004 de elaborare a listei țărilor terțe și a părților din teritoriile acestor țări din care statele membre autorizează importurile de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și embrioni din specia ecvidee (5) stabilește o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care statele membre autorizează, printre altele, admiterea temporară a cailor înregistrați, readmiterea cailor înregistrați după exportul temporar pentru curse, competiții și evenimente culturale și importul de ecvidee înregistrate și de ecvidee de reproducție și producție. Această listă, prezentată în anexa I la decizia respectivă, clasifică, de asemenea, aceste țări terțe și părți ale acestora pe grupuri sanitare specifice.

| (5) | Deciziile 92/260/CEE, 93/195/CEE și 93/197/CEE iau în considerare regionalizarea prevăzută în Decizia 92/160/CEE a Comisiei (6). Decizia respectivă a fost abrogată prin Decizia 2004/211/CE. Prin urmare, este necesar să fie modificată anexa I a primelor trei decizii pe baza regionalizării prevăzute în prezent prin Decizia 2004/211/CE, precum și a grupurilor sanitare stabilite prin această decizie. |
| --- | --- |

(5)

Deciziile 92/260/CEE, 93/195/CEE și 93/197/CEE iau în considerare regionalizarea prevăzută în Decizia 92/160/CEE a Comisiei (6). Decizia respectivă a fost abrogată prin Decizia 2004/211/CE. Prin urmare, este necesar să fie modificată anexa I a primelor trei decizii pe baza regionalizării prevăzute în prezent prin Decizia 2004/211/CE, precum și a grupurilor sanitare stabilite prin această decizie.

| (6) | În vederea găzduirii evenimentelor ecvestre prilejuite de cea de a 16-a ediție a Jocurilor asiatice, autoritățile competente din China au solicitat recunoașterea unei zone libere de maladii ale ecvideelor pe care acestea au stabilit-o în districtul administrativ al orașului Conghua, municipalitatea Guangzhou, provincia Guangdong din China. În ianuarie 2010, Comisia a efectuat o inspecție sanitară în China, inclusiv în zona liberă de maladii ale ecvideelor, care constă într-o zonă centrală, încorporată într-o zonă de supraveghere, înconjurată la rândul său de o zonă de protecție și care este legată de un aeroport sau de un port prin culoare rutiere de biosecuritate. |
| --- | --- |

(6)

În vederea găzduirii evenimentelor ecvestre prilejuite de cea de a 16-a ediție a Jocurilor asiatice, autoritățile competente din China au solicitat recunoașterea unei zone libere de maladii ale ecvideelor pe care acestea au stabilit-o în districtul administrativ al orașului Conghua, municipalitatea Guangzhou, provincia Guangdong din China. În ianuarie 2010, Comisia a efectuat o inspecție sanitară în China, inclusiv în zona liberă de maladii ale ecvideelor, care constă într-o zonă centrală, încorporată într-o zonă de supraveghere, înconjurată la rândul său de o zonă de protecție și care este legată de un aeroport sau de un port prin culoare rutiere de biosecuritate.

| (7) | Autoritățile chineze au oferit un anumit număr de garanții, în special în ceea ce privește obligația de a declara maladiile enumerate în anexa A la Directiva 90/426/CEE în țările lor și s-au angajat să respecte în totalitate articolul 12 alineatul (2) litera (f) în ceea ce privește notificarea imediată a maladiilor către Comisie și statele membre. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile chineze au oferit un anumit număr de garanții, în special în ceea ce privește obligația de a declara maladiile enumerate în anexa A la Directiva 90/426/CEE în țările lor și s-au angajat să respecte în totalitate articolul 12 alineatul (2) litera (f) în ceea ce privește notificarea imediată a maladiilor către Comisie și statele membre.

| (8) | În vederea asigurării unei protecții durabile a statutului sanitar al populației de ecvidee în cadrul zonei libere de maladii ale ecvideelor, autoritățile chineze s-au angajat să pună în funcțiune centre de carantină în zona de protecție pentru a controla intrarea ecvideelor din alte părți ale Chinei sau din țări care nu figurează în anexa I la Decizia 2004/211/CE. În timpul acestei perioade de carantină prealabile intrării, animalele sunt supuse testelor sanitare prevăzute în cadrul condițiilor de import în UE. |
| --- | --- |

(8)

În vederea asigurării unei protecții durabile a statutului sanitar al populației de ecvidee în cadrul zonei libere de maladii ale ecvideelor, autoritățile chineze s-au angajat să pună în funcțiune centre de carantină în zona de protecție pentru a controla intrarea ecvideelor din alte părți ale Chinei sau din țări care nu figurează în anexa I la Decizia 2004/211/CE. În timpul acestei perioade de carantină prealabile intrării, animalele sunt supuse testelor sanitare prevăzute în cadrul condițiilor de import în UE.

| (9) | Înainte de perioada de carantină prealabilă intrării, deplasarea acestor ecvidee este controlată pentru a se asigura că respectarea normelor prevăzute la articolul 4 din Directiva 90/426/CEE poate fi atestată pentru exploatațiile situate în afara zonei libere de maladii ale ecvideelor în care ecvideele respective au fost ținute o perioadă de 180 de zile înainte de expedierea acestora în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(9)

Înainte de perioada de carantină prealabilă intrării, deplasarea acestor ecvidee este controlată pentru a se asigura că respectarea normelor prevăzute la articolul 4 din Directiva 90/426/CEE poate fi atestată pentru exploatațiile situate în afara zonei libere de maladii ale ecvideelor în care ecvideele respective au fost ținute o perioadă de 180 de zile înainte de expedierea acestora în Uniunea Europeană.

| (10) | Având în vedere rezultatele satisfăcătoare raportate ca urmare a acestei inspecții, precum și informațiile și garanțiile oferite de China, este adecvată înscrierea Chinei în lista stabilită în anexa I la Decizia 2004/211/CE și, în același timp, regionalizarea acestei țări pentru anumite maladii ale ecvideelor și autorizarea introducerii numai a cailor înregistrați provenind din zona liberă de maladii ale ecvideelor din Guangzhou, provincia Guangdong. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere rezultatele satisfăcătoare raportate ca urmare a acestei inspecții, precum și informațiile și garanțiile oferite de China, este adecvată înscrierea Chinei în lista stabilită în anexa I la Decizia 2004/211/CE și, în același timp, regionalizarea acestei țări pentru anumite maladii ale ecvideelor și autorizarea introducerii numai a cailor înregistrați provenind din zona liberă de maladii ale ecvideelor din Guangzhou, provincia Guangdong.

| (11) | Din punct de vedere epidemiologic, zona liberă de maladii ale ecvideelor din Guangzhou, provincia Guangdong, din China ar trebui clasificată în grupul sanitar C din lista care figurează în anexa I la Decizia 2004/211/CE. Prin urmare, anexa respectivă ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Din punct de vedere epidemiologic, zona liberă de maladii ale ecvideelor din Guangzhou, provincia Guangdong, din China ar trebui clasificată în grupul sanitar C din lista care figurează în anexa I la Decizia 2004/211/CE. Prin urmare, anexa respectivă ar trebui modificată în consecință.

| (12) | Prin urmare, este necesar să fie modificată Decizia 92/260/CEE pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I la decizia respectivă și să fie adaptat titlul și anumite cerințe în materie de teste ale Certificatului sanitar C din anexa II la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, este necesar să fie modificată Decizia 92/260/CEE pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I la decizia respectivă și să fie adaptat titlul și anumite cerințe în materie de teste ale Certificatului sanitar C din anexa II la decizia în cauză.

| (13) | În scopul readmiterii cailor înregistrați, este necesar să fie actualizat articolul 1 pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I, să fie adaptat titlul certificatului sanitar în anexa II și să fie înlocuit modelul de certificat de sănătate în anexa VII la Decizia 93/195/CEE. |
| --- | --- |

(13)

În scopul readmiterii cailor înregistrați, este necesar să fie actualizat articolul 1 pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I, să fie adaptat titlul certificatului sanitar în anexa II și să fie înlocuit modelul de certificat de sănătate în anexa VII la Decizia 93/195/CEE.

| (14) | De asemenea, este necesar să fie modificată Decizia 93/197/CEE pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I și să fie adaptat titlul și anumite cerințe în materie de teste ale Certificatului sanitar C din anexa II la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, este necesar să fie modificată Decizia 93/197/CEE pentru a include această parte a Chinei în lista țărilor din anexa I și să fie adaptat titlul și anumite cerințe în materie de teste ale Certificatului sanitar C din anexa II la decizia în cauză.

| (15) | În același timp, anumite denumiri de țări terțe în Deciziile 92/260/CEE, 93/195/CEE și 93/197/CEE trebuie adaptate la denumirile corespunzătoare din lista țărilor terțe stabilită prin Decizia 2004/211/CE. |
| --- | --- |

(15)

În același timp, anumite denumiri de țări terțe în Deciziile 92/260/CEE, 93/195/CEE și 93/197/CEE trebuie adaptate la denumirile corespunzătoare din lista țărilor terțe stabilită prin Decizia 2004/211/CE.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificări ale Deciziei 92/260/CEE

Decizia 92/260/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa I la prezenta decizie. |
| --- | --- |

1.

Anexa I se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa I la prezenta decizie.

| 2. | În titlul fiecăruia dintre certificatele sanitare A-F din anexa II, cuvintele care urmează mențiunii „CERTIFICAT SANITAR” se înlocuiesc cu următorul text:
  „pentru admiterea temporară în Uniunea Europeană a cailor înregistrați pentru o perioadă de mai puțin de 90 de zile în conformitate cu Decizia 2004/211/CE”. |
| --- | --- |

2.

În titlul fiecăruia dintre certificatele sanitare A-F din anexa II, cuvintele care urmează mențiunii „CERTIFICAT SANITAR” se înlocuiesc cu următorul text:

„pentru admiterea temporară în Uniunea Europeană a cailor înregistrați pentru o perioadă de mai puțin de 90 de zile în conformitate cu Decizia 2004/211/CE”.

| 3. | În Certificatul sanitar C din anexa II, litera (1) din secțiunea III se înlocuiește cu următorul text:






  „(1) | În cazul în care un cal provenind din China (1)
  (3) sau din Thailanda (3) a fost supus unor teste de fixare a complementului pentru depistarea morvei și a durinei, ale căror rezultate au fost negative la o diluție a serului de 1 la 10, efectuate pe o probă de sânge recoltată în termen de 10 zile de la exportare în data de ... (4) (5);”. |
| --- | --- | --- |

3.

În Certificatul sanitar C din anexa II, litera (1) din secțiunea III se înlocuiește cu următorul text:

„(1)

În cazul în care un cal provenind din China (1)
  (3) sau din Thailanda (3) a fost supus unor teste de fixare a complementului pentru depistarea morvei și a durinei, ale căror rezultate au fost negative la o diluție a serului de 1 la 10, efectuate pe o probă de sânge recoltată în termen de 10 zile de la exportare în data de ... (4) (5);”.

Articolul 2

Modificări ale Deciziei 93/195/CEE

Decizia 93/195/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, a șaptea liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | au participat la manifestările ecvestre ale Jocurilor asiatice și la Endurance World Cup, indiferent în care țări terțe, teritorii sau părți ale acestora a avut loc competiția, din care readmiterea în Uniune este autorizată în conformitate cu articolul 3 a doua liniuță din Decizia 2004/211/CE, conform specificației din anexa I coloana 7 din decizia respectivă, și care îndeplinesc cerințele stabilite în certificatul sanitar în conformitate cu modelul prezentat în anexa VII la prezenta decizie;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 1, a șaptea liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

au participat la manifestările ecvestre ale Jocurilor asiatice și la Endurance World Cup, indiferent în care țări terțe, teritorii sau părți ale acestora a avut loc competiția, din care readmiterea în Uniune este autorizată în conformitate cu articolul 3 a doua liniuță din Decizia 2004/211/CE, conform specificației din anexa I coloana 7 din decizia respectivă, și care îndeplinesc cerințele stabilite în certificatul sanitar în conformitate cu modelul prezentat în anexa VII la prezenta decizie;”.

| 2. | Titlul certificatului sanitar prezentat în anexa II se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

2.

Titlul certificatului sanitar prezentat în anexa II se înlocuiește cu următorul text:

| 3. | Anexele I și VII se înlocuiesc în conformitate cu anexa II la prezenta decizie. |
| --- | --- |

3.

Anexele I și VII se înlocuiesc în conformitate cu anexa II la prezenta decizie.

Articolul 3

Modificări ale Deciziei 93/197/CEE

Decizia 93/197/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa III la prezenta decizie. |
| --- | --- |

1.

Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa III la prezenta decizie.

| 2. | În titlul fiecăruia dintre certificatele sanitare A-F din anexa II, cuvintele care urmează mențiunii „CERTIFICAT SANITAR” se înlocuiesc cu următorul text:
  „pentru importul în Uniunea Europeană a ecvideelor înregistrate și a ecvideelor de reproducție și producție în conformitate cu Decizia 2004/211/CE”. |
| --- | --- |

2.

În titlul fiecăruia dintre certificatele sanitare A-F din anexa II, cuvintele care urmează mențiunii „CERTIFICAT SANITAR” se înlocuiesc cu următorul text:

„pentru importul în Uniunea Europeană a ecvideelor înregistrate și a ecvideelor de reproducție și producție în conformitate cu Decizia 2004/211/CE”.

| (3) | În Certificatul sanitar C din anexa II, litera (m) din secțiunea III se înlocuiește cu următorul text:






  „(m) | În cazul în care un cal provenind din China (1)
  (3) sau din Thailanda (3) a fost supus unor teste de fixare a complementului pentru depistarea morvei și a durinei, ale căror rezultate au fost negative la o diluție a serului de 1 la 10, efectuate pe o probă de sânge recoltată în termen de 21 zile de la exportare în data de ... (4);”. |
| --- | --- | --- |

(3)

În Certificatul sanitar C din anexa II, litera (m) din secțiunea III se înlocuiește cu următorul text:

„(m)

În cazul în care un cal provenind din China (1)
  (3) sau din Thailanda (3) a fost supus unor teste de fixare a complementului pentru depistarea morvei și a durinei, ale căror rezultate au fost negative la o diluție a serului de 1 la 10, efectuate pe o probă de sânge recoltată în termen de 21 zile de la exportare în data de ... (4);”.

Articolul 4

Modificări la Decizia 2004/211/CE

Anexa I la Decizia 2004/211/CE se modifică în conformitate cu anexa IV la prezenta decizie.

Articolul 5

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 42.

1

(2)  JO L 130, 15.5.1992, p. 67.

2

(3)  JO L 86, 6.4.1993, p. 1.

3

(4)  JO L 86, 6.4.1993, p. 16.

4

(5)  JO L 73, 11.3.2004, p. 1.

5

(6)  JO L 71, 18.3.1992, p. 27.

6

---

ANEXA I

„ANEXA I

Grupul sanitar A
   (1)

Elveția (CH), Groenlanda (GL), Islanda (IS)

Grupul sanitar B
   (1)

Australia (AU), Belarus (BY), Croația (HR), Muntenegru (ME), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (2) (MK), Noua Zeelandă (NZ), Serbia (RS), Rusia (3) (RU), Ucraina (UA)

Grupul sanitar C
   (1)

Canada (CA), China (3) (CN), Hong Kong (HK), Japonia (JP), Republica Coreea (KR), Macao (MO), Malaysia (Peninsula) (MY), Singapore (SG), Thailanda (TH), Statele Unite ale Americii (US)

Grupul sanitar D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brazilia (3) (BR), Chile (CL), Cuba (CU), Jamaica (JM), Mexic (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Grupul sanitar E
   (1)

Emiratele Arabe Unite (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egipt (3) (EG), Israel (IL), Iordania (JO), Kuweit (KW), Liban (LB), Libia (LY), Maroc (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Arabia Saudită (3) (SA), Siria (SY), Tunisia (TN), Turcia (3) (TR)

Grupul sanitar F
   (1)

Africa de Sud (3) (ZA)

---

(1)  Grup sanitar, astfel cum este prevăzut în coloana 5 din anexa I la Decizia 2004/211/CE. Țările terțe, teritoriile sau părți ale acestora clasate într-un grup sanitar utilizează certificatul sanitar purtând litera corespunzătoare stabilită în anexa II la prezenta decizie.

1

(2)  Cod provizoriu care nu afectează denumirea definitivă a țării, ce va fi atribuită după încheierea negocierilor în curs la Națiunile Unite.

2

(3)  Parte a țării terțe sau teritoriu, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (a) din Directiva 90/426/CEE, definită în coloanele 3 și 4 din anexa I la Decizia 2004/211/CE.

3

---

ANEXA II

Anexele I și VII la Decizia 93/195/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA I

  Grupul sanitar A
   (1)

  Elveția (CH), Groenlanda (GL), Islanda (IS)

  Grupul sanitar B
   (1)

  Australia (AU), Belarus (BY), Croația (HR), Muntenegru (ME), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (2) (MK), Noua Zeelandă (NZ), Serbia (RS), Rusia (3) (RU), Ucraina (UA)

  Grupul sanitar C
   (1)

  Canada (CA), China (3) (CN), Hong Kong (HK), Japonia (JP), Republica Coreea (KR), Macao (MO), Malaysia (Peninsula) (MY), Singapore (SG), Thailanda (TH), Statele Unite ale Americii (US)

  Grupul sanitar D
   (1)

  Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brazilia (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Cuba (CU), Jamaica (JM), Mexic (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

  Grupul sanitar E
   (1)

  Emiratele Arabe Unite (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egipt (3) (EG), Israel (IL), Iordania (JO), Kuweit (KW), Liban (LB), Libia (LY), Maroc (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Arabia Saudită (3) (SA), Siria (SY), Tunisia (TN), Turcia (3) (TR) |
| --- | --- |

1.

Anexa I se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

Grupul sanitar A
   (1)

Elveția (CH), Groenlanda (GL), Islanda (IS)

Grupul sanitar B
   (1)

Australia (AU), Belarus (BY), Croația (HR), Muntenegru (ME), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (2) (MK), Noua Zeelandă (NZ), Serbia (RS), Rusia (3) (RU), Ucraina (UA)

Grupul sanitar C
   (1)

Canada (CA), China (3) (CN), Hong Kong (HK), Japonia (JP), Republica Coreea (KR), Macao (MO), Malaysia (Peninsula) (MY), Singapore (SG), Thailanda (TH), Statele Unite ale Americii (US)

Grupul sanitar D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brazilia (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Cuba (CU), Jamaica (JM), Mexic (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Grupul sanitar E
   (1)

Emiratele Arabe Unite (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egipt (3) (EG), Israel (IL), Iordania (JO), Kuweit (KW), Liban (LB), Libia (LY), Maroc (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Arabia Saudită (3) (SA), Siria (SY), Tunisia (TN), Turcia (3) (TR)

| 2. | Anexa VII se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA VII |
| --- | --- |

2.

Anexa VII se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA VII

Image

Image

Image

---

(1)  Grup sanitar, astfel cum este prevăzut în coloana 5 din anexa I la Decizia 2004/211/CE.

1

(2)  Cod provizoriu care nu afectează denumirea definitivă a țării, ce va fi atribuită după încheierea negocierilor în curs la Națiunile Unite.

2

(3)  Parte a țării terțe sau teritoriu, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (a) din Directiva 90/426/CEE, definită în coloanele 3 și 4 din anexa I la Decizia 2004/211/CE.

3

---

ANEXA III

„ANEXA I

Grupul sanitar A
   (1)

Elveția (CH), Insulele Falkland (FK), Groenlanda (GL), Islanda (IS)

Grupul sanitar B
   (1)

Australia (AU), Belarus (BY), Croația (HR), Kârgâzstan (2)
   (3) (KG), Muntenegru (ME), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (4) (MK), Noua Zeelandă (NZ), Serbia (RS), Rusia (2) (RU), Ucraina (UA)

Grupul sanitar C
   (1)

Canada (CA), China (2)
   (3) (CN) Hong Kong (3) (HK), Japonia (3) (JP), Republica Coreea (3) (KR), Macao (3) (MO), Malaysia (Peninsula) (3) (MY), Singapore (3) (SG), Thailanda (3) (TH), Statele Unite ale Americii (US)

Grupul sanitar D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (3) (BB), Bermuda (3) (BM), Bolivia (3) (BO), Brazilia (2) (BR), Chile (CL), Cuba (3) (CU), Jamaica (3) (JM), Mexic (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Grupul sanitar E
   (1)

Emiratele Arabe Unite (3) (AE), Bahrain (3) (BH), Algeria (DZ), Egipt (2)
   (3) (EG), Israel (IL), Iordania (3) (JO), Kuweit (3) (KW), Liban (3) (LB), Maroc (MA), Mauritius (3) (MU), Oman (3) (OM), Qatar (3) (QA), Arabia Saudită (2)
   (3) (SA), Siria (3) (SY), Tunisia (TN), Turcia (2)
   (3) (TR)

Grupul sanitar F
   (1)

Africa de Sud (2)
   (3) (ZA)

Grupul sanitar G
   (1)

Saint Pierre și Miquelon (PM)

---

(1)  Grup sanitar, astfel cum este prevăzut în coloana 5 din anexa I la Decizia 2004/211/CE.

1

Țările terțe, teritoriile sau părți ale acestora clasate în grupul respectiv utilizează certificatul sanitar purtând litera corespunzătoare stabilită în anexa II la prezenta decizie.

(2)  Parte a țării terțe sau teritoriu, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (a) din Directiva 90/426/CEE, definită în coloanele 3 și 4 din anexa I la Decizia 2004/211/CE.

2

(3)  Numai cai înregistrați.

3

(4)  Cod provizoriu care nu afectează denumirea definitivă a țării, care va fi atribuită după încheierea negocierilor în curs la Națiunile Unite.”

4

---

ANEXA IV

Anexa I la Decizia 2004/211/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | După mențiunea referitoare la Chile (CL) se inserează rândul următor:



















  „CN | China | CN-0 | Întreaga țară | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Zona liberă de maladii ale ecvideelor situată în orașul Conghua, municipalitatea Guangzhou, provincia Guangdong, inclusiv culoarul rutier de biosecuritate spre și dinspre aeroportul Guangzhou și Hong Kong (pentru detalii, a se vedea caseta nr. 3) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —” | |

1.

După mențiunea referitoare la Chile (CL) se inserează rândul următor:

„CN

China

CN-0

Întreaga țară

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Zona liberă de maladii ale ecvideelor situată în orașul Conghua, municipalitatea Guangzhou, provincia Guangdong, inclusiv culoarul rutier de biosecuritate spre și dinspre aeroportul Guangzhou și Hong Kong (pentru detalii, a se vedea caseta nr. 3)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—”

| 2. | Se adaugă caseta nr. 3 următoare:








  „Caseta 3: |
| --- | --- |
| CN | China | CN-1 | Zona specifică liberă de maladii ale ecvideelor situată în provincia Guangdong, având următoarea delimitare:







  Zona centrală | : | teren ecvestru situat în satul Reshui, localitatea Lingkou din orașul Conghua și zona situată în interiorul unei raze de 5 km în jurul acestuia, controlată prin postul de control rutier de pe șoseaua națională nr. 105; |
| Zona de supraveghere | : | toate diviziunile administrative ale orașului Conghua care înconjoară zona centrală, acoperind o suprafață de 2 009 km2; |
| Zona de protecție | : | limitele exterioare ale următoarelor diviziuni administrative contigue, care înconjoară zona de supraveghere:






  — | districtul Baiyun, districtul Luogang al orașului Conghua; |

2.

Se adaugă caseta nr. 3 următoare:

„Caseta 3:

CN

China

CN-1

Zona specifică liberă de maladii ale ecvideelor situată în provincia Guangdong, având următoarea delimitare:

Zona centrală

:

teren ecvestru situat în satul Reshui, localitatea Lingkou din orașul Conghua și zona situată în interiorul unei raze de 5 km în jurul acestuia, controlată prin postul de control rutier de pe șoseaua națională nr. 105;

Zona de supraveghere

:

toate diviziunile administrative ale orașului Conghua care înconjoară zona centrală, acoperind o suprafață de 2 009 km2;

Zona de protecție

:

limitele exterioare ale următoarelor diviziuni administrative contigue, care înconjoară zona de supraveghere:

—

districtul Baiyun, districtul Luogang al orașului Conghua;

| — | districtul Huadu al orașului Guangzhou; |
| --- | --- |

—

districtul Huadu al orașului Guangzhou;

| — | orașul Zengcheng; |
| --- | --- |

—

orașul Zengcheng;

| — | diviziunile administrative ale districtului Qingcheng din orașul Qingyuan; |
| --- | --- |

—

diviziunile administrative ale districtului Qingcheng din orașul Qingyuan;

| — | regiunea Fogang; |
| --- | --- |

—

regiunea Fogang;

| — | regiunea Xinfeng; |
| --- | --- |

—

regiunea Xinfeng;

| — | regiunea Longmen. |
| --- | --- |

—

regiunea Longmen.

Culoar rutier de biosecuritate

:

| — | de la terenul ecvestru situat în zona centrală la aeroportul internațional Guangzhou Baiyun, prin șoseaua națională nr. 105, șoseaua spre Jiebei, breteaua de acces rapid spre aeroport, inclusiv zona de excluziune cabalină de 1 km în jurul aeroportului internațional Baiyun din orașul Guangzhou; |
| --- | --- |

—

de la terenul ecvestru situat în zona centrală la aeroportul internațional Guangzhou Baiyun, prin șoseaua națională nr. 105, șoseaua spre Jiebei, breteaua de acces rapid spre aeroport, inclusiv zona de excluziune cabalină de 1 km în jurul aeroportului internațional Baiyun din orașul Guangzhou;

| — | de la terenul ecvestru situat în zona centrală la portul Shenzhen Huanggang de la granița dintre China și Hong Kong prin șoseaua națională nr. 105, șoseaua spre Jiebei, ruta periferică de acces rapid nr. 2 nord și șoseaua spre Guang-Shen, inclusiv zona de excluziune cabalină cu o lățime de cel puțin 1 km de o parte și de alta a acestui traseu; |
| --- | --- |

—

de la terenul ecvestru situat în zona centrală la portul Shenzhen Huanggang de la granița dintre China și Hong Kong prin șoseaua națională nr. 105, șoseaua spre Jiebei, ruta periferică de acces rapid nr. 2 nord și șoseaua spre Guang-Shen, inclusiv zona de excluziune cabalină cu o lățime de cel puțin 1 km de o parte și de alta a acestui traseu;

Carantină prealabilă intrării

:

instalații de carantină în zona de protecție puse în funcțiune de autoritatea competentă în vederea pregătirii ecvideelor provenind din alte părți ale Chinei pentru intrarea în zona liberă de maladii ale ecvideelor.”

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/95

---

DECIZIA COMISIEI

din 6 mai 2010

privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii de frecvențe 790-862 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană

[notificată cu numărul C(2010) 2923]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/267/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Comunicarea Comisiei „Dividendul digital, sursă de beneficii sociale și creștere economică” (2) punea accentul pe importanța deschiderii în manieră coerentă a benzii de frecvențe 790-862 MHz („banda de 800 MHz”) pentru serviciile de comunicații electronice, prin adoptarea de condiții tehnice de utilizare. Banda de 800 MHz face parte din dividendul digital, adică acele frecvențe radio eliberate de utilizarea mai eficace a spectrului prin trecerea de la televiziunea analogică la televiziunea digitală terestră. Beneficiile socioeconomice evidențiate se bazează pe ipoteza unei abordări UE care ar permite eliberarea benzii de 800 MHz până în 2015 și ar impune condiții tehnice menite să împiedice interferențele transfrontaliere de mare putere. |
| --- | --- |

(1)

Comunicarea Comisiei „Dividendul digital, sursă de beneficii sociale și creștere economică” (2) punea accentul pe importanța deschiderii în manieră coerentă a benzii de frecvențe 790-862 MHz („banda de 800 MHz”) pentru serviciile de comunicații electronice, prin adoptarea de condiții tehnice de utilizare. Banda de 800 MHz face parte din dividendul digital, adică acele frecvențe radio eliberate de utilizarea mai eficace a spectrului prin trecerea de la televiziunea analogică la televiziunea digitală terestră. Beneficiile socioeconomice evidențiate se bazează pe ipoteza unei abordări UE care ar permite eliberarea benzii de 800 MHz până în 2015 și ar impune condiții tehnice menite să împiedice interferențele transfrontaliere de mare putere.

| (2) | Principiul neutralității tehnologice și cel al neutralității serviciilor au fost confirmate prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (3) (Directiva privind o mai bună legiferare). Mai mult, avizul RSPG (Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio) din 18 septembrie 2009 referitor la dividendul digital încurajează aplicarea principiilor WAPECS (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services – Politica privind accesul pe suport radio pentru serviciile de comunicații electronice) și recomandă Comisiei să dea curs cât mai curând posibil respectivelor recomandări, în vederea reducerii incertitudinii la nivelul UE în privința capacității statelor membre de a pune la dispoziție banda de 800 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Principiul neutralității tehnologice și cel al neutralității serviciilor au fost confirmate prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (3) (Directiva privind o mai bună legiferare). Mai mult, avizul RSPG (Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio) din 18 septembrie 2009 referitor la dividendul digital încurajează aplicarea principiilor WAPECS (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services – Politica privind accesul pe suport radio pentru serviciile de comunicații electronice) și recomandă Comisiei să dea curs cât mai curând posibil respectivelor recomandări, în vederea reducerii incertitudinii la nivelul UE în privința capacității statelor membre de a pune la dispoziție banda de 800 MHz.

| (3) | Prin rezoluția sa din 24 septembrie 2008, intitulată „Să beneficiem pe deplin de dividendul digital în Europa: o abordare comună a utilizării spectrului de frecvențe eliberat prin trecerea la tehnologia digitală”, Parlamentul European îndeamnă statele membre să elibereze cât mai curând posibil propriile dividende digitale și solicită un răspuns la nivelul Uniunii Europene. Concluziile Consiliului din 18 decembrie 2009 privind dividendul digital, sursă de beneficii sociale și creștere economică, confirmă poziția exprimată de Consiliu în 2008, prin care invita Comisia să sprijine și să ofere asistență statelor membre în instaurarea unei strânse cooperări, atât între ele, cât și cu țări terțe, în ceea ce privește coordonarea utilizării spectrului și beneficierea pe deplin de dividendul digital. |
| --- | --- |

(3)

Prin rezoluția sa din 24 septembrie 2008, intitulată „Să beneficiem pe deplin de dividendul digital în Europa: o abordare comună a utilizării spectrului de frecvențe eliberat prin trecerea la tehnologia digitală”, Parlamentul European îndeamnă statele membre să elibereze cât mai curând posibil propriile dividende digitale și solicită un răspuns la nivelul Uniunii Europene. Concluziile Consiliului din 18 decembrie 2009 privind dividendul digital, sursă de beneficii sociale și creștere economică, confirmă poziția exprimată de Consiliu în 2008, prin care invita Comisia să sprijine și să ofere asistență statelor membre în instaurarea unei strânse cooperări, atât între ele, cât și cu țări terțe, în ceea ce privește coordonarea utilizării spectrului și beneficierea pe deplin de dividendul digital.

| (4) | Luând act de puternicul impact al comunicațiilor de bandă largă asupra creșterii, Planul de redresare economică (4) a fixat ca obiectiv asigurarea unei acoperiri de bandă largă în procent de 100 % în intervalul 2010-2013 (5). La atingerea acestui obiectiv, un rol de importanță majoră îl au infrastructurile pe suport radio, inclusiv în ceea ce privește furnizarea de servicii de bandă largă în zonele rurale. Asigurarea neîntârziată a accesului la dividendul digital în beneficiul acestor zone reprezintă unul din mijloacele de atingere a obiectivului propus. |
| --- | --- |

(4)

Luând act de puternicul impact al comunicațiilor de bandă largă asupra creșterii, Planul de redresare economică (4) a fixat ca obiectiv asigurarea unei acoperiri de bandă largă în procent de 100 % în intervalul 2010-2013 (5). La atingerea acestui obiectiv, un rol de importanță majoră îl au infrastructurile pe suport radio, inclusiv în ceea ce privește furnizarea de servicii de bandă largă în zonele rurale. Asigurarea neîntârziată a accesului la dividendul digital în beneficiul acestor zone reprezintă unul din mijloacele de atingere a obiectivului propus.

| (5) | Desemnarea benzii de 800 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice ar reprezenta un element important pentru convergența sectoarelor telefoniei mobile, telefoniei fixe și radiodifuziunii, reflectând inovațiile tehnice din acest domeniu. Serviciile oferite în această bandă de frecvențe trebuie să fie destinate, în principal, accesului utilizatorului final la comunicațiile de bandă largă, inclusiv la materialele de radiodifuziune. |
| --- | --- |

(5)

Desemnarea benzii de 800 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice ar reprezenta un element important pentru convergența sectoarelor telefoniei mobile, telefoniei fixe și radiodifuziunii, reflectând inovațiile tehnice din acest domeniu. Serviciile oferite în această bandă de frecvențe trebuie să fie destinate, în principal, accesului utilizatorului final la comunicațiile de bandă largă, inclusiv la materialele de radiodifuziune.

| (6) | Conform articolului 4 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio, la 3 aprilie 2008 Comisia a conferit un mandat Conferinței europene a administrațiilor de poștă și telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”) în vederea definirii condițiilor tehnice care trebuie aplicate benzii de 800 MHz optimizate pentru rețelele de comunicații mobile și/sau fixe, dar fără a fi limitate la aceste rețele, punând accentul în mod deosebit pe condițiile tehnice comune și minime (cele mai puțin restrictive), aranjamentul cel mai adecvat al frecvențelor și pe o recomandare privind gestionarea serviciilor de realizare de programe și de evenimente speciale (Programme-Making and Special events, PMSE). |
| --- | --- |

(6)

Conform articolului 4 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio, la 3 aprilie 2008 Comisia a conferit un mandat Conferinței europene a administrațiilor de poștă și telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”) în vederea definirii condițiilor tehnice care trebuie aplicate benzii de 800 MHz optimizate pentru rețelele de comunicații mobile și/sau fixe, dar fără a fi limitate la aceste rețele, punând accentul în mod deosebit pe condițiile tehnice comune și minime (cele mai puțin restrictive), aranjamentul cel mai adecvat al frecvențelor și pe o recomandare privind gestionarea serviciilor de realizare de programe și de evenimente speciale (Programme-Making and Special events, PMSE).

| (7) | În cadrul acestui mandat, CEPT a adoptat patru rapoarte (rapoartele 29, 30, 31 și 32), care conțin condițiile tehnice pentru stațiile de bază și stațiile terminale care operează în banda de 800 MHz. Armonizarea condițiilor tehnice va favoriza economii de scară fără ca pentru aceasta să fie necesară utilizarea vreunei tehnologii specifice, pe baza parametrilor optimizați pentru utilizarea cea mai probabilă a benzii. |
| --- | --- |

(7)

În cadrul acestui mandat, CEPT a adoptat patru rapoarte (rapoartele 29, 30, 31 și 32), care conțin condițiile tehnice pentru stațiile de bază și stațiile terminale care operează în banda de 800 MHz. Armonizarea condițiilor tehnice va favoriza economii de scară fără ca pentru aceasta să fie necesară utilizarea vreunei tehnologii specifice, pe baza parametrilor optimizați pentru utilizarea cea mai probabilă a benzii.

| (8) | Raportul 29 al CEPT conține orientări referitoare la chestiuni de coordonare transfrontalieră care prezintă un interes major în timpul fazei de coexistență, și anume perioada în care este posibil ca anumite state să fi implementat condițiile tehnice optimizate pentru rețelele de comunicații fixe și/sau mobile, în timp ce în alte state membre sunt încă operaționale emițătoarele de radiodifuziune de mare putere în banda 800 MHz. CEPT consideră că Actele finale ale Conferinței regionale pentru radiocomunicații a Uniunii internaționale a telecomunicațiilor, însărcinate cu planificarea serviciilor de radiodifuziune digitală terestră în părți ale regiunilor 1 și 3, în benzile de frecvențe 174-230 MHz și 470-862 MHz (Acordul GE06) prevăd procedurile de reglementare necesare pentru coordonarea transfrontalieră. |
| --- | --- |

(8)

Raportul 29 al CEPT conține orientări referitoare la chestiuni de coordonare transfrontalieră care prezintă un interes major în timpul fazei de coexistență, și anume perioada în care este posibil ca anumite state să fi implementat condițiile tehnice optimizate pentru rețelele de comunicații fixe și/sau mobile, în timp ce în alte state membre sunt încă operaționale emițătoarele de radiodifuziune de mare putere în banda 800 MHz. CEPT consideră că Actele finale ale Conferinței regionale pentru radiocomunicații a Uniunii internaționale a telecomunicațiilor, însărcinate cu planificarea serviciilor de radiodifuziune digitală terestră în părți ale regiunilor 1 și 3, în benzile de frecvențe 174-230 MHz și 470-862 MHz (Acordul GE06) prevăd procedurile de reglementare necesare pentru coordonarea transfrontalieră.

| (9) | Raportul 30 al CEPT definește condiții tehnice mai puțin restrictive prin intermediul conceptului „Block-Edge Masks – BEMs” (măști BEM), care reprezintă cerințe normative destinate gestionării riscului de interferențe prejudiciabile între rețele vecine și nu aduc atingere limitelor stabilite de standardele pentru echipamente în temeiul Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (6) (Directiva R&TTE). Pe baza acestui raport CEPT, măștile BEM sunt optimizate pentru rețele de comunicații fixe și/sau mobile, fără a fi limitate la acestea, prin intermediul FDD (Frequency-Division Duplexing – duplex cu diviziune în frecvență) și/sau TDD (Time-Division Duplexing – duplex cu diviziune în timp). |
| --- | --- |

(9)

Raportul 30 al CEPT definește condiții tehnice mai puțin restrictive prin intermediul conceptului „Block-Edge Masks – BEMs” (măști BEM), care reprezintă cerințe normative destinate gestionării riscului de interferențe prejudiciabile între rețele vecine și nu aduc atingere limitelor stabilite de standardele pentru echipamente în temeiul Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (6) (Directiva R&TTE). Pe baza acestui raport CEPT, măștile BEM sunt optimizate pentru rețele de comunicații fixe și/sau mobile, fără a fi limitate la acestea, prin intermediul FDD (Frequency-Division Duplexing – duplex cu diviziune în frecvență) și/sau TDD (Time-Division Duplexing – duplex cu diviziune în timp).

| (10) | În cazul în care au fost cauzate interferențe prejudiciabile sau dacă există un risc rezonabil ca astfel de interferențe să poată fi cauzate, măsurile identificate în Raportul 30 al CEPT pot fi de asemenea completate prin impunerea de măsuri naționale proporționate. |
| --- | --- |

(10)

În cazul în care au fost cauzate interferențe prejudiciabile sau dacă există un risc rezonabil ca astfel de interferențe să poată fi cauzate, măsurile identificate în Raportul 30 al CEPT pot fi de asemenea completate prin impunerea de măsuri naționale proporționate.

| (11) | Evitarea interferențelor prejudiciabile și a perturbațiilor provocate echipamentelor de recepționare a televiziunii, inclusiv a televiziunii prin cablu, poate să depindă de o mai mare capacitate de respingere a interferențelor a acestui tip de echipamente. Condițiile referitoare la echipamentele de recepționare a televiziunii trebuie definite de urgență în cadrul Directivei 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea electromagnetică și de abrogare a Directivei 89/336/CEE (7) (Directiva EMC). |
| --- | --- |

(11)

Evitarea interferențelor prejudiciabile și a perturbațiilor provocate echipamentelor de recepționare a televiziunii, inclusiv a televiziunii prin cablu, poate să depindă de o mai mare capacitate de respingere a interferențelor a acestui tip de echipamente. Condițiile referitoare la echipamentele de recepționare a televiziunii trebuie definite de urgență în cadrul Directivei 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea electromagnetică și de abrogare a Directivei 89/336/CEE (7) (Directiva EMC).

| (12) | Evitarea interferențelor prejudiciabile provocate echipamentelor de recepționare a televiziunii, inclusiv a televiziunii prin cablu, poate de asemenea să depindă de limitele de emisie în interiorul blocului de frecvențe și în afara benzii, pentru stațiile terminale. Condițiile referitoare la stațiile terminale trebuie definite de urgență în cadrul Directivei R&TTE, conform elementelor expuse în Raportul 30 al CEPT. |
| --- | --- |

(12)

Evitarea interferențelor prejudiciabile provocate echipamentelor de recepționare a televiziunii, inclusiv a televiziunii prin cablu, poate de asemenea să depindă de limitele de emisie în interiorul blocului de frecvențe și în afara benzii, pentru stațiile terminale. Condițiile referitoare la stațiile terminale trebuie definite de urgență în cadrul Directivei R&TTE, conform elementelor expuse în Raportul 30 al CEPT.

| (13) | Raportul 31 al CEPT concluzionează că aranjamentul privilegiat al frecvențelor pentru banda de 800 MHz trebuie să se bazeze pe modul FDD pentru a favoriza coordonarea transfrontalieră cu serviciile de radiodifuziune și apreciază că un astfel de aranjament nu ar implica discriminări, nici în favoarea și nici în detrimentul vreunei tehnologii preconizate la ora actuală. Acest fapt nu exclude posibilitatea ca statele membre să utilizeze alte aranjamente de frecvențe cu scopul: (a) de a realiza obiective de interes general; (b) de a garanta o mai mare eficacitate printr-o gestionare a spectrului bazată pe criterii de piață; (c) de a garanta o mai mare eficacitate în privința utilizării partajate a drepturilor actuale pe parcursul perioadei de coexistență; sau (d) de a evita interferențele prejudiciabile, de exemplu prin coordonarea cu țări terțe. În momentul desemnării sau al punerii la dispoziție a benzii de 800 MHz pentru sistemele terestre capabile de a furniza servicii de comunicații electronice, statele membre trebuie, prin urmare, să utilizeze aranjamentul privilegiat al frecvențelor sau celelalte aranjamente descrise în Raportul 31 al CEPT. |
| --- | --- |

(13)

Raportul 31 al CEPT concluzionează că aranjamentul privilegiat al frecvențelor pentru banda de 800 MHz trebuie să se bazeze pe modul FDD pentru a favoriza coordonarea transfrontalieră cu serviciile de radiodifuziune și apreciază că un astfel de aranjament nu ar implica discriminări, nici în favoarea și nici în detrimentul vreunei tehnologii preconizate la ora actuală. Acest fapt nu exclude posibilitatea ca statele membre să utilizeze alte aranjamente de frecvențe cu scopul: (a) de a realiza obiective de interes general; (b) de a garanta o mai mare eficacitate printr-o gestionare a spectrului bazată pe criterii de piață; (c) de a garanta o mai mare eficacitate în privința utilizării partajate a drepturilor actuale pe parcursul perioadei de coexistență; sau (d) de a evita interferențele prejudiciabile, de exemplu prin coordonarea cu țări terțe. În momentul desemnării sau al punerii la dispoziție a benzii de 800 MHz pentru sistemele terestre capabile de a furniza servicii de comunicații electronice, statele membre trebuie, prin urmare, să utilizeze aranjamentul privilegiat al frecvențelor sau celelalte aranjamente descrise în Raportul 31 al CEPT.

| (14) | Raportul 32 al CEPT recunoaște interesul menținerii în activitate a aplicațiilor pentru serviciile de realizare de programe și de evenimente speciale (serviciile PMSE) și identifică mai multe benzi de frecvențe și dezvoltări tehnice inovatoare potențiale, ca soluție alternativă la utilizarea actuală a benzii de 800 MHz de către aceste aplicații. Administrațiile trebuie să continue examinarea eficacității sistemelor PMSE și a opțiunilor disponibile, cu scopul de a include propriile concluzii în rapoartele regulate prezentate Comisiei privind utilizarea eficace a spectrului. |
| --- | --- |

(14)

Raportul 32 al CEPT recunoaște interesul menținerii în activitate a aplicațiilor pentru serviciile de realizare de programe și de evenimente speciale (serviciile PMSE) și identifică mai multe benzi de frecvențe și dezvoltări tehnice inovatoare potențiale, ca soluție alternativă la utilizarea actuală a benzii de 800 MHz de către aceste aplicații. Administrațiile trebuie să continue examinarea eficacității sistemelor PMSE și a opțiunilor disponibile, cu scopul de a include propriile concluzii în rapoartele regulate prezentate Comisiei privind utilizarea eficace a spectrului.

| (15) | Concluziile mandatului CEPT trebuie aplicate în Uniunea Europeană și implementate de către statele membre din momentul în care acestea desemnează banda de 800 MHz pentru rețele de radiodifuziune, altele decât cele de mare putere, dată fiind urgența subliniată de Parlamentul European, de Consiliu și de RSPG, precum și cererea crescândă de servicii de comunicații electronice terestre capabile să furnizeze comunicații de bandă largă, identificată prin studii la nivel european și global. |
| --- | --- |

(15)

Concluziile mandatului CEPT trebuie aplicate în Uniunea Europeană și implementate de către statele membre din momentul în care acestea desemnează banda de 800 MHz pentru rețele de radiodifuziune, altele decât cele de mare putere, dată fiind urgența subliniată de Parlamentul European, de Consiliu și de RSPG, precum și cererea crescândă de servicii de comunicații electronice terestre capabile să furnizeze comunicații de bandă largă, identificată prin studii la nivel european și global.

| (16) | Cu toate că există o nevoie urgentă de a dispune de condiții tehnice comune pentru utilizarea eficace a benzii de 800 MHz de către sistemele capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice, pentru a garanta că niciuna dintre măsurile luate în viitorul apropiat de către unul sau mai multe state membre nu diminuează avantajele unei abordări europene armonizate, sincronizarea are implicații directe asupra organizării serviciilor de radiodifuziune de către statele membre pe teritoriile lor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate că există o nevoie urgentă de a dispune de condiții tehnice comune pentru utilizarea eficace a benzii de 800 MHz de către sistemele capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice, pentru a garanta că niciuna dintre măsurile luate în viitorul apropiat de către unul sau mai multe state membre nu diminuează avantajele unei abordări europene armonizate, sincronizarea are implicații directe asupra organizării serviciilor de radiodifuziune de către statele membre pe teritoriile lor naționale.

| (17) | Fiecare stat membru poate să decidă în mod individual dacă și în ce moment să desemneze sau să pună la dispoziție banda de 800 MHz pentru rețele de radiodifuziune, altele decât cele de mare putere; această decizie nu aduce atingere utilizării benzii de 800 MHz în vederea menținerii ordinii publice, a siguranței publice și pentru apărare în anumite state membre. |
| --- | --- |

(17)

Fiecare stat membru poate să decidă în mod individual dacă și în ce moment să desemneze sau să pună la dispoziție banda de 800 MHz pentru rețele de radiodifuziune, altele decât cele de mare putere; această decizie nu aduce atingere utilizării benzii de 800 MHz în vederea menținerii ordinii publice, a siguranței publice și pentru apărare în anumite state membre.

| (18) | Comisia nu trebuie să fixeze niciun termen limită până la care statele membre trebuie să permită utilizarea benzii de 800 MHz de către sistemele capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice; acest termen limită va fi stabilit la momentul oportun și doar în caz de necesitate de către Parlamentul European și de către Consiliu, la propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

(18)

Comisia nu trebuie să fixeze niciun termen limită până la care statele membre trebuie să permită utilizarea benzii de 800 MHz de către sistemele capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice; acest termen limită va fi stabilit la momentul oportun și doar în caz de necesitate de către Parlamentul European și de către Consiliu, la propunerea Comisiei.

| (19) | Desemnarea și punerea la dispoziție a benzii de 800 MHz, în conformitate cu rezultatele mandatului CEPT, recunoaște faptul că există și alte aplicații radio la care nu se face referire în prezenta decizie. În măsura în care coexistența cu o aplicație radio nu este tratată în Rapoartele 29, 30, 31 și 32 ale CEPT, criteriile adecvate de utilizare partajată pentru coexistență pot fi bazate pe considerente naționale. |
| --- | --- |

(19)

Desemnarea și punerea la dispoziție a benzii de 800 MHz, în conformitate cu rezultatele mandatului CEPT, recunoaște faptul că există și alte aplicații radio la care nu se face referire în prezenta decizie. În măsura în care coexistența cu o aplicație radio nu este tratată în Rapoartele 29, 30, 31 și 32 ale CEPT, criteriile adecvate de utilizare partajată pentru coexistență pot fi bazate pe considerente naționale.

| (20) | În cazul în care state membre vecine sau țări terțe decid asupra unor utilizări diferite, pentru utilizarea optimă a benzii de 800 MHz va fi necesară coordonarea constructivă a transmisiilor transfrontaliere, având ca scop o abordare inovatoare a tuturor părților interesate, care să țină cont de avizele RSPG referitoare la chestiuni legate de spectru la frontierele exterioare ale UE (19 iunie 2008) și la dividendul digital (18 septembrie 2009). Statele membre trebuie să acorde atenția cuvenită nevoii de a se coordona cu statele membre care continuă să facă uz de drepturile existente în materie de radiodifuziune de mare putere. Ele trebuie de asemenea să faciliteze reorganizarea pe viitor a benzii de 800 MHz pentru a permite, pe termen lung, utilizarea sa optimă de către sistemele de medie și mică putere capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice. În cazul particular al coexistenței cu sistemele de radionavigație aeronautice, care necesită măsuri tehnice suplimentare, în afara măștilor BEM, statele membre trebuie să încheie acorduri bilaterale sau multilaterale. |
| --- | --- |

(20)

În cazul în care state membre vecine sau țări terțe decid asupra unor utilizări diferite, pentru utilizarea optimă a benzii de 800 MHz va fi necesară coordonarea constructivă a transmisiilor transfrontaliere, având ca scop o abordare inovatoare a tuturor părților interesate, care să țină cont de avizele RSPG referitoare la chestiuni legate de spectru la frontierele exterioare ale UE (19 iunie 2008) și la dividendul digital (18 septembrie 2009). Statele membre trebuie să acorde atenția cuvenită nevoii de a se coordona cu statele membre care continuă să facă uz de drepturile existente în materie de radiodifuziune de mare putere. Ele trebuie de asemenea să faciliteze reorganizarea pe viitor a benzii de 800 MHz pentru a permite, pe termen lung, utilizarea sa optimă de către sistemele de medie și mică putere capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice. În cazul particular al coexistenței cu sistemele de radionavigație aeronautice, care necesită măsuri tehnice suplimentare, în afara măștilor BEM, statele membre trebuie să încheie acorduri bilaterale sau multilaterale.

| (21) | Utilizarea benzii de 800 MHz de către alte aplicații existente în țările terțe poate să limiteze introducerea și utilizarea acestei benzi pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în mai multe state membre, iar acest fapt va trebui luat în considerare cu prilejul oricărei decizii viitoare de a stabili un termen limită până la care statele membre trebuie să permită utilizarea benzii de 800 MHz de către sisteme terestre de acest tip. Informațiile cu privire la astfel de limitări vor fi notificate Comisiei în conformitate cu articolul 7 și articolul 6 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio și publicate în conformitate cu articolul 5 din aceeași decizie. |
| --- | --- |

(21)

Utilizarea benzii de 800 MHz de către alte aplicații existente în țările terțe poate să limiteze introducerea și utilizarea acestei benzi pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în mai multe state membre, iar acest fapt va trebui luat în considerare cu prilejul oricărei decizii viitoare de a stabili un termen limită până la care statele membre trebuie să permită utilizarea benzii de 800 MHz de către sisteme terestre de acest tip. Informațiile cu privire la astfel de limitări vor fi notificate Comisiei în conformitate cu articolul 7 și articolul 6 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio și publicate în conformitate cu articolul 5 din aceeași decizie.

| (22) | Pentru garantarea unei utilizări eficiente atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, a benzii 800 MHz, administrațiile trebuie să continue examinarea soluțiilor care ar putea contribui la creșterea eficacității și la utilizarea inovatoare a spectrului. Este necesar să se țină seama de astfel de studii, în perspectiva unei reexaminări a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(22)

Pentru garantarea unei utilizări eficiente atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, a benzii 800 MHz, administrațiile trebuie să continue examinarea soluțiilor care ar putea contribui la creșterea eficacității și la utilizarea inovatoare a spectrului. Este necesar să se țină seama de astfel de studii, în perspectiva unei reexaminări a prezentei decizii.

| (23) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio, |
| --- | --- |

(23)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prezenta decizie vizează armonizarea condițiilor tehnice pentru punerea la dispoziție și utilizarea eficientă a benzii 790-862 MHz (banda de 800 MHz) pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană.

Articolul 2

(1)   Statele membre desemnează sau pun la dispoziție banda de 800 MHz pentru rețele de radiodifuziune, altele decât cele de mare putere, în mod neexclusiv, pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa la prezenta decizie.

(2)   Statele membre garantează că sistemele descrise la alineatul (1) oferă o protecție corespunzătoare sistemelor din benzile adiacente.

(3)   Statele membre facilitează acordurile privind coordonarea transfrontalieră, cu scopul de a permite operarea sistemelor descrise la alineatul (1), ținând cont de drepturile și procedurile de reglementare existente.

(4)   Statele membre nu sunt obligate să implementeze obligațiile prevăzute prin prezenta decizie în zone geografice unde coordonarea spectrului cu țări terțe necesită devierea de la parametrii stabiliți în anexa la prezenta decizie, cu condiția ca ele să notifice Comisiei informațiile pertinente, inclusiv zonele geografice afectate și să publice aceste informații conform Deciziei privind spectrul de frecvențe radio. Statele membre depun toate eforturile posibile pentru soluționarea acestor devieri, pe care le notifică Comisiei.

Articolul 3

Statele membre supraveghează utilizarea benzii de 800 MHz și transmit concluziile Comisiei, la cererea acesteia. Comisia Europeană va proceda, acolo unde este cazul, la revizuirea prezentei decizii.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 6 mai 2010.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  COM(2009) 586.

2

(3)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

3

(4)  Concluziile președinției, Consiliul Uniunii Europene de la Bruxelles din 12 decembrie 2008, documentul Consiliului Uniunii Europene 17271/08.

4

Concluziile președinției

(5)  Aprobată de Consiliu: Consiliul Competitivitate, Documentul de prezentare a punctelor-cheie, martie 2009.

5

Documentul de prezentare a punctelor-cheie

(6)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

6

(7)  JO L 390, 31.12.2004, p. 24.

7

---

ANEXĂ

PARAMETRII MENȚIONAȚI ÎN ARTICOLE

Condițiile tehnice prezentate în această anexă sunt enunțate sub formă de aranjamente de frecvențe și măști BEM (Block-Edge Masks). O mască BEM este o mască de emisie care se definește, în funcție de frecvență, în raport cu extremitatea unui bloc de frecvențe pentru care au fost acordate drepturi de utilizare unui operator. Ea este alcătuită din componente atât din interiorul, cât și din exteriorul blocului de frecvențe, care specifică nivelurile de emisie autorizate pe frecvențele situate respectiv în interiorul și în exteriorul blocului de frecvențe aflat sub licență.

Nivelurile BEM sunt definite prin combinarea valorilor enumerate în tabelele de mai jos, astfel încât limita la orice frecvență să fie dată de valoarea cea mai ridicată (cea mai puțin restrictivă) a următoarelor cerințe: (a) cerințele de bază; (b) cerințele de tranziție; și (c) cerințele din interiorul blocului de frecvențe (acolo unde este cazul). Măștile BEM sunt prezentate ca limite superioare ale valorilor medii ale puterii echivalente izotrop radiate (p.e.i.r.) sau ale puterii totale radiate (p.t.r.) (1) într-un interval mediu de timp și într-o lărgime de bandă de frecvențe de măsurat. În domeniul timpului, media p.e.i.r. sau p.t.r. este calculată pe porțiunile active ale emisiilor de semnal și corespunde unui reglaj unic al comenzii de putere. În domeniul frecvenței, p.e.i.r. sau p.t.r. este determinată în funcție de lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat specificată în tabelele de mai jos (2). În general și în absența unor dispoziții contrare, nivelurile BEM corespund puterii radiate de către dispozitivul în cauză, indiferent de numărul de antene de transmisie, cu excepția cazului cerințelor de tranziție pentru stațiile de bază, în care sunt determinate per antenă.

Măștile BEM sunt aplicate drept componentă esențială a condițiilor tehnice necesare pentru a garanta coexistența dintre servicii la nivel național. Cu toate acestea, trebuie făcută precizarea că măștile BEM derivate nu oferă întotdeauna nivelul de protecție necesar pentru serviciile „victimă”, fiind prin urmare necesară aplicarea la nivel național a unor tehnici de atenuare suplimentare, în manieră proporționată, pentru a se putea soluționa toate cazurile de interferențe reziduale.

Statele membre garantează de asemenea că operatorii sistemelor terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în banda de 800 MHz pot să utilizeze parametri tehnici mai puțin restrictivi decât cei stabiliți mai jos, cu condiția ca toate părțile interesate să convină asupra utilizării acestor parametri și ca sus-numiții operatori să respecte în continuare condițiile tehnice aplicabile pentru protejarea altor servicii, aplicații sau rețele, pe de o parte, și obligațiile ce decurg din coordonarea transfrontalieră, pe de altă parte.

Echipamentele care operează în această bandă pot utiliza, de asemenea, alte limite de putere decât cele stabilite mai jos, cu condiția să se aplice tehnici de atenuare corespunzătoare, conforme cu Directiva 1999/5/CE și care oferă cel puțin un nivel de protecție echivalent cu cel prevăzut de acești parametri tehnici.

Termenul „extremitate de bloc” (block edge) se referă la limita de frecvență a unui drept de utilizare acordat. Termenul „extremitate de bandă” (band edge) se referă la limita unei benzi de frecvențe desemnate pentru o anumită utilizare.

A.   Parametri generali

| 1. | În banda 790-862 MHz, aranjamentul de frecvențe este următorul:






  (a) | blocurile sunt asignate în multipli de 5 MHz; |
| --- | --- | --- |

1.

În banda 790-862 MHz, aranjamentul de frecvențe este următorul:

(a)

blocurile sunt asignate în multipli de 5 MHz;

| (b) | operarea în mod duplex este de tip FDD, cu următoarele aranjamente: distanța duplex este de 41 MHz – transmisia stației de bază (legătură descendentă) fiind situată în partea inferioară a benzii, care începe la 791 MHz și se termină la 821 MHz, iar transmisia stației terminale (legătură ascendentă) în partea superioară a benzii, care începe la 832 MHz și se termină la 862 MHz. |
| --- | --- |

(b)

operarea în mod duplex este de tip FDD, cu următoarele aranjamente: distanța duplex este de 41 MHz – transmisia stației de bază (legătură descendentă) fiind situată în partea inferioară a benzii, care începe la 791 MHz și se termină la 821 MHz, iar transmisia stației terminale (legătură ascendentă) în partea superioară a benzii, care începe la 832 MHz și se termină la 862 MHz.

| 2. | Fără a aduce atingere părții A punctul 1, dar cu condiția aplicării părților B și C din prezenta anexă, statele membre pot implementa alte aranjamente de frecvențe cu scopul: (a) de a realiza obiective de interes general; (b) de a garanta o mai mare eficacitate printr-o gestionare a spectrului bazată pe criterii de piață; (c) de a garanta o mai mare eficacitate în privința utilizării partajate a drepturilor actuale pe parcursul perioadei de coexistență; sau (d) de a evita interferențele prejudiciabile. |
| --- | --- |

2.

Fără a aduce atingere părții A punctul 1, dar cu condiția aplicării părților B și C din prezenta anexă, statele membre pot implementa alte aranjamente de frecvențe cu scopul: (a) de a realiza obiective de interes general; (b) de a garanta o mai mare eficacitate printr-o gestionare a spectrului bazată pe criterii de piață; (c) de a garanta o mai mare eficacitate în privința utilizării partajate a drepturilor actuale pe parcursul perioadei de coexistență; sau (d) de a evita interferențele prejudiciabile.

B.   Condiții tehnice pentru stațiile de bază FDD sau TDD

| 1. | Limitele emisiilor în interiorul blocului:
  Nu este obligatoriu să existe o limită a p.e.i.r. în interiorul blocului pentru stațiile de bază. Cu toate acestea, statele membre pot să fixeze limite care, în absența unor prevederi contrare, se vor situa în mod normal în intervalul 56 dBm/5 MHz-64 dBm/5 MHz. |
| --- | --- |

1.

Limitele emisiilor în interiorul blocului:

Nu este obligatoriu să existe o limită a p.e.i.r. în interiorul blocului pentru stațiile de bază. Cu toate acestea, statele membre pot să fixeze limite care, în absența unor prevederi contrare, se vor situa în mod normal în intervalul 56 dBm/5 MHz-64 dBm/5 MHz.

| 2. | Limitele emisiilor în afara blocului:

  Tabelul 1


  Cerințe de bază – Limite p.e.i.r. în afara blocului pentru măștile BEM în stațiile de bază








  Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului | Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului | Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Frecvențe utilizate pentru legătura ascendentă FDD | –49,5 dBm | 5 MHz |
| Frecvențe utilizate pentru TDD | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Limitele emisiilor în afara blocului:

Tabelul 1

Cerințe de bază – Limite p.e.i.r. în afara blocului pentru măștile BEM în stațiile de bază

Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului

Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului

Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat

Frecvențe utilizate pentru legătura ascendentă FDD

–49,5 dBm

5 MHz

Frecvențe utilizate pentru TDD

–49,5 dBm

5 MHz

Tabelul 2

Cerințe de tranziție – Limite p.e.i.r. în afara blocului pentru măștile BEM în stațiile de bază, per antenă
   (3), pentru frecvențe de legătură descendentă FDD și frecvențe TDD

| Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului | Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului | Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat |
| --- | --- | --- |
| – 10 până la – 5 MHz în raport cu extremitatea inferioară a blocului | 18 dBm | 5 MHz |
| – 5 până la 0 MHz în raport cu extremitatea inferioară a blocului | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 până la + 5 MHz în raport cu extremitatea superioară a blocului | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 până la + 10 MHz în raport cu extremitatea superioară a blocului | 18 dBm | 5 MHz |
| Restul frecvențelor de legătură descendentă FDD | 11 dBm | 1 MHz |

Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului

Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului

Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat

– 10 până la – 5 MHz în raport cu extremitatea inferioară a blocului

18 dBm

5 MHz

– 5 până la 0 MHz în raport cu extremitatea inferioară a blocului

22 dBm

5 MHz

0 până la + 5 MHz în raport cu extremitatea superioară a blocului

22 dBm

5 MHz

+ 5 până la + 10 MHz în raport cu extremitatea superioară a blocului

18 dBm

5 MHz

Restul frecvențelor de legătură descendentă FDD

11 dBm

1 MHz

Tabelul 3

Cerințe de tranziție – Limite p.e.i.r. în afara blocului pentru măștile BEM în stațiile de bază, per antenă
   (4), pentru frecvențe utilizate ca bandă de protecție

| Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului | Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului | Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat |
| --- | --- | --- |
| Bandă de protecție între extremitatea benzii de radiodifuziune la 790 MHz și extremitatea benzii de legătură descendentă FDD (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Bandă de protecție între extremitatea benzii de radiodifuziune la 790 MHz și extremitatea benzii TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură descendentă FDD și extremitatea benzii de legătură ascendentă FDD (interval duplex) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură descendentă FDD și extremitatea benzii TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură ascendentă FDD și extremitatea benzii TDD | 15 dBm | 1 MHz |

Banda de frecvențe a emisiilor în afara blocului

Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului

Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat

Bandă de protecție între extremitatea benzii de radiodifuziune la 790 MHz și extremitatea benzii de legătură descendentă FDD (5)

17,4 dBm

1 MHz

Bandă de protecție între extremitatea benzii de radiodifuziune la 790 MHz și extremitatea benzii TDD

15 dBm

1 MHz

Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură descendentă FDD și extremitatea benzii de legătură ascendentă FDD (interval duplex) (6)

15 dBm

1 MHz

Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură descendentă FDD și extremitatea benzii TDD

15 dBm

1 MHz

Bandă de protecție între extremitatea benzii de legătură ascendentă FDD și extremitatea benzii TDD

15 dBm

1 MHz

Tabelul 4

Cerințe de bază – Limite p.e.i.r. în afara blocului pentru măștile BEM în stațiile de bază pentru frecvențe sub 790 MHz

| Caz | Condiție aplicabilă p.e.i.r. în interiorul blocului în stația de bază (P)
  (dBm/10 MHz) | Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului | Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Canale TV pentru care radiodifuziunea este protejată | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | Canale TV pentru care radiodifuziunea beneficiază de un nivel intermediar de protecție | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | Canale TV pentru care radiodifuziunea nu este protejată | Nicio condiție | 22 dBm | 8 MHz |

Caz

Condiție aplicabilă p.e.i.r. în interiorul blocului în stația de bază (P)

(dBm/10 MHz)

Medie maximală a p.e.i.r. în afara blocului

Lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat

A

Canale TV pentru care radiodifuziunea este protejată

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

Canale TV pentru care radiodifuziunea beneficiază de un nivel intermediar de protecție

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

Canale TV pentru care radiodifuziunea nu este protejată

Nicio condiție

22 dBm

8 MHz

Cazurile A, B și C menționate în tabelul 4 se pot aplica per canal de radiodifuziune și/sau per regiune, astfel încât același canal de radiodifuziune să poată avea niveluri de protecție diferite în funcție de regiune, iar canale de radiodifuziune diferite să poată avea niveluri de protecție diferite pe teritoriul aceleași regiuni. Statele membre trebuie să aplice cerințele de bază în cazul A, dacă în momentul introducerii sistemelor terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice sunt utilizate canalele de radiodifuziune digitală terestră. Statele membre pot aplica cerințele de bază în cazurile A, B și C, dacă în momentul introducerii sistemelor terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice nu sunt utilizate canalele de radiodifuziune în cauză. Statele membre trebuie să țină cont de faptul că pentru cazurile A și B există posibilitatea de a da în folosință, la o dată ulterioară, canalele de radiodifuziune în cauză pentru radiodifuziunea digitală terestră, în timp ce cazul C corespunde situației în care nu există proiecte de dare în folosință a respectivelor canale de radiodifuziune.

C.   Condiții tehnice pentru stațiile terminale FDD sau TDD

Tabelul 5

Cerințe în interiorul blocului – Limite în interiorul blocului pentru măștile BEM în stațiile terminale, pentru frecvențe de legătură ascendentă FDD și frecvențe TDD

| Medie maximală a puterii în interiorul blocului | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Medie maximală a puterii în interiorul blocului

23 dBm (7)

Statele membre pot relaxa limita menționată în tabelul 5 pentru aplicații specifice, de exemplu stații terminale fixe în regiunile rurale, cu condiția ca protejarea altor servicii, rețele și aplicații să nu fie compromisă, iar obligațiile transfrontaliere să fie îndeplinite.

---

(1)  P.t.r. este o măsură a puterii radiate în mod real de antenă. P.t.r. se definește ca fiind integrala puterii emise, în diferite direcții, în întreaga sferă de radiație.

(2)  Este posibil ca lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat reală a echipamentelor de măsură utilizate pentru efectuarea testelor de conformitate să fie mai mică decât lărgimea de bandă de frecvențe de măsurat specificată în tabele.

(3)  Pentru una, până la patru antene.

(4)  A se vedea nota de subsol 3.

(5)  De la 790 MHz la 791 MHz, pentru aranjamentul de frecvențe descris în partea A punctul 1 din prezenta anexă.

(6)  De la 821 MHz la 832 MHz, pentru aranjamentul de frecvențe descris în partea A punctul 1 din prezenta anexă.

(7)  Această limită de putere este exprimată fie ca p.e.i.r., pentru stațiile terminale concepute pentru a fi fixate sau instalate, fie ca p.r.t., pentru stațiile terminale concepute pentru a fi mobile sau nomade. p.e.i.r. și p.r.t. sunt echivalente pentru antenele izotrope. Această valoare are o toleranță maximă admisă de până la + 2 dB, care ține cont de funcționarea în condiții de mediu extreme și de dispersia producției.

---

| 11.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 117/102

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 6 mai 2010

privind măsurile cu caracter temporar referitoare la eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen

(BCE/2010/3)

(2010/268/UE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 12.1 și articolul 34.1 a doua liniuță, coroborate cu articolul 3.1 prima liniuță și cu articolul 18.2,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul SEBC, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață, pe baza unor garanții corespunzătoare. Criteriile în temeiul cărora este stabilit caracterul eligibil al garanțiilor pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2000/7 din 31 august 2000 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1) (denumită în continuare „documentația generală”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul SEBC, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață, pe baza unor garanții corespunzătoare. Criteriile în temeiul cărora este stabilit caracterul eligibil al garanțiilor pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2000/7 din 31 august 2000 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1) (denumită în continuare „documentația generală”).

| (2) | În temeiul secțiunii 1.6 din documentația generală, Consiliul guvernatorilor BCE poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul secțiunii 6.3.1 din Documentația generală, Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele sale cu privire la atingerea standardelor înalte de creditare, pe baza oricăror informații pe care le consideră relevante. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul secțiunii 1.6 din documentația generală, Consiliul guvernatorilor BCE poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul secțiunii 6.3.1 din Documentația generală, Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele sale cu privire la atingerea standardelor înalte de creditare, pe baza oricăror informații pe care le consideră relevante.

| (3) | Există circumstanțe excepționale care primează pe piața financiară, generate de poziția fiscală a guvernului elen, și în legătură cu care au existat discuții pentru adoptarea unui plan de adaptare susținut de statele membre din zona euro și Fondul Monetar Internațional. Totodată, există o perturbare a evaluării normale de către piețe a titlurilor de valoare emise de guvernul elen cu efecte negative asupra stabilității sistemului financiar. Această situație excepțională impune o adaptare promptă și temporară a cadrului politicii monetare a Eurosistemului. |
| --- | --- |

(3)

Există circumstanțe excepționale care primează pe piața financiară, generate de poziția fiscală a guvernului elen, și în legătură cu care au existat discuții pentru adoptarea unui plan de adaptare susținut de statele membre din zona euro și Fondul Monetar Internațional. Totodată, există o perturbare a evaluării normale de către piețe a titlurilor de valoare emise de guvernul elen cu efecte negative asupra stabilității sistemului financiar. Această situație excepțională impune o adaptare promptă și temporară a cadrului politicii monetare a Eurosistemului.

| (4) | Consiliul guvernatorilor a analizat faptul că guvernul elen a aprobat un program de adaptare economică și financiară pe care l-a negociat cu Comisia Europeană, BCE și Fondul Monetar Internațional, precum și angajamentul profund al guvernului elen de a pune pe deplin în aplicare acest program. Totodată, Consiliul guvernatorilor a analizat, din perspectiva gestionării riscului de credit din Eurosistem, efectele unui asemenea program asupra titlurilor de valoare emise de guvernul elen. Consiliul guvernatorilor apreciază ca adecvat acest program, astfel încât, din perspectiva gestionării riscului de credit din Eurosistem, titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen mențin un standard de calitate suficient pentru păstrarea eligibilității ca garanție pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, separat de orice evaluare externă a creditului. Aceste evaluări pozitive constituie temeiul acestei măsuri excepționale și temporare de suspendare menite să contribuie la funcționarea eficientă a instituțiilor financiare și, pe această cale, la stabilitatea sistemului financiar în ansamblu și la protejarea clienților instituțiilor respective. Cu toate acestea, BCE ar trebui să monitorizeze cu atenție angajamentul profund și pe termen lung al guvernului elen de a pune pe deplin în aplicare programul de ajustare economică și financiară care stă la baza acestor măsuri va fi monitorizat îndeaproape de BCE. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul guvernatorilor a analizat faptul că guvernul elen a aprobat un program de adaptare economică și financiară pe care l-a negociat cu Comisia Europeană, BCE și Fondul Monetar Internațional, precum și angajamentul profund al guvernului elen de a pune pe deplin în aplicare acest program. Totodată, Consiliul guvernatorilor a analizat, din perspectiva gestionării riscului de credit din Eurosistem, efectele unui asemenea program asupra titlurilor de valoare emise de guvernul elen. Consiliul guvernatorilor apreciază ca adecvat acest program, astfel încât, din perspectiva gestionării riscului de credit din Eurosistem, titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen mențin un standard de calitate suficient pentru păstrarea eligibilității ca garanție pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, separat de orice evaluare externă a creditului. Aceste evaluări pozitive constituie temeiul acestei măsuri excepționale și temporare de suspendare menite să contribuie la funcționarea eficientă a instituțiilor financiare și, pe această cale, la stabilitatea sistemului financiar în ansamblu și la protejarea clienților instituțiilor respective. Cu toate acestea, BCE ar trebui să monitorizeze cu atenție angajamentul profund și pe termen lung al guvernului elen de a pune pe deplin în aplicare programul de ajustare economică și financiară care stă la baza acestor măsuri va fi monitorizat îndeaproape de BCE.

| (5) | Această măsură excepțională a fost adoptată și anunțată public de către Consiliul guvernatorilor la 3 mai 2010. Aceasta va fi aplicată temporar, până când Consiliul guvernatorilor va aprecia că stabilitatea sistemului financiar permite aplicarea normală a mecanismului prevăzut de Eurosistem pentru operațiunile de politică monetară, |
| --- | --- |

(5)

Această măsură excepțională a fost adoptată și anunțată public de către Consiliul guvernatorilor la 3 mai 2010. Aceasta va fi aplicată temporar, până când Consiliul guvernatorilor va aprecia că stabilitatea sistemului financiar permite aplicarea normală a mecanismului prevăzut de Eurosistem pentru operațiunile de politică monetară,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Suspendarea anumitor dispoziții din documentația generală

(1)   În conformitate cu articolele 2 și 3, se suspendă cerințele minime prevăzute de Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor, astfel cum sunt prevăzute de normele privind Mecanismul Eurosistemului de evaluare a creditelor pentru activele tranzacționabile din secțiunea 6.3.2 din documentația generală.

(2)   În cazul oricărei discrepanțe între prezenta decizie și documentația generală, prevalează prezenta decizie.

Articolul 2

Caracterul continuat de garanție eligibilă al titlurilor de creanță tranzacționabile emise de către guvernul elen

Pragul prevăzut de Eurosistem cu privire la calitatea creditelor nu este aplicabil în cazul titlurilor de creanță tranzacționabile emise de către guvernul elen. Astfel de active constituie garanții eligibile în sensul operațiunilor de politică monetară din Eurosistem, indiferent de ratingul lor extern al creditelor.

Articolul 3

Caracterul continuat de garanție eligibilă al titlurilor de creanță tranzacționabile garantate de către guvernul elen

Pragul prevăzut de Eurosistem cu privire la calitatea creditelor nu este aplicabil în cazul titlurilor de creanță tranzacționabile emise de entități cu sediul în Grecia și garantate în totalitate de către guvernul elen. O garanție asigurată de guvernul elen va continua să facă obiectul cerințelor prevăzute în secțiunea 6.3.2 din documentația generală. Astfel de active constituie garanții eligibile în sensul operațiunilor de politică monetară din Eurosistem, indiferent de ratingul lor extern al creditelor.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 6 mai 2010.

Adoptată la Lisabona, 6 mai 2010.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 310, 11.12.2000, p. 1.

1

---