# Euroopa Liidu L 117/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.117.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 117 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide11. mai 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.117.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 117

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide11. mai 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, 26. aprill 2010, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 401/2010, 7. mai 2010, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 402/2010, 10. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pintadeau de la Drôme (KGT)] | 60 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 403/2010, 10. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Tarta de Santiago (KGT)] | 62 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 404/2010, 10. mai 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes | 64 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 405/2010, 10. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 83 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/266/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, millega muudetakse otsuseid 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ seoses registreeritud hobuslaste impordiga teatavatest Hiina osadest ning kohandatakse teatavate kolmandate riikide loetelusid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2635 all)

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 6. mai 2010, ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2923 all)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 6. mai 2010, ajutiste meetmete kohta seoses Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turustatavate võlainstrumentide kõlblikkusega (ECB/2010/3) | 102 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, 26. aprill 2010, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 401/2010, 7. mai 2010, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega

13

*

Komisjoni määrus (EL) nr 402/2010, 10. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pintadeau de la Drôme (KGT)]

60

*

Komisjoni määrus (EL) nr 403/2010, 10. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Tarta de Santiago (KGT)]

62

*

Komisjoni määrus (EL) nr 404/2010, 10. mai 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes

64

Komisjoni määrus (EL) nr 405/2010, 10. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

83

OTSUSED

2010/266/EL

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, millega muudetakse otsuseid 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ seoses registreeritud hobuslaste impordiga teatavatest Hiina osadest ning kohandatakse teatavate kolmandate riikide loetelusid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2635 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2635 all)

1

85

2010/267/EL

*

Komisjoni otsus, 6. mai 2010, ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2923 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2923 all)

1

95

2010/268/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 6. mai 2010, ajutiste meetmete kohta seoses Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turustatavate võlainstrumentide kõlblikkusega (ECB/2010/3)

(ECB/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 400/2010,

26. aprill 2010,

millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed ja eelnevad uurimised

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordile dumpinguvastase tollimaksu määraga 60,4 %. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordile dumpinguvastase tollimaksu määraga 60,4 %. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

| (2) | 2004. aastal, kui oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale, laadides Hiinast pärit terastrossid ja -kaablid ümber Marokos, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (3) meetmeid Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile vastavalt algmääruse artiklile 13. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) meetmeid Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordi suhtes pärast seda, kui algmääruse artikli 13 kohase uurimise järel oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale ja import Ukrainast toimus Moldova kaudu. |
| --- | --- |

(2)

2004. aastal, kui oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale, laadides Hiinast pärit terastrossid ja -kaablid ümber Marokos, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (3) meetmeid Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile vastavalt algmääruse artiklile 13. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) meetmeid Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordi suhtes pärast seda, kui algmääruse artikli 13 kohase uurimise järel oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale ja import Ukrainast toimus Moldova kaudu.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu esialgsete meetmetega samal tasemel. Kehtestatud tollimaks jääb seega jõusse ja sellele viidatakse edaspidi kui „kehtivatele meetmetele”. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu esialgsete meetmetega samal tasemel. Kehtestatud tollimaks jääb seega jõusse ja sellele viidatakse edaspidi kui „kehtivatele meetmetele”.

1.2.   Taotlus

| (4) | Komisjonile esitati 29. juunil 2009. aastal taotlus kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3 uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas liidu terastrosside ja -kaablite tootjate nimel Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi „taotluse esitaja”). |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile esitati 29. juunil 2009. aastal taotlus kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3 uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas liidu terastrosside ja -kaablite tootjate nimel Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi „taotluse esitaja”).

| (5) | Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muutus oluliselt Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Malaisiast Euroopa Liitu eksporditud terastrosside ja -kaablite kaubavahetuse struktuur, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimisest Korea Vabariigis ja Malaisias. |
| --- | --- |

(5)

Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muutus oluliselt Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Malaisiast Euroopa Liitu eksporditud terastrosside ja -kaablite kaubavahetuse struktuur, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimisest Korea Vabariigis ja Malaisias.

| (6) | Taotluses väideti veel, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Lisaks on piisavalt tõendeid selle kohta, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit impordi maht suurenes esialgse uurimise käigus kehtestatud mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamate hindade juures. |
| --- | --- |

(6)

Taotluses väideti veel, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Lisaks on piisavalt tõendeid selle kohta, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit impordi maht suurenes esialgse uurimise käigus kehtestatud mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamate hindade juures.

| (7) | Lõpetuseks väitis taotluse esitaja, et Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosse ja -kaableid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes normaalväärtusega, mis kehtestati samasugusele tootele esialgse uurimise käigus. |
| --- | --- |

(7)

Lõpetuseks väitis taotluse esitaja, et Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosse ja -kaableid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes normaalväärtusega, mis kehtestati samasugusele tootele esialgse uurimise käigus.

1.3.   Algatamine

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 734/2009 (6) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite import. |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 734/2009 (6) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite import.

1.4.   Uurimine

| (9) | Komisjon teavitas ametlikult Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevaid ettevõtjaid, samuti teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijaid ja taotluse esitanud liidu tööstusharu uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, kes olid komisjonile teada taotlusest või Korea Vabariigi ja Malaisia esindustest Euroopa Liidu juures või kes andsid endast teada algatamismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti ka Korea Vabariigi ja Malaisia hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele ja taotluses nimetatud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teavitas ametlikult Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevaid ettevõtjaid, samuti teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijaid ja taotluse esitanud liidu tööstusharu uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, kes olid komisjonile teada taotlusest või Korea Vabariigi ja Malaisia esindustest Euroopa Liidu juures või kes andsid endast teada algatamismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti ka Korea Vabariigi ja Malaisia hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele ja taotluses nimetatud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Endast andis teada 15 tootjat/eksportijat ja kaks hulgi- ja jaekaubandusega tegelevat ettevõtjat Korea Vabariigist, kaks tootjat/eksportijat Malaisiast, viis tootjat/eksportijat Hiinast, kaks sidusimportijat, kümme sõltumatut importijat liidust ja European Wire Rope Importers Association. Mõned teised äriühingud väitsid, et ei ole seotud uuritava toote tootmise ega ekspordiga. |
| --- | --- |

(10)

Endast andis teada 15 tootjat/eksportijat ja kaks hulgi- ja jaekaubandusega tegelevat ettevõtjat Korea Vabariigist, kaks tootjat/eksportijat Malaisiast, viis tootjat/eksportijat Hiinast, kaks sidusimportijat, kümme sõltumatut importijat liidust ja European Wire Rope Importers Association. Mõned teised äriühingud väitsid, et ei ole seotud uuritava toote tootmise ega ekspordiga.

| (11) | Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud: | Korea Vabariigi tootjad/eksportijad:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:

Korea Vabariigi tootjad/eksportijad:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si;

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan; |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan;

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City; |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City;

| — | Cosmo Wire Ltd., Ulsan; |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd., Ulsan;

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun; |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun;

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City ja selle sidusettevõtja DSR Corp., Busan; |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City ja selle sidusettevõtja DSR Corp., Busan;

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city; |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city;

| — | Kiswire Ltd., Seoul; |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd., Seoul;

| — | Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun; |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun;

| — | Manho Rope & Wire Ltd., Busan; |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd., Busan;

| — | Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon; |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon;

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan; |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan;

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City. |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

| | Korea Vabariigi hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja:







  — | Trion Co Ltd., Busan. |
| --- | --- | --- |

Korea Vabariigi hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja:

—

Trion Co Ltd., Busan.

| | Malaisia tootjad/eksportijad:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru; |
| --- | --- | --- |

Malaisia tootjad/eksportijad:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru;

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor. |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

| | Hiina Rahvavabariigi tootjad/eksportijad:







  — | Qingdao DSR, Qingdao; |
| --- | --- | --- |

Hiina Rahvavabariigi tootjad/eksportijad:

—

Qingdao DSR, Qingdao;

| — | Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao; |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao;

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City. |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

| | Sidusimportijad:







  — | Kiswire Europe, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

Sidusimportijad:

—

Kiswire Europe, Madalmaad;

| — | Verope AG, Šveits. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Šveits.

1.5.   Uurimisperiood

| (12) | Uurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(12)

Uurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

2.   UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Üldised kaalutlused

| (13) | Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas kolmandate riikide ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahjude kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote jaoks kindlaks määratud, kui see oli vajalik kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas kolmandate riikide ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahjude kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote jaoks kindlaks määratud, kui see oli vajalik kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.

2.2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on vastavalt esialgses uurimises määratletule terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on vastavalt esialgses uurimises määratletule terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (15) | Uurimisalune toode on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, mis on lähetatud Korea Vabariigist ja Malaisiast, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik ja Malaisia või mitte (edaspidi „uurimisalune toode”), ja mis on praegu liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisalune toode on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, mis on lähetatud Korea Vabariigist ja Malaisiast, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik ja Malaisia või mitte (edaspidi „uurimisalune toode”), ja mis on praegu liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode.

| (16) | Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel ning Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu lähetatud terastrossidel ja -kaablitel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel ning Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu lähetatud terastrossidel ja -kaablitel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Koostöö tase ja kaubandusmahu kindlaksmääramine

| (17) | Nagu on välja toodud põhjenduses 11, tegi küsimustikele vastates koostööd 14 Korea Vabariigi eksportijat/tootjat, üks Korea hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja, kaks Malaisia eksportivat tootjat ja kolm Hiina eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(17)

Nagu on välja toodud põhjenduses 11, tegi küsimustikele vastates koostööd 14 Korea Vabariigi eksportijat/tootjat, üks Korea hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja, kaks Malaisia eksportivat tootjat ja kolm Hiina eksportivat tootjat.

| (18) | Pärast küsimustikule vastuse saatmist teatas üks Korea äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus seetõttu koostööst. |
| --- | --- |

(18)

Pärast küsimustikule vastuse saatmist teatas üks Korea äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus seetõttu koostööst.

| (19) | Ühe teise Korea äriühingu puhul leiti, et põhjenduses 47 esitatud kaalutlustel on õigustatud artikli 18 lõike 1 kohaldamine. |
| --- | --- |

(19)

Ühe teise Korea äriühingu puhul leiti, et põhjenduses 47 esitatud kaalutlustel on õigustatud artikli 18 lõike 1 kohaldamine.

| (20) | COMEXTi andmeid aluseks võttes moodustas koostööd tegeva Korea eksportiva tootja eksport uurimisperioodil 81 % kogu Korea ekspordist liitu. Tihedast koostööst hoolimata ei hõlmanud koostööd tegevate tootjate/eksportijate eksport seetõttu täielikult Korea Vabariigist lähtuva terastrosside ja -kaablite üldist ekspordimahtu. Üldine ekspordimaht põhines seetõttu COMEXTi andmetel. |
| --- | --- |

(20)

COMEXTi andmeid aluseks võttes moodustas koostööd tegeva Korea eksportiva tootja eksport uurimisperioodil 81 % kogu Korea ekspordist liitu. Tihedast koostööst hoolimata ei hõlmanud koostööd tegevate tootjate/eksportijate eksport seetõttu täielikult Korea Vabariigist lähtuva terastrosside ja -kaablite üldist ekspordimahtu. Üldine ekspordimaht põhines seetõttu COMEXTi andmetel.

| (21) | Malaisias on kaks teadaolevat tootjat. Kahe koostööd tegeva Malaisia äriühingu ekspordi üldkogus ületas COMEXTis registreeritud uurimisaluse toote impordimahu. Seetõttu leiti, et eksportivad tootjad illustreerivad terastrosside ja -kaablite kogu eksporti Malaisiast liitu. |
| --- | --- |

(21)

Malaisias on kaks teadaolevat tootjat. Kahe koostööd tegeva Malaisia äriühingu ekspordi üldkogus ületas COMEXTis registreeritud uurimisaluse toote impordimahu. Seetõttu leiti, et eksportivad tootjad illustreerivad terastrosside ja -kaablite kogu eksporti Malaisiast liitu.

| (22) | Taotluse esitaja väitel ei ole COMEXTi andmed usaldusväärsed, mistõttu Malaisiast liitu toimuva ekspordi kogumahtu ei saanud selle põhjal kindlaks määrata. Uurimise ajal võrreldi impordiandmeid Malaisia ametliku statistikaga ja küsimustike kontrollitud vastustega. Selle analüüsi käigus ei leitud, et tegelik Malaisiast lähtuv eksport oleks ületanud koostööd teinud Malaisia äriühingute esitatud andmete kohast eksporti. Taotluse esitaja väide tuli seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(22)

Taotluse esitaja väitel ei ole COMEXTi andmed usaldusväärsed, mistõttu Malaisiast liitu toimuva ekspordi kogumahtu ei saanud selle põhjal kindlaks määrata. Uurimise ajal võrreldi impordiandmeid Malaisia ametliku statistikaga ja küsimustike kontrollitud vastustega. Selle analüüsi käigus ei leitud, et tegelik Malaisiast lähtuv eksport oleks ületanud koostööd teinud Malaisia äriühingute esitatud andmete kohast eksporti. Taotluse esitaja väide tuli seega tagasi lükata.

| (23) | Hiina Rahvavabariigi tootjate/eksportijate koostöö oli vähene: üksnes kolm teadaolevat eksportijat/tootjat saatis küsimustikule vastuse. Pealegi ei eksportinud ükski neist äriühingutest vaatlusalust toodet liitu ning nad eksportisid üksnes väga väikseid koguseid Malaisiasse. Koostööd tegevate äriühingute eksport moodustas 41 % kogu Hiina ekspordist Korea Vabariiki. Seetõttu ei olnud koostööd tegevate isikute esitatud andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ekspordimahtude kohta võimalik teha õigustatud otsust. |
| --- | --- |

(23)

Hiina Rahvavabariigi tootjate/eksportijate koostöö oli vähene: üksnes kolm teadaolevat eksportijat/tootjat saatis küsimustikule vastuse. Pealegi ei eksportinud ükski neist äriühingutest vaatlusalust toodet liitu ning nad eksportisid üksnes väga väikseid koguseid Malaisiasse. Koostööd tegevate äriühingute eksport moodustas 41 % kogu Hiina ekspordist Korea Vabariiki. Seetõttu ei olnud koostööd tegevate isikute esitatud andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ekspordimahtude kohta võimalik teha õigustatud otsust.

| (24) | Ülalesitatut silmas pidades tuli järeldused liitu imporditavate terastrosside ja -kaablite ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse eksporditavate terastrosside ja -kaablite kohta osaliselt kindlaks teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 18. Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina, Korea ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi erinevate statistiliste allikate andmetega ja neid kinnitasid andmed muudest statistilistest andmebaasidest, nagu Global Trade Atlas, Hiina ekspordiandmebaas, ning Korea Vabariigi ja Malaisia tolliasutuste esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Ülalesitatut silmas pidades tuli järeldused liitu imporditavate terastrosside ja -kaablite ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse eksporditavate terastrosside ja -kaablite kohta osaliselt kindlaks teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 18. Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina, Korea ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi erinevate statistiliste allikate andmetega ja neid kinnitasid andmed muudest statistilistest andmebaasidest, nagu Global Trade Atlas, Hiina ekspordiandmebaas, ning Korea Vabariigi ja Malaisia tolliasutuste esitatud andmete põhjal.

| (25) | Korea, Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. Seetõttu kohandati statistikat käesoleva uurimise järeldusi silmas pidades. |
| --- | --- |

(25)

Korea, Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. Seetõttu kohandati statistikat käesoleva uurimise järeldusi silmas pidades.

2.4.   Kaubandusstruktuuri muutus

| (26) | Terastrosside ja -kaablite import Hiinast liitu vähenes pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal kõigepealt nullilähedaseks. Pärast järkjärgulist suurenemist aastatel 2003–2006 (viimatinimetatud aastal jõudis import kõige kõrgemale tasemele – 8 656 tonnini) toimus vastupidine areng ning import vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 40 %. |
| --- | --- |

(26)

Terastrosside ja -kaablite import Hiinast liitu vähenes pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal kõigepealt nullilähedaseks. Pärast järkjärgulist suurenemist aastatel 2003–2006 (viimatinimetatud aastal jõudis import kõige kõrgemale tasemele – 8 656 tonnini) toimus vastupidine areng ning import vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 40 %.

| (27) | Teisalt suurenes aastatel 1999–2008 oluliselt Koreast lähtuva terastrosside ja -kaablite koguimport liitu, jõudes umbes 11 123 tonnilt 48 214 tonnini. Absoluutnäitajate poolest toimus kõige märkimisväärsem aastane suurenemine aastatel 2002 ja 2003 ning 2006 ja 2007. |
| --- | --- |

(27)

Teisalt suurenes aastatel 1999–2008 oluliselt Koreast lähtuva terastrosside ja -kaablite koguimport liitu, jõudes umbes 11 123 tonnilt 48 214 tonnini. Absoluutnäitajate poolest toimus kõige märkimisväärsem aastane suurenemine aastatel 2002 ja 2003 ning 2006 ja 2007.

| (28) | Põhinedes kaebuses esitatud ja Korea Vabariigi esindustest Euroopa Liidu juures saadud teabele, leitakse, et käesoleva uurimisega on hõlmatud enamik - või isegi kõik - Korea tegelikest uurimisaluse toote tootjatest. Seetõttu leiti, et koostööst hoiduvate Korea äriühingute eksport liitu, mis moodustas umbes 19 % Korea Vabariigist lähtuva ekspordi kogumahust, kuulub peale põhjendustes 18 ja 47 nimetatud tootjate peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(28)

Põhinedes kaebuses esitatud ja Korea Vabariigi esindustest Euroopa Liidu juures saadud teabele, leitakse, et käesoleva uurimisega on hõlmatud enamik - või isegi kõik - Korea tegelikest uurimisaluse toote tootjatest. Seetõttu leiti, et koostööst hoiduvate Korea äriühingute eksport liitu, mis moodustas umbes 19 % Korea Vabariigist lähtuva ekspordi kogumahust, kuulub peale põhjendustes 18 ja 47 nimetatud tootjate peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele.

| (29) | Need äriühingud on aastatel 2006 ja 2007 silmnähtavalt suurendanud oma eksporti liitu. Nendel aastatel oli ekspordimaht umbes 20 % suurem kui 2005. aastal, mis oli esimene aasta, mille kohta on kättesaadav sellisel tasemel teave. Koostööst hoiduvate äriühingute eksport on alates 2008. aastast vähenenud, mida võib seletada kõnealusel perioodil Korea ametiasutuste korraldatud uurimisega, mida on kirjeldatud põhjenduses 52. |
| --- | --- |

(29)

Need äriühingud on aastatel 2006 ja 2007 silmnähtavalt suurendanud oma eksporti liitu. Nendel aastatel oli ekspordimaht umbes 20 % suurem kui 2005. aastal, mis oli esimene aasta, mille kohta on kättesaadav sellisel tasemel teave. Koostööst hoiduvate äriühingute eksport on alates 2008. aastast vähenenud, mida võib seletada kõnealusel perioodil Korea ametiasutuste korraldatud uurimisega, mida on kirjeldatud põhjenduses 52.

| (30) | Malaisia puhul näitavad nii COMEXTi andmed kui ka koostööd tegevate äriühingute kogueksport, et ka Malaisiast pärit eksport liitu on aastate jooksul järjepidevalt suurenenud. Suurenemine oli märkimisväärseim ning püsivaim 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui Malaisia eksport liitu kahekordistus. |
| --- | --- |

(30)

Malaisia puhul näitavad nii COMEXTi andmed kui ka koostööd tegevate äriühingute kogueksport, et ka Malaisiast pärit eksport liitu on aastate jooksul järjepidevalt suurenenud. Suurenemine oli märkimisväärseim ning püsivaim 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui Malaisia eksport liitu kahekordistus.

| (31) | Tabelis 1 on esitatud terastrosside ja -kaablite impordikogused nimetatud riikidest liitu alates meetmete kehtestamisest 1999. aastal kuni uurimisperioodini:

  Tabel 1


  Terastrosside ja -kaablite liitu toimuva impordi areng pärast meetmete kehtestamist


  Allikas: Comext, Korea statistika (KITA).











  Impordimaht tonnides | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Puudub | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Osakaal kogu impordist | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Korea Vabariik | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Osakaal kogu impordist | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malaisia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Osakaal kogu impordist | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Tabelis 1 on esitatud terastrosside ja -kaablite impordikogused nimetatud riikidest liitu alates meetmete kehtestamisest 1999. aastal kuni uurimisperioodini:

Tabel 1

Terastrosside ja -kaablite liitu toimuva impordi areng pärast meetmete kehtestamist

Allikas: Comext, Korea statistika (KITA).

Impordimaht tonnides

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Hiina Rahvavabariik

Puudub

414

283

394

913

2 809

Osakaal kogu impordist

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Korea Vabariik

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Osakaal kogu impordist

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malaisia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Osakaal kogu impordist

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Impordimaht tonnides | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Osakaal kogu impordist | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Korea Vabariik | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Osakaal kogu impordist | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Korea koostööst hoiduvad äriühingud | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malaisia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Osakaal kogu impordist | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Koostööd tegevad Malaisia äriühingud (indeks, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Impordimaht tonnides

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Osakaal kogu impordist

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Korea Vabariik

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Osakaal kogu impordist

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Korea koostööst hoiduvad äriühingud

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Indeks (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malaisia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Osakaal kogu impordist

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Koostööd tegevad Malaisia äriühingud (indeks, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Kolme eespool esitatud kaubavoo struktuuri vaadates võib täheldada, et eelkõige alates 2005. aastast on Korea eksportijad ja osaliselt Malaisia eksportijad müügi poolest oluliselt ületanud ja mahu osas teataval määral asendanud Hiina eksportijad liidu turul. |
| --- | --- |

(32)

Kolme eespool esitatud kaubavoo struktuuri vaadates võib täheldada, et eelkõige alates 2005. aastast on Korea eksportijad ja osaliselt Malaisia eksportijad müügi poolest oluliselt ületanud ja mahu osas teataval määral asendanud Hiina eksportijad liidu turul.

| (33) | Üldise majanduskasvu aeglustumise tõttu, mis oli uurimisperioodiga samaaegne, on vähenenud terastrosside ja -kaablitega kauplemise maht või on aeglustunud kauplemine asjaomaste riikide vahel. Vähenemine oli siiski kõige märkimisväärsem Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi puhul (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

Üldise majanduskasvu aeglustumise tõttu, mis oli uurimisperioodiga samaaegne, on vähenenud terastrosside ja -kaablitega kauplemise maht või on aeglustunud kauplemine asjaomaste riikide vahel. Vähenemine oli siiski kõige märkimisväärsem Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi puhul (– 27 %).

| (34) | Samal ajavahemikul võib täheldada ka Hiinast lähtuva (igasuguse läbimõõduga) terastrosside ja -kaablite ekspordi olulist suurenemist Korea Vabariiki: suhteliselt väikesest kogusest 1999. aastal (2 519 tonni) suurenes eksport 2008. aastal 78 822 tonnini. Kõige rohkem suurenes import 2005–2008, kui see neljakordistus. Viimastel aastatel oli Hiina suurim terastrosside ja -kaablite Koreasse eksportija – Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite koguimport moodustas 2008. aastal 89 %. Üksnes vaatlusaluse toote (läbimõõduga vähemalt 3 mm) hinnanguline import 2008. aastal oli 58 885 tonni. |
| --- | --- |

(34)

Samal ajavahemikul võib täheldada ka Hiinast lähtuva (igasuguse läbimõõduga) terastrosside ja -kaablite ekspordi olulist suurenemist Korea Vabariiki: suhteliselt väikesest kogusest 1999. aastal (2 519 tonni) suurenes eksport 2008. aastal 78 822 tonnini. Kõige rohkem suurenes import 2005–2008, kui see neljakordistus. Viimastel aastatel oli Hiina suurim terastrosside ja -kaablite Koreasse eksportija – Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite koguimport moodustas 2008. aastal 89 %. Üksnes vaatlusaluse toote (läbimõõduga vähemalt 3 mm) hinnanguline import 2008. aastal oli 58 885 tonni.

| (35) | Üksnes koostööst hoiduvate Korea äriühingute impordi puhul võib täheldada sama järsku suurenemist: nende äriühingute Hiinast pärit import neljakordistus 2007. ja 2008. aastaks. Ehkki pärast seda hakkas import vähenema, jäi see siiski 2005. aasta imporditasemest oluliselt kõrgemale ning hõlmas jätkuvalt väga märkimisväärseid koguseid.

  Tabel 2


  Hiina toodete import Korea Vabariiki 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides, igasuguse läbimõõduga) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Muutus aastas (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Koostööst hoiduvate Korea äriühingute import (tonnides, ainult vaatlusalune toode) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Indeks (2005 = 100) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Allikas: Korea statistika (KITA), Korea tolliasutuste andmed, koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave. |

(35)

Üksnes koostööst hoiduvate Korea äriühingute impordi puhul võib täheldada sama järsku suurenemist: nende äriühingute Hiinast pärit import neljakordistus 2007. ja 2008. aastaks. Ehkki pärast seda hakkas import vähenema, jäi see siiski 2005. aasta imporditasemest oluliselt kõrgemale ning hõlmas jätkuvalt väga märkimisväärseid koguseid.

Tabel 2

Hiina toodete import Korea Vabariiki 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Import (tonnides, igasuguse läbimõõduga)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Muutus aastas (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Koostööst hoiduvate Korea äriühingute import (tonnides, ainult vaatlusalune toode)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Indeks (2005 = 100)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

100

252

473

415

307

Allikas: Korea statistika (KITA), Korea tolliasutuste andmed, koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.

| (36) | Hiinast Malaisiasse toimuva terastrosside ja -kaablite kaubavoo kindlakstegemiseks võeti arvesse nii Malaisia kui ka Hiina statistikat. Mõlema riigi andmed on kättesaadavad üksnes vaatlusalusest tootest kõrgema tooterühma tasandil. Peale selle ilmnes neis olulisi erinevusi. Seetõttu ei olnud võimalik usaldusväärseid andmeid selles osas kindlaks teha. |
| --- | --- |

(36)

Hiinast Malaisiasse toimuva terastrosside ja -kaablite kaubavoo kindlakstegemiseks võeti arvesse nii Malaisia kui ka Hiina statistikat. Mõlema riigi andmed on kättesaadavad üksnes vaatlusalusest tootest kõrgema tooterühma tasandil. Peale selle ilmnes neis olulisi erinevusi. Seetõttu ei olnud võimalik usaldusväärseid andmeid selles osas kindlaks teha.

| (37) | Taotluse esitaja väitel peaks tõsiasi, et usaldusväärseid andmeid ei olnud võimalik kindlaks teha, olema piisav järeldamaks, et meetmetest ei hoitud kõrvale. Nagu on välja toodud põhjendustes 38 ja 55, näitasid käesoleva uurimise käigus kättesaadavad andmed, st eelkõige koostööd tegevate Malaisia eksportivate tootjate tootmismaht ja nende ekspordimüügi maht liitu, Malaisiast lähtuva terastrosside ja -kaablite ekspordi tegelikku Malaisia päritolu ning seetõttu ei ole tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega. Seega ei olnud kõnealusel tähtsust, kas import Hiinast Malaisiasse toimus või mitte. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Taotluse esitaja väitel peaks tõsiasi, et usaldusväärseid andmeid ei olnud võimalik kindlaks teha, olema piisav järeldamaks, et meetmetest ei hoitud kõrvale. Nagu on välja toodud põhjendustes 38 ja 55, näitasid käesoleva uurimise käigus kättesaadavad andmed, st eelkõige koostööd tegevate Malaisia eksportivate tootjate tootmismaht ja nende ekspordimüügi maht liitu, Malaisiast lähtuva terastrosside ja -kaablite ekspordi tegelikku Malaisia päritolu ning seetõttu ei ole tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega. Seega ei olnud kõnealusel tähtsust, kas import Hiinast Malaisiasse toimus või mitte. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.

| (38) | Koostööd tegevate Korea Vabariigi tootjate kogu tootmismahu areng oli 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne. Malaisia tootjad aga olid samal ajavahemikul toodangut oluliselt suurendanud.

  Tabel 3


  Koostööd tegevate Korea Vabariigi ja Malaisia äriühingute terastrosside ja -kaablite toodang










  Tootmismaht tonnides | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Indeks | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malaisia (indekseeritud) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Allikas: Koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave. |

(38)

Koostööd tegevate Korea Vabariigi tootjate kogu tootmismahu areng oli 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne. Malaisia tootjad aga olid samal ajavahemikul toodangut oluliselt suurendanud.

Tabel 3

Koostööd tegevate Korea Vabariigi ja Malaisia äriühingute terastrosside ja -kaablite toodang

Tootmismaht tonnides

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Korea Vabariik

152 657

159 584

160 113

142 413

Indeks

100

105

105

93

Malaisia (indekseeritud)

100

164

171

157

Allikas: Koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.

2.5.   Kaubandusstruktuuri muudatuste kokkuvõte

| (39) | Hiinast liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine 2006. aastast, samal ajal ekspordi suurenemine Korea Vabariigist ja Malaisiast ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja eelkõige kuni 2008. aastani, tõi kaasa muudatused kaubandusstruktuuris ühelt poolt ülal nimetatud riikide vahel ning teiselt poolt liidu osas. Korea Vabariigi puhul võis selle järelduseni nii üldiselt kui ka ajavahemiku 2005–2007 osas jõuda ka koostööst hoiduvate äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(39)

Hiinast liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine 2006. aastast, samal ajal ekspordi suurenemine Korea Vabariigist ja Malaisiast ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja eelkõige kuni 2008. aastani, tõi kaasa muudatused kaubandusstruktuuris ühelt poolt ülal nimetatud riikide vahel ning teiselt poolt liidu osas. Korea Vabariigi puhul võis selle järelduseni nii üldiselt kui ka ajavahemiku 2005–2007 osas jõuda ka koostööst hoiduvate äriühingute puhul.

| (40) | Saadi märkused, mille kohaselt oli Koreast liitu toimunud terastrosside ja -kaablite eksport aastate jooksul suurenenud stabiilselt, mitte järsult; väidetavalt on selline suurenemine kaubandusstruktuuri muutuste kindlakstegemise eeltingimus. Peale selle väideti, et suurenenud ekspordis tuleks pigem näha Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomulikku arengut. |
| --- | --- |

(40)

Saadi märkused, mille kohaselt oli Koreast liitu toimunud terastrosside ja -kaablite eksport aastate jooksul suurenenud stabiilselt, mitte järsult; väidetavalt on selline suurenemine kaubandusstruktuuri muutuste kindlakstegemise eeltingimus. Peale selle väideti, et suurenenud ekspordis tuleks pigem näha Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomulikku arengut.

| (41) | Esiteks ei ole algmääruse artikli 13 alusel kaubandusstruktuuri muutus määratletav üksnes uurimisaluse riigi impordi äkilise suurenemisega. Teiseks näitas uurimine, et ehkki Korea eksport liitu suurenes aastatel 2006 ja 2007 märkimisväärselt, oli Korea tootjate toodang neil aastail stabiilne. Seega ei ole võimalik järeldada, et Korea ekspordimahu areng oli üksnes Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomuliku arengu tulemus. Lõpuks väljendasid liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse struktuuri muutumist alates 2006. aastast enamikul juhtudel selgelt vastakad suundumused Hiina ja liidu vahelistes kaubavoogudes ning Hiinast Koreasse ja Koreast liitu suunduvates kaubavoogudes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(41)

Esiteks ei ole algmääruse artikli 13 alusel kaubandusstruktuuri muutus määratletav üksnes uurimisaluse riigi impordi äkilise suurenemisega. Teiseks näitas uurimine, et ehkki Korea eksport liitu suurenes aastatel 2006 ja 2007 märkimisväärselt, oli Korea tootjate toodang neil aastail stabiilne. Seega ei ole võimalik järeldada, et Korea ekspordimahu areng oli üksnes Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomuliku arengu tulemus. Lõpuks väljendasid liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse struktuuri muutumist alates 2006. aastast enamikul juhtudel selgelt vastakad suundumused Hiina ja liidu vahelistes kaubavoogudes ning Hiinast Koreasse ja Koreast liitu suunduvates kaubavoogudes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.

2.6.   Kõrvalehoidmise laad

| (42) | Artikli 13 lõike 1 alusel tuleneb kaubandusstruktuuri muutus tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Seetõttu määrati kokkupaneku toimumine kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 2. |
| --- | --- |

(42)

Artikli 13 lõike 1 alusel tuleneb kaubandusstruktuuri muutus tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Seetõttu määrati kokkupaneku toimumine kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 2.

| (43) | Toodetud terastrosside ja -kaablite ja nende terastrosside ja -kaablite, mida importisid Koreasse või Koreast koostööd tegevad või koostööst hoiduvad äriühingud (sh muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist ja liidust pärit ning kõnealustesse riikidesse suunatud import), lõppsihtkoha üldine analüüs näitas, et teatavad ekspordikogused Koreast liitu tulenesid Hiinast pärit impordist Koreasse, sest see import ei pärinenud teistest kolmandatest riikidest ning seda ei olnud tootnud Korea omamaised tootjad. |
| --- | --- |

(43)

Toodetud terastrosside ja -kaablite ja nende terastrosside ja -kaablite, mida importisid Koreasse või Koreast koostööd tegevad või koostööst hoiduvad äriühingud (sh muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist ja liidust pärit ning kõnealustesse riikidesse suunatud import), lõppsihtkoha üldine analüüs näitas, et teatavad ekspordikogused Koreast liitu tulenesid Hiinast pärit impordist Koreasse, sest see import ei pärinenud teistest kolmandatest riikidest ning seda ei olnud tootnud Korea omamaised tootjad.

| (44) | Peale selle selgus võrdlusest Korea statistikas kajastatud terastrosside ja -kaablite Korea koguekspordi andmete ja koostööd tegevate eksportivate tootjate toodangut käsitleva kontrollitud teabe vahel, et Korea tootjate ekspordiks ettenähtud toodang (118 856 tonni) oli oluliselt väiksem kui kogueksport (156 440 tonni) Koreast uurimisperioodil. Pidades silmas asjaolu, et Korea äriühingud tegid käesolevas uurimises tihedat koostööd, ei saa kõnealust erinevust seletada tootjatega, kes võisid uurimise vältel koostööst hoiduda. |
| --- | --- |

(44)

Peale selle selgus võrdlusest Korea statistikas kajastatud terastrosside ja -kaablite Korea koguekspordi andmete ja koostööd tegevate eksportivate tootjate toodangut käsitleva kontrollitud teabe vahel, et Korea tootjate ekspordiks ettenähtud toodang (118 856 tonni) oli oluliselt väiksem kui kogueksport (156 440 tonni) Koreast uurimisperioodil. Pidades silmas asjaolu, et Korea äriühingud tegid käesolevas uurimises tihedat koostööd, ei saa kõnealust erinevust seletada tootjatega, kes võisid uurimise vältel koostööst hoiduda.

| (45) | Uurimise käigus selgus ka, et mõned liidu importijad hankisid Hiina päritoluga terastrossid ja -kaablid Korea eksportijatelt, kes ei teinud kõnealuse uurimise vältel koostööd. Nimetatud teavet võrreldi Korea kaubandusandmebaaside andmetega, mille põhjal selgus, et vähemalt mõned kõnealuste koostööst hoiduvate äriühingute eksporditud terastrossid ja -kaablid olid tõepoolest hangitud Hiinast. |
| --- | --- |

(45)

Uurimise käigus selgus ka, et mõned liidu importijad hankisid Hiina päritoluga terastrossid ja -kaablid Korea eksportijatelt, kes ei teinud kõnealuse uurimise vältel koostööd. Nimetatud teavet võrreldi Korea kaubandusandmebaaside andmetega, mille põhjal selgus, et vähemalt mõned kõnealuste koostööst hoiduvate äriühingute eksporditud terastrossid ja -kaablid olid tõepoolest hangitud Hiinast.

| (46) | Koostööd tegevate äriühingute puhul oli võimalik kindlaks teha, et mitte ükski neist ei laadinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet ümber Korea Vabariigis. Mõni neist importis terastrosse ja -kaableid Hiina Rahvavabariigist, kuid nende puhul tehti kindlaks, et kõik müüdi maha siseturul ja teistel eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(46)

Koostööd tegevate äriühingute puhul oli võimalik kindlaks teha, et mitte ükski neist ei laadinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet ümber Korea Vabariigis. Mõni neist importis terastrosse ja -kaableid Hiina Rahvavabariigist, kuid nende puhul tehti kindlaks, et kõik müüdi maha siseturul ja teistel eksporditurgudel.

| (47) | Ühe äriühingu puhul leiti, et ta esitas küsimustiku vastuses ebaõiget teavet. Lisaks sellele ei võimaldatud kontrollkäigu ajal ligipääsu kogu teabele. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Kooskõlas artikli 18 lõikega 4 teatati äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning anti võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused. |
| --- | --- |

(47)

Ühe äriühingu puhul leiti, et ta esitas küsimustiku vastuses ebaõiget teavet. Lisaks sellele ei võimaldatud kontrollkäigu ajal ligipääsu kogu teabele. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Kooskõlas artikli 18 lõikega 4 teatati äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning anti võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.

| (48) | Pärast teavitamist tunnistas äriühing, et hoidis varem meetmetest kõrvale, varjates Hiina Rahvavabariigist ostetud toodete õiget päritolu. Teisalt väitis äriühing, et on esitanud uurimisperioodi kohta piisavalt tootmis-, müügi- ja ostualast teavet, mida kontrolliti kohapeal. Peale selle peaks tema väitel sellest piisama, et teha kindlaks, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidnud. |
| --- | --- |

(48)

Pärast teavitamist tunnistas äriühing, et hoidis varem meetmetest kõrvale, varjates Hiina Rahvavabariigist ostetud toodete õiget päritolu. Teisalt väitis äriühing, et on esitanud uurimisperioodi kohta piisavalt tootmis-, müügi- ja ostualast teavet, mida kontrolliti kohapeal. Peale selle peaks tema väitel sellest piisama, et teha kindlaks, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidnud.

| (49) | Võttes siiski arvesse asjaolu, et äriühing hoidis oma tunnistuse kohaselt meetmetest kõrvale ning peale selle üritas uurimist takistada, leitakse olevat asjakohane jätta äriühingu esitatud andmed täielikult vastu võtmata ja mitte vabastada äriühingut laiendatud meetmetest, nagu on täiendavalt esitatud põhjenduses 77. |
| --- | --- |

(49)

Võttes siiski arvesse asjaolu, et äriühing hoidis oma tunnistuse kohaselt meetmetest kõrvale ning peale selle üritas uurimist takistada, leitakse olevat asjakohane jätta äriühingu esitatud andmed täielikult vastu võtmata ja mitte vabastada äriühingut laiendatud meetmetest, nagu on täiendavalt esitatud põhjenduses 77.

| (50) | Nagu on selgitatud põhjenduses 18, teatas üks äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus koostööst. Seetõttu tuli selle äriühingu kohta järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest faktidest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Nagu on selgitatud põhjenduses 18, teatas üks äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus koostööst. Seetõttu tuli selle äriühingu kohta järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest faktidest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses.

| (51) | Nimetatud faktide põhjal järeldati, et ehkki ühegi koostööst hoiduva Korea tootja puhul ei tuvastatud nende seotust asjaga, uurimisperioodil ja sellele eelnevatel aastatel ümberlaadimine siiski toimus. Seda kinnitavad ka järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta, mida on kirjeldatud põhjenduses 39. |
| --- | --- |

(51)

Nimetatud faktide põhjal järeldati, et ehkki ühegi koostööst hoiduva Korea tootja puhul ei tuvastatud nende seotust asjaga, uurimisperioodil ja sellele eelnevatel aastatel ümberlaadimine siiski toimus. Seda kinnitavad ka järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta, mida on kirjeldatud põhjenduses 39.

| (52) | Tuleb märkida, et 2007. aastal algatas OLAF uurimise sama toote Koreas ümberlaadimise kohta. Korea ametiasutused uurisid samal ajal väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist ja tegid kindlaks, et mitu äriühingut, peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, panid toime rikkumise, varjates Hiina Rahvavabariigist Koreasse imporditud terastrosside ja -kaablite õiget päritolu, kui nad toodet reeksportisid. |
| --- | --- |

(52)

Tuleb märkida, et 2007. aastal algatas OLAF uurimise sama toote Koreas ümberlaadimise kohta. Korea ametiasutused uurisid samal ajal väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist ja tegid kindlaks, et mitu äriühingut, peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, panid toime rikkumise, varjates Hiina Rahvavabariigist Koreasse imporditud terastrosside ja -kaablite õiget päritolu, kui nad toodet reeksportisid.

| (53) | Seeläbi sai kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Korea Vabariigist. |
| --- | --- |

(53)

Seeläbi sai kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Korea Vabariigist.

| (54) | Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Korea Vabariigis toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte. |
| --- | --- |

(54)

Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Korea Vabariigis toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.

| (55) | Uurimise käigus tuvastati, et ükski koostööd tegev Malaisia tootja ei importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil Hiinast. |
| --- | --- |

(55)

Uurimise käigus tuvastati, et ükski koostööd tegev Malaisia tootja ei importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil Hiinast.

| (56) | Võttes COMEXTi andmete põhjal aluseks selle, millise osa moodustab koostööd tegevate äriühingute eksport liitu kogu Malaisia ekspordist liitu, võis järeldada, et statistikas kajastuvat Malaisiast lähtuva impordi suurenemist saab täiel määral seletada koostööd tegevate äriühingute ekspordi suurenemisega. Käesolevat järeldust toetab tegelike Malaisia tootjate kogu tootmismahu suurenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38. |
| --- | --- |

(56)

Võttes COMEXTi andmete põhjal aluseks selle, millise osa moodustab koostööd tegevate äriühingute eksport liitu kogu Malaisia ekspordist liitu, võis järeldada, et statistikas kajastuvat Malaisiast lähtuva impordi suurenemist saab täiel määral seletada koostööd tegevate äriühingute ekspordi suurenemisega. Käesolevat järeldust toetab tegelike Malaisia tootjate kogu tootmismahu suurenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38.

| (57) | Taotluse esitaja seadis kõnealuse järelduse kahtluse alla, esitamata täpsemat põhjust ja tõendeid. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(57)

Taotluse esitaja seadis kõnealuse järelduse kahtluse alla, esitamata täpsemat põhjust ja tõendeid. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

| (58) | Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Malaisias toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte. |
| --- | --- |

(58)

Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Malaisias toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.

| (59) | Seega võib järeldada, et Hiina Rahvavabariigi, Malaisia ja liidu vahel täheldatud kaubandusstruktuuri muutust ei põhjustanud kõrvalehoidmisega seotud juhtumid Malaisias. Sellest tulenevalt võib lõpetada Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi uurimise. |
| --- | --- |

(59)

Seega võib järeldada, et Hiina Rahvavabariigi, Malaisia ja liidu vahel täheldatud kaubandusstruktuuri muutust ei põhjustanud kõrvalehoidmisega seotud juhtumid Malaisias. Sellest tulenevalt võib lõpetada Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi uurimise.

2.7.   Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tollimaksu kehtestamise (Korea Vabariik)

| (60) | Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust hoidumine. |
| --- | --- |

(60)

Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust hoidumine.

2.8.   Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine (Korea koostööst hoiduvad äriühingud)

| (61) | Hindamaks seda, kas imporditud toodete kogused ja hinnad kahjustasid Hiinast pärineva terastrosside ja -kaablite impordi kohta kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid koostööst hoiduvate äriühingute koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil määratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele aegumise läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(61)

Hindamaks seda, kas imporditud toodete kogused ja hinnad kahjustasid Hiinast pärineva terastrosside ja -kaablite impordi kohta kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid koostööst hoiduvate äriühingute koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil määratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele aegumise läbivaatamise käigus.

| (62) | Koguste osas leiti Koreast pärit impordi suurenemine olevat märkimisväärne, arvestades aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud turu suurust (määruse (EÜ) nr 1858/2005 põhjendus 99). Liidu hinnanguline tarbimine praegusel uurimisperioodil osutab samamoodi selle impordi olulisusele. Aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas. |
| --- | --- |

(62)

Koguste osas leiti Koreast pärit impordi suurenemine olevat märkimisväärne, arvestades aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud turu suurust (määruse (EÜ) nr 1858/2005 põhjendus 99). Liidu hinnanguline tarbimine praegusel uurimisperioodil osutab samamoodi selle impordi olulisusele. Aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.

2.9.   Tõendid dumpingu kohta (koostööst hoiduvad Korea äriühingud)

| (63) | Lõpuks ning kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on olemas tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele või sarnastele toodetele. |
| --- | --- |

(63)

Lõpuks ning kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on olemas tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele või sarnastele toodetele.

| (64) | Aegumise läbivaatamisel kehtestati normaalväärtus Türgi hindade alusel, mis leiti olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina Rahvavabariigile. Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et terastrosside ja -kaablite tootmise peamise sisendi valtstraadi hind oli pärast aegumise läbivaatamist oluliselt tõusnud. Lisaks, kuna toormaterjalide hindade liikumine kajastus uurimisperioodil ekspordihinnas, peeti asjakohaseks ajakohastada normaalväärtust, mis määrati eelnevalt kindlaks valtstraadi hindade liikumise kohaselt. |
| --- | --- |

(64)

Aegumise läbivaatamisel kehtestati normaalväärtus Türgi hindade alusel, mis leiti olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina Rahvavabariigile. Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et terastrosside ja -kaablite tootmise peamise sisendi valtstraadi hind oli pärast aegumise läbivaatamist oluliselt tõusnud. Lisaks, kuna toormaterjalide hindade liikumine kajastus uurimisperioodil ekspordihinnas, peeti asjakohaseks ajakohastada normaalväärtust, mis määrati eelnevalt kindlaks valtstraadi hindade liikumise kohaselt.

| (65) | Leiti, et oluline osa Korea ekspordist moodustas tegelik Korea toodang. Määrates kindlaks Korea Vabariigist toimuva ekspordi hindu, mida meetmetest kõrvalehoidmine mõjutab, võeti seetõttu arvesse üksnes koostööst hoiduvate tootjate/eksportijate eksporti, mille puhul põhineti parimatel kättesaadavatel faktidel, st terastrosside ja -kaablite keskmisel ekspordihinnal uurimisperioodi vältel, nagu see kajastub COMEXTis. |
| --- | --- |

(65)

Leiti, et oluline osa Korea ekspordist moodustas tegelik Korea toodang. Määrates kindlaks Korea Vabariigist toimuva ekspordi hindu, mida meetmetest kõrvalehoidmine mõjutab, võeti seetõttu arvesse üksnes koostööst hoiduvate tootjate/eksportijate eksporti, mille puhul põhineti parimatel kättesaadavatel faktidel, st terastrosside ja -kaablite keskmisel ekspordihinnal uurimisperioodi vältel, nagu see kajastub COMEXTis.

| (66) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandused, et võtta arvesse kaudsete maksude, transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, võttes aluseks koostööd tegevate Korea tootjate/eksportijate keskmised kulud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(66)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandused, et võtta arvesse kaudsete maksude, transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, võttes aluseks koostööd tegevate Korea tootjate/eksportijate keskmised kulud uurimisperioodil.

| (67) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis kehtestati aegumise läbivaatamisel, ning kaalutud keskmisi ekspordihindu kõnealuse uurimise uurimisperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(67)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis kehtestati aegumise läbivaatamisel, ning kaalutud keskmisi ekspordihindu kõnealuse uurimise uurimisperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

| (68) | Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping. |
| --- | --- |

(68)

Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping.

3.   MEETMED

| (69) | Ülaltoodut arvestades järeldati, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses toimus ümberlaadimise teel Korea Vabariigi kaudu. |
| --- | --- |

(69)

Ülaltoodut arvestades järeldati, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses toimus ümberlaadimise teel Korea Vabariigi kaudu.

| (70) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid meetmeid laiendada ka Korea Vabariigist lähetatud samale tootele, sõltumata sellest, kas toote deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid meetmeid laiendada ka Korea Vabariigist lähetatud samale tootele, sõltumata sellest, kas toote deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte.

| (71) | Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmed, milleks on 60,4 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist. |
| --- | --- |

(71)

Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmed, milleks on 60,4 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

| (72) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Koreast lähetatud terastrosside ja -kaablite registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud. |
| --- | --- |

(72)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Koreast lähetatud terastrosside ja -kaablite registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud.

4.   MALAISIA SUHTES ALGATATUD UURIMISE LÕPETAMINE

| (73) | Malaisia kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordil ning Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismääruse kohaselt. |
| --- | --- |

(73)

Malaisia kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordil ning Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismääruse kohaselt.

| (74) | Taotluse esitaja vaidlustas ettepaneku lõpetada uurimine Malaisia suhtes. Olles juba esitanud kõik oma argumendid, puudus muu põhjus ettepanekut uuesti kaalutleda. |
| --- | --- |

(74)

Taotluse esitaja vaidlustas ettepaneku lõpetada uurimine Malaisia suhtes. Olles juba esitanud kõik oma argumendid, puudus muu põhjus ettepanekut uuesti kaalutleda.

5.   TAOTLUSED VABASTUSE SAAMISEKS

| (75) | 14 koostööd tegevat Korea Vabariigi tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4. |
| --- | --- |

(75)

14 koostööd tegevat Korea Vabariigi tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.

| (76) | Nagu on selgitatud põhjenduses 18, katkestas üks kõnealustest äriühingutest koostöö. Seepärast tuli selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastav vabastuse taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(76)

Nagu on selgitatud põhjenduses 18, katkestas üks kõnealustest äriühingutest koostöö. Seepärast tuli selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastav vabastuse taotlus tagasi lükata.

| (77) | Nagu on märgitud põhjenduses 47, esitas teine äriühing ebaõiget teavet ega võimaldanud ligipääsu nõutud teabele. Seepärast ei olnud võimalik rahuldada selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastuse taotlust. |
| --- | --- |

(77)

Nagu on märgitud põhjenduses 47, esitas teine äriühing ebaõiget teavet ega võimaldanud ligipääsu nõutud teabele. Seepärast ei olnud võimalik rahuldada selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastuse taotlust.

| (78) | Kolmas Korea Vabariigi äriühing ei eksportinud toodet ei uurimisperioodil ega pärast selle perioodi lõppu ning tema tegevuse kohta ei saanud teha mingeid järeldusi. Seepärast ei saanud sellele äriühingule vabastust anda. Kui algmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimused peaksid olema pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala laiendamist täidetud, võidakse äriühingu olukord taotluse korral uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(78)

Kolmas Korea Vabariigi äriühing ei eksportinud toodet ei uurimisperioodil ega pärast selle perioodi lõppu ning tema tegevuse kohta ei saanud teha mingeid järeldusi. Seepärast ei saanud sellele äriühingule vabastust anda. Kui algmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimused peaksid olema pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala laiendamist täidetud, võidakse äriühingu olukord taotluse korral uuesti läbi vaadata.

| (79) | Nimetatud kolmas äriühing on esitanud vastuväited ja korranud oma vabastuse taotlust. Siiski ei esitanud ta uut teavet ega tõendeid, mis võinuksid muuta eespool osutatud otsust. Seega ei olnud võimalik taotlust heaks kiita. |
| --- | --- |

(79)

Nimetatud kolmas äriühing on esitanud vastuväited ja korranud oma vabastuse taotlust. Siiski ei esitanud ta uut teavet ega tõendeid, mis võinuksid muuta eespool osutatud otsust. Seega ei olnud võimalik taotlust heaks kiita.

| (80) | Ühegi teise Korea Vabariigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Lisaks sellele ei hoidnud ükski vabastuse taotluse esitanud äriühingutest meetmetest kõrvale. Eelkõige tuleb märkida, et neli asjaomast tootjat on seotud Hiina Rahvavabariigi äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed. Siiski ei leitud tõendeid, mis kinnitaksid selliste sidemete sõlmimist või kasutamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise eesmärgil. Seetõttu tuleks anda vabastused kõigile koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole nimetatud põhjendustes 76–78. |
| --- | --- |

(80)

Ühegi teise Korea Vabariigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Lisaks sellele ei hoidnud ükski vabastuse taotluse esitanud äriühingutest meetmetest kõrvale. Eelkõige tuleb märkida, et neli asjaomast tootjat on seotud Hiina Rahvavabariigi äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed. Siiski ei leitud tõendeid, mis kinnitaksid selliste sidemete sõlmimist või kasutamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise eesmärgil. Seetõttu tuleks anda vabastused kõigile koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole nimetatud põhjendustes 76–78.

| (81) | Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, tuleb arvestada erimeetmete võtmise vajadusega. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi ilma vabastuseta Korea Vabariigi äriühingute suhtes kohaldatavat laiendatud dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(81)

Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, tuleb arvestada erimeetmete võtmise vajadusega. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi ilma vabastuseta Korea Vabariigi äriühingute suhtes kohaldatavat laiendatud dumpinguvastast tollimaksu.

| (82) | Teised asjaomased eksportijad, kellega komisjon ei võtnud käesoleva menetluse raames ühendust ja kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks otsustada, kas vabastust on võimalik anda. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõnealust vabastust käsitlev taotlus tuleb saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega. |
| --- | --- |

(82)

Teised asjaomased eksportijad, kellega komisjon ei võtnud käesoleva menetluse raames ühendust ja kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks otsustada, kas vabastust on võimalik anda. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõnealust vabastust käsitlev taotlus tuleb saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega.

| (83) | Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(83)

Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.

6.   TEAVITAMINE

| (84) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(84)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1858/2005 Hiina Rahvavabariigist pärit terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordi suhtes, laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordile sellest sõltumata, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte; kõnealused tooted on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813); erandiks on järgevalt loetletud äriühingute toodang:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Korea Vabariik

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 nimetatud konkreetsed äriühingud või milleks komisjon on artikli 3 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Arve puudumise korral kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

3.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse Korea Vabariigist lähetatud impordilt, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, välja arvatud lõikes 1 loetletud äriühingute toodangu puhul.

4.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 734/2009 algatatud uurimine seoses väidetava kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse kõnealuse impordi registreerimine.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Brussel |
| BELGIUM |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Brussel

BELGIUM

Faks +32 22956505

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Artikkel 4

Toll peab lõpetama impordi registreerimise, mis on sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. aprill 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

2

(3)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 208, 12.8.2009, lk 7.

6

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud järgmises vormis avaldus:

| 1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| 2) | deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusalune toode] [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”; |
| --- | --- |

2)

deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusalune toode] [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”;

| 3) | kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

3)

kuupäev ja allkiri.

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 401/2010,

7. mai 2010,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 121 esimese lõigu punkte k, l ja m ning artiklit 203b koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (2) artikli 25 lõike 1 kohaselt tehakse kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veini iga-aastast kontrolli kas juhusliku, pistelise või süstemaatilise kontrollina, pidades silmas, et ainult juhuslikku kontrolli võib kombineerida pistelise kontrolliga. Mõned seni süstemaatilist kontrolli kasutanud liikmesriigid on edasi arenenud ning soovivad võimalust kasutada kõiki kolme kontrollivormi. Seepärast tuleks liikmesriikidele võimaldada suuremat paindlikkust seoses iga-aastase kontrolli süsteemiga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (2) artikli 25 lõike 1 kohaselt tehakse kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veini iga-aastast kontrolli kas juhusliku, pistelise või süstemaatilise kontrollina, pidades silmas, et ainult juhuslikku kontrolli võib kombineerida pistelise kontrolliga. Mõned seni süstemaatilist kontrolli kasutanud liikmesriigid on edasi arenenud ning soovivad võimalust kasutada kõiki kolme kontrollivormi. Seepärast tuleks liikmesriikidele võimaldada suuremat paindlikkust seoses iga-aastase kontrolli süsteemiga.

| (2) | Pärast määruse (EÜ) nr 607/2009 vastuvõtmist leiti sellest mõned tehnilised vead, mis tuleks parandada. Näiteks on paigutatud viinamarjasordi nimi „Montepulciano” ekslikult XV lisa B osasse ning tuleks seetõttu ümber paigutada sama lisa A osasse. Mõne sätte sõnastust tuleks selguse huvides samuti parandada. |
| --- | --- |

(2)

Pärast määruse (EÜ) nr 607/2009 vastuvõtmist leiti sellest mõned tehnilised vead, mis tuleks parandada. Näiteks on paigutatud viinamarjasordi nimi „Montepulciano” ekslikult XV lisa B osasse ning tuleks seetõttu ümber paigutada sama lisa A osasse. Mõne sätte sõnastust tuleks selguse huvides samuti parandada.

| (3) | Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks määruse (EÜ) nr 607/2009 mõned sätted ümber sõnastada või neid täpsustada. Eelkõige kehtib see sätete kohta, mida kohaldatakse kolmandate riikide suhtes, kellel tuleks lubada kasutada märgistuses teatavaid valikulisi üksikasju, kui nad täidavad samasuguseid tingimusi, mida nõutakse liikmesriikidelt. Samuti kehtib see XII lisa kohta, mille terminid peaksid olema kooskõlas kaitstud päritolunimetuste registris kasutatavatega. Samuti tuleks lisada uusi sätteid, et täpsustada märgistust ja esitlusvälimust käsitlevaid termineid. |
| --- | --- |

(3)

Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks määruse (EÜ) nr 607/2009 mõned sätted ümber sõnastada või neid täpsustada. Eelkõige kehtib see sätete kohta, mida kohaldatakse kolmandate riikide suhtes, kellel tuleks lubada kasutada märgistuses teatavaid valikulisi üksikasju, kui nad täidavad samasuguseid tingimusi, mida nõutakse liikmesriikidelt. Samuti kehtib see XII lisa kohta, mille terminid peaksid olema kooskõlas kaitstud päritolunimetuste registris kasutatavatega. Samuti tuleks lisada uusi sätteid, et täpsustada märgistust ja esitlusvälimust käsitlevaid termineid.

| (4) | Austraalia on taotlenud uute veiniviinamarjasortide nimede lisamist määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa B-ossa. Pärast seda, kui komisjon on taotlust nõuetekohaselt uurinud kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punktis b ja artikli 62 lõikes 4 sätestatud tingimuste täitmise suhtes, peaks ta lisama Austraalia nimetatud lisa sellesse veergu, kus on vastavad veiniviinamarjasortide nimed. |
| --- | --- |

(4)

Austraalia on taotlenud uute veiniviinamarjasortide nimede lisamist määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa B-ossa. Pärast seda, kui komisjon on taotlust nõuetekohaselt uurinud kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punktis b ja artikli 62 lõikes 4 sätestatud tingimuste täitmise suhtes, peaks ta lisama Austraalia nimetatud lisa sellesse veergu, kus on vastavad veiniviinamarjasortide nimed.

| (5) | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide veinikaubanduse lepingus (3) on esitatud loetelu viinamarjasortide nimedest, mida võib märgistuses kasutada. Seega tuleks ka Ameerika Ühendriigid lisada määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa B osa sellesse veergu, kus on loetletud asjaomaste veiniviinamarjasortide nimesid kasutavad riigid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide veinikaubanduse lepingus (3) on esitatud loetelu viinamarjasortide nimedest, mida võib märgistuses kasutada. Seega tuleks ka Ameerika Ühendriigid lisada määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa B osa sellesse veergu, kus on loetletud asjaomaste veiniviinamarjasortide nimesid kasutavad riigid.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 607/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 607/2009 vastavalt muuta.

| (7) | Sertifitseerimiskuludega seotud halduskoormuse ja kauplemisraskuste vältimiseks tuleks käesoleva määrusega kavandatud muudatusi kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EÜ) nr 607/2009, st 1. augustist 2009. |
| --- | --- |

(7)

Sertifitseerimiskuludega seotud halduskoormuse ja kauplemisraskuste vältimiseks tuleks käesoleva määrusega kavandatud muudatusi kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EÜ) nr 607/2009, st 1. augustist 2009.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 607/2009 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjoni peetav nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) artikli 118n kohane „kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste register” (edaspidi „register”) lisatakse elektroonilisse andmebaasi „E-Bacchus”. |
| --- | --- |

(1)

Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjoni peetav nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) artikli 118n kohane „kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste register” (edaspidi „register”) lisatakse elektroonilisse andmebaasi „E-Bacchus”.

| (2) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 24
  Ettevõtjatest teatamine
  Iga ettevõtja kohta, kes soovib osaleda kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote valmistamis- või pakendamisprotsessis või selle mõnes etapis, saadetakse teade määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 118o osutatud pädevale kontrolliasutusele.”. |
| --- | --- |

(2)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Ettevõtjatest teatamine

Iga ettevõtja kohta, kes soovib osaleda kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote valmistamis- või pakendamisprotsessis või selle mõnes etapis, saadetakse teade määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 118o osutatud pädevale kontrolliasutusele.”.

| (3) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1






  i) | asendatakse teine lõik järgmise tekstiga:
  „Iga-aastane kontroll tehakse liikmesriigis, kus toode on spetsifikaadi kohaselt valmistatud, ning järgmisel teel:






  a) | riskianalüüsil põhinev juhuslik kontroll või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1

i)

asendatakse teine lõik järgmise tekstiga:

„Iga-aastane kontroll tehakse liikmesriigis, kus toode on spetsifikaadi kohaselt valmistatud, ning järgmisel teel:

a)

riskianalüüsil põhinev juhuslik kontroll või

| b) | pisteline kontroll või |
| --- | --- |

b)

pisteline kontroll või

| c) | süstemaatiline kontroll või |
| --- | --- |

c)

süstemaatiline kontroll või

| d) | mis tahes eespool nimetatute kombinatsioon.”; |
| --- | --- |

d)

mis tahes eespool nimetatute kombinatsioon.”;

| ii) | viies lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

viies lõik jäetakse välja;

| b) | lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b ning lõikes 2 osutatud uuringute tulemused näitavad, et asjaomane toode vastab spetsifikaadis kehtestatud tingimustele ning sellel on kõik päritolunimetuse või geograafilise tähise puhul nõutavad tunnused;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b ning lõikes 2 osutatud uuringute tulemused näitavad, et asjaomane toode vastab spetsifikaadis kehtestatud tingimustele ning sellel on kõik päritolunimetuse või geograafilise tähise puhul nõutavad tunnused;”.

| (4) | Artikli 56 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   „villija”– Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kes villib võib laseb seda enda nimel teha;”; |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikli 56 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   „villija”– Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kes villib võib laseb seda enda nimel teha;”;

| b) | punkt f asendatakse järgmisega:
  „f)   „aadress”– viide kohaliku tasandi halduspiirkonnale ja liikmesriigile või kolmandale riigile, kus asub villija, tootja, müüja või importija peakorter.”. |
| --- | --- |

b)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)   „aadress”– viide kohaliku tasandi halduspiirkonnale ja liikmesriigile või kolmandale riigile, kus asub villija, tootja, müüja või importija peakorter.”.

| (5) | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Sertifitseerimise kulud kannavad sertifitseeritavad ettevõtjad, kui liikmesriigid ei otsusta teisiti.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Sertifitseerimise kulud kannavad sertifitseeritavad ettevõtjad, kui liikmesriigid ei otsusta teisiti.”;

| b) | lõikele 7 lisatakse järgmine, neljas lõik:
  „Ühendkuningriigi puhul võib liikmesriigi nime asendada Ühendkuningriigi koosseisu kuuluvate maade nimega.”. |
| --- | --- |

b)

lõikele 7 lisatakse järgmine, neljas lõik:

„Ühendkuningriigi puhul võib liikmesriigi nime asendada Ühendkuningriigi koosseisu kuuluvate maade nimega.”.

| (6) | Artikli 64 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõiget 1 ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa punktides 3, 8 ja 9 osutatud toodete suhtes liikmesriikide puhul, kes on suhkrusisalduse märkimise tingimused ise kehtestanud, ega kolmandate riikide puhul, kus sellised tingimused on reguleeritud kehtivate eeskirjadega, sh kutseala esindusorganisatsioonide vastu võetud eeskirjadega.”. |
| --- | --- |

(6)

Artikli 64 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõiget 1 ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa punktides 3, 8 ja 9 osutatud toodete suhtes liikmesriikide puhul, kes on suhkrusisalduse märkimise tingimused ise kehtestanud, ega kolmandate riikide puhul, kus sellised tingimused on reguleeritud kehtivate eeskirjadega, sh kutseala esindusorganisatsioonide vastu võetud eeskirjadega.”.

| (7) | Artikli 67 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Päritolunimetuse või geograafilise tähise aluseks olevast geograafilisest üksusest väiksema geograafilise üksuse nime kasutamise puhul määratakse asjaomane geograafiline üksus täpselt kindlaks. Liikmesriigid võivad kehtestada eeskirju selliste geograafiliste üksuste kasutamise suhtes. Vähemalt 85 % viinamarjadest, millest vein on valmistatud, peab pärinema asjaomasest väiksemast geograafilisest üksusest. See ei hõlma:






  a) | tooteid, mida kasutatakse magustamiseks, dosage'i seguna või tirage'i seguna, vaatamata nende kogusele või |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikli 67 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Päritolunimetuse või geograafilise tähise aluseks olevast geograafilisest üksusest väiksema geograafilise üksuse nime kasutamise puhul määratakse asjaomane geograafiline üksus täpselt kindlaks. Liikmesriigid võivad kehtestada eeskirju selliste geograafiliste üksuste kasutamise suhtes. Vähemalt 85 % viinamarjadest, millest vein on valmistatud, peab pärinema asjaomasest väiksemast geograafilisest üksusest. See ei hõlma:

a)

tooteid, mida kasutatakse magustamiseks, dosage'i seguna või tirage'i seguna, vaatamata nende kogusele või

| b) | tooteid, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa punkti 3 alapunktide e ja f kohaselt, vaatamata nende kogusele. |
| --- | --- |

b)

tooteid, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa punkti 3 alapunktide e ja f kohaselt, vaatamata nende kogusele.

Ülejäänud 15 % viinamarjadest peab olema pärit asjaomase päritolunimetuse või geograafilise tähise suhtes kindlaks määratud geograafilisest piirkonnast.”.

| (8) | XII lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(8)

XII lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| (9) | XV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(9)

XV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| (10) | XVII lisa punkti 4 alapunkti b esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | Tokaj; |
| --- | --- | --- |

(10)

XVII lisa punkti 4 alapunkti b esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:

„—

Tokaj;

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj”. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

2

(3)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 2.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”.

4

---

I LISA

„XII LISA

ARTIKLIS 40 OSUTATUD TRADITSIOONILISTE NIMETUSTE LOETELU

| Traditsiooniline nimetus | Keel | Vein (1) | Kokkuvõtlik määratlus / kasutustingimused (2) | Asjaomane kolmas riik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A OSA:   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõike 1 punktis a osutatud traditsioonilised nimetused |
| BELGIA |
| Appellation d'origine contrôlée | prantsuse | KPN

  (1, 4) | Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendi „kaitstud päritolunimetus” asemel | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | hollandi | KPN

  (1, 4) | |
| Landwijn | hollandi | KGT

  (1) | Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendi „kaitstud geograafiline tähis” asemel | |
| Vin de pays | prantsuse | KGT

  (1) | |
| BULGAARIA |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (guaranteed designation of origin) | bulgaaria | KPN

  (1, 3, 4) | Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendite „kaitstud päritolunimetus” ja „kaitstud geograafiline tähis” asemel
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (guaranteed and controlled designation of origin) | bulgaaria | KPN

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (noble sweet wine) | bulgaaria | KPN

  (3) | |
| Pегионално вино

  (Regional wine) | bulgaaria | KGT

  (1, 3, 4) | |
| TŠEHHI VABARIIK |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | tšehhi | KPN

  (4) | Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest, kusjuures piirkonnas valmistatava kvaliteetvahuveini jaoks kasutatav vein on valmistatud viinamarjade kasvupiirkonnas ning saagikuse piirmäära pole ületatud; vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele. | |
| Jakostní víno | tšehhi | KPN

  (1) | Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on toodetud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; viinamarjade suhkrusisaldus on vähemalt 15 % NM; viinamarjad on koristatud ja vein on valmistatud asjaomases veinipiirkonnas, vein vastab rakendatavates õigusaktides sätestatud kvaliteedile. | |
| Jakostní víno odrůdové | tšehhi | KPN

  (1) | Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast, viinamarjavirdest; vein on valmistatud kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest või kvaliteetveinide segamisel nii, et ei kasutata rohkem kui kolme sorti. | |
| Jakostní víno známkové | tšehhi | KPN

  (1) | Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast, viinamarjavirdest ning võimaluse korral asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, millele järgneb:







  — | Kabinetní víno |

Traditsiooniline nimetus

Keel

Vein (1)

Kokkuvõtlik määratlus / kasutustingimused (2)

Asjaomane kolmas riik

A OSA:   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõike 1 punktis a osutatud traditsioonilised nimetused

BELGIA

Appellation d'origine contrôlée

prantsuse

KPN

(1, 4)

Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendi „kaitstud päritolunimetus” asemel

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

hollandi

KPN

(1, 4)

Landwijn

hollandi

KGT

(1)

Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendi „kaitstud geograafiline tähis” asemel

Vin de pays

prantsuse

KGT

(1)

BULGAARIA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(guaranteed designation of origin)

bulgaaria

KPN

(1, 3, 4)

Traditsioonilised nimetused, mida kasutatakse väljendite „kaitstud päritolunimetus” ja „kaitstud geograafiline tähis” asemel

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled designation of origin)

bulgaaria

KPN

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

bulgaaria

KPN

(3)

Pегионално вино

(Regional wine)

bulgaaria

KGT

(1, 3, 4)

TŠEHHI VABARIIK

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

tšehhi

KPN

(4)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest, kusjuures piirkonnas valmistatava kvaliteetvahuveini jaoks kasutatav vein on valmistatud viinamarjade kasvupiirkonnas ning saagikuse piirmäära pole ületatud; vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele.

Jakostní víno

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on toodetud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; viinamarjade suhkrusisaldus on vähemalt 15 % NM; viinamarjad on koristatud ja vein on valmistatud asjaomases veinipiirkonnas, vein vastab rakendatavates õigusaktides sätestatud kvaliteedile.

Jakostní víno odrůdové

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast, viinamarjavirdest; vein on valmistatud kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest või kvaliteetveinide segamisel nii, et ei kasutata rohkem kui kolme sorti.

Jakostní víno známkové

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast, viinamarjavirdest ning võimaluse korral asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest.

Jakostní víno s přívlastkem, millele järgneb:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast või viinamarjavirdest ning võimaluse korral asjaomase piirkonna või all-piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; vein on valmistatud viinamarjadest, mille päritolu, suhkrusisaldust ja massi ning vajaduse korral sorti või sorte või nakatumist väärishallituse vormis hahkhallituse Botrytis cinerea P.-ga on amet kontrollinud ning need vastavad asjaomase kvaliteetveini ja täiendiklassi nõuetele või erineva täiendiga kvaliteetveinide segule esitatavatele nõuetele; vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele; vein on ametis klassifitseeritud kvaliteetveinina, millel on üks järgmistest täienditest:

| — | „Kabinetní víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM; |
| --- | --- |

—

„Kabinetní víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM;

| — | „Pozdní sběr” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM; |
| --- | --- |

—

„Pozdní sběr” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM;

| — | „Výběr z hroznů” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 24° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z hroznů” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 24° NM;

| — | „Výběr z bobulí” – seda võib valmistada üksnes valitud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z bobulí” – seda võib valmistada üksnes valitud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM;

| — | „Výběr z cibéb” – seda võib valmistada üksnes valitud väärishallitusega marjadest või üleküpsenud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 32° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z cibéb” – seda võib valmistada üksnes valitud väärishallitusega marjadest või üleküpsenud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 32° NM;

| — | „Ledové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuri juures –7°C või vähem ning mis on koristamise ja töötlemise käigus külmunud, kusjuures saadava viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 32° NM; |
| --- | --- |

—

„Ledové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuri juures –7°C või vähem ning mis on koristamise ja töötlemise käigus külmunud, kusjuures saadava viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 32° NM;

| — | „Slámové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mida on enne töötlemist hoitud õlgedel või pillirool ning vajaduse korral ülesriputatuna ventileeritud ruumis vähemalt kolm kuud ning saadud viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM. |
| --- | --- |

—

„Slámové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mida on enne töötlemist hoitud õlgedel või pillirool ning vajaduse korral ülesriputatuna ventileeritud ruumis vähemalt kolm kuud ning saadud viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM.

Pozdní sběr

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on toodetud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; viinamarjade suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM; viinamarjad on koristatud ja vein on valmistatud asjaomases veinipiirkonnas, vein vastab rakendatavates õigusaktides sätestatud kvaliteedile.

Víno s přívlastkem, millele järgneb täiend:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud viinamarjadest, viljalihast või viinamarjavirdest ning võimaluse korral asjaomase piirkonna või all-piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; vein on valmistatud viinamarjadest, mille päritolu, suhkrusisaldust ja massi ning vajaduse korral sorti või sorte või nakatumist väärishallituse vormis hahkhallituse Botrytis cinerea P.-ga on amet kontrollinud ning need vastavad asjaomase kvaliteetveini ja täiendiklassi nõuetele või erineva täiendiga kvaliteetveinide segule esitatavatele nõuetele; vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele; vein on ametis klassifitseeritud kvaliteetveinina, millel on üks järgmistest täienditest:

| — | „Kabinetní víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM; |
| --- | --- |

—

„Kabinetní víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM;

| — | „Pozdní sběr” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM; |
| --- | --- |

—

„Pozdní sběr” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM;

| — | „Výběr z hroznů” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 24° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z hroznů” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 24° NM;

| — | „Výběr z bobulí” – seda võib valmistada üksnes valitud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z bobulí” – seda võib valmistada üksnes valitud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM;

| — | „Výběr z cibéb” – seda võib valmistada üksnes valitud väärishallitusega marjadest või üleküpsenud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 32° NM; |
| --- | --- |

—

„Výběr z cibéb” – seda võib valmistada üksnes valitud väärishallitusega marjadest või üleküpsenud marjadest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 32° NM;

| — | „Ledové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuri juures –7 °C või vähem ning mis on koristamise ja töötlemise käigus külmunud, kusjuures saadava viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 32° NM; |
| --- | --- |

—

„Ledové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuri juures –7 °C või vähem ning mis on koristamise ja töötlemise käigus külmunud, kusjuures saadava viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 32° NM;

| — | „Slámové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mida on enne töötlemist hoitud õlgedel või pillirool ning vajaduse korral ülesriputatuna ventileeritud ruumis vähemalt kolm kuud ning saadud viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM. |
| --- | --- |

—

„Slámové víno” – seda võib valmistada üksnes viinamarjadest, mida on enne töötlemist hoitud õlgedel või pillirool ning vajaduse korral ülesriputatuna ventileeritud ruumis vähemalt kolm kuud ning saadud viinamarjavirde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM.

Jakostní likérové víno

tšehhi

KPN

(3)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on valmistatud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; vein on valmistatud samas piirkonnas, kus viinamarjad on koristatud, vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele.

Zemské víno

tšehhi

KGT

(1)

Vein, mis on valmistatud Tšehhi Vabariigi territooriumil koristatud viinamarjadest, mis sobivad asjaomases piirkonnas kvaliteetveini valmistamiseks või mis kuuluvad sorti, mis esineb kohaldatavates õigusaktides loetletud sortide hulgas; kohaldatavate õigusaktide järgi võib veini märgistada üksnes kaitstud geograafilise tähisega; geograafilise tähisega veini valmistamiseks võib kasutada üksnes viinamarju, millest vein on valmistatud ja mille suhkrusisaldus on vähemalt 14° NM ja mis on koristatud geograafilises üksuses, mis on geograafilise tähise aluseks, ning vein vastab kehtivates õigusaktides sätestatud kvaliteedinõuetele; muude kui kehtivates õigusaktides nimetatud geograafiliste üksuste nime kasutamine on keelatud.

Víno originální certifikace (VOC või V.O.C.)

tšehhi

KPN

(1)

Vein peab olema toodetud veinipiirkonnas või sellest väiksemal territooriumil; tootja peab kuuluma ühendusse, mis on kehtivate sätete kohaselt volitatud andma luba kasutada originaalitõendiga veini nimetust; vein vastab vähemalt kehtivates õigusaktides kvaliteetveini suhtes sätestatud nõudmistele, vein vastab tingimustele, mis on sätestatud otsuses, millega reguleeritakse luba anda originaalitõendiga veini nimetust; lisaks peab vein vastama eri veinisortide suhtes kehtestatud nõuetele.

TAANI

Regional vin

taani

KGT

(1, 3, 4)

Vein või vahuvein, mis on valmistatud Taanis kehtivate riiklike sätete kohaselt. „Regional vin'i” suhtes on tehtud organoleptiline ja analüütiline uuring. Selle loomus ja omadused tulenevad osaliselt tootmispiirkonnast, kasutatavatest viinamarjadest ning tootjate ja veinivalmistaja oskustest.

SAKSAMAA

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), millele järgneb täiend:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

saksa

KPN

(1)

Üldine kategooria eritäiendiga veinide jaoks, mille virdel on teatav minimaalne tihedus ja mida ei ole rikastatud (ei šaptaliseeritud ega kangendatud kontsentreeritud viinamarjavirdega); nimetusele lisatakse üks järgmistest väljenditest:

| — | (Kabinett): Eritäiendiga kvaliteetveini (Prädikatswein) esimene kvaliteediaste; siia kuuluvad kerged ja peened veinid, mille virde tihedus sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast on kuni 67 kuni 85 Oechsle kraadi; |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Eritäiendiga kvaliteetveini (Prädikatswein) esimene kvaliteediaste; siia kuuluvad kerged ja peened veinid, mille virde tihedus sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast on kuni 67 kuni 85 Oechsle kraadi;

| — | (Spätlese): Eritäiendiga kvaliteetvein, mille virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 76 kuni 95 Oechsle kraadi; viinamarjad tuleb korjata hilja ning need peavad olema täielikult küpsenud; nendel veinidel on tugev maitse (mitte tingimata magus); |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Eritäiendiga kvaliteetvein, mille virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 76 kuni 95 Oechsle kraadi; viinamarjad tuleb korjata hilja ning need peavad olema täielikult küpsenud; nendel veinidel on tugev maitse (mitte tingimata magus);

| — | (Auslese): Vein on valmistatud eraldi valitud täielikult küpsenud viinamarjadest, mis võivad olla kontsentreeritud Botrytis cinerea kasutamise teel; virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 85 kuni 100 Oechsle kraadi; |
| --- | --- |

—

(Auslese): Vein on valmistatud eraldi valitud täielikult küpsenud viinamarjadest, mis võivad olla kontsentreeritud Botrytis cinerea kasutamise teel; virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 85 kuni 100 Oechsle kraadi;

| — | (Beerenauslese): Vein on valmistatud eraldi valitud ja tänu Botrytis cinerea (väärishallitus) kasutamisele kõrge suhkrukontsentratsiooniga täielikult küpsenud viinamarjadest; saagikoristus toimub tavaliselt mõni aeg pärast tavalist saagikoristust. Virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 110 kuni 125 Oechsle kraadi: veinid on väga magusad ja säilivad kaua; |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Vein on valmistatud eraldi valitud ja tänu Botrytis cinerea (väärishallitus) kasutamisele kõrge suhkrukontsentratsiooniga täielikult küpsenud viinamarjadest; saagikoristus toimub tavaliselt mõni aeg pärast tavalist saagikoristust. Virde tihedus on sõltuvalt viinamarjasordist ja piirkonnast 110 kuni 125 Oechsle kraadi: veinid on väga magusad ja säilivad kaua;

| — | (Trockenbeerenauslese): Eritäiendiga kvaliteetveini (Prädikatswein) kõrgeim aste, mille puhul virde tihedus on üle 150 Oechsle kraadi. Selle kategooria veinid on valmistatud hoolikalt valitud üleküpsenud viinamarjadest, mille mahl on Botrytis cinerea (väärishallitus) kasutamise aibl kontsentreeritud. Marjad on kuivatatud nagu rosinad. Sellisel teel tehtud vein on äärmiselt magus ja madala alkoholisisaldusega; |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): Eritäiendiga kvaliteetveini (Prädikatswein) kõrgeim aste, mille puhul virde tihedus on üle 150 Oechsle kraadi. Selle kategooria veinid on valmistatud hoolikalt valitud üleküpsenud viinamarjadest, mille mahl on Botrytis cinerea (väärishallitus) kasutamise aibl kontsentreeritud. Marjad on kuivatatud nagu rosinad. Sellisel teel tehtud vein on äärmiselt magus ja madala alkoholisisaldusega;

| — | (Eiswein): Selline vein peab olema valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud käreda pakasega, nii et temperatuur on alla –7° C; viinamarjad on pressitud külmunud olekus; ainulaadne kõrgeima kvaliteediga vein, mis on äärmiselt magus ja happeline. |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Selline vein peab olema valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud käreda pakasega, nii et temperatuur on alla –7° C; viinamarjad on pressitud külmunud olekus; ainulaadne kõrgeima kvaliteediga vein, mis on äärmiselt magus ja happeline.

Qualitätswein, millele võib vajaduse korral lisada: b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

saksa

KPN

(1)

Kindlaks määratud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein, mis on läbinud analüütilise ja organoleptilise uuringu ja mis vastab viinamarjade küpsuse nõuetele (viinamarjavirde tihedus / Oechsle kraadid).

Qualitätslikörwein, millele lisatakse: b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

KPN

(3)

Kindlaks määratud piirkonna kvaliteetliköörvein, mis on läbinud analüütilise ja organoleptilise uuringu ja mis vastab viinamarjade küpsuse nõuetele (viinamarjavirde tihedus / Oechsle kraadid).

Qualitätsperlwein, millele lisatakse: b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

KPN

(8)

Kindlaks määratud piirkonna kvaliteetpoolvahuvein, mis on läbinud analüütilise ja organoleptilise uuringu ja mis vastab viinamarjade küpsuse nõuetele (viinamarjavirde tihedus / Oechsle kraadid).

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

KPN

(4)

Kindlaks määratud piirkonna kvaliteetvahuvein.

Landwein

saksa

KGT

(1)

Veini kvaliteedi tagab suhteliselt kõrge virde tihedus.

Winzersekt (4)

saksa

KPN

(1)

Kvaliteetvahuvein, mis on valmistatud kindlas viinamarjakasvatuspiirkonnas veinist, mis on valmistatud selles samas viinamarjakasvatusettevõttes koristatud viinamarjadest; nimetus käib ka tootjarühma kohta.

KREEKA

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

kreeka

KPN

(1, 3, 4, 15, 16)

Piirkonna või asula nimi, mille puhul on haldusaktides ette nähtud võimalus kasutada seda järgmistele nõuetele vastava veini tähistamiseks:

| — | vein on toodetud viinamarjadest, mis kuuluvad Vitis vinifera liigi peamiste sortide hulka ja on koristatud asjaomases geograafilises piirkonnas, kusjuures tootmine toimub asjaomases piirkonnas; |
| --- | --- |

—

vein on toodetud viinamarjadest, mis kuuluvad Vitis vinifera liigi peamiste sortide hulka ja on koristatud asjaomases geograafilises piirkonnas, kusjuures tootmine toimub asjaomases piirkonnas;

| — | vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud madala saagikusega viinamarjaistandustest; |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud madala saagikusega viinamarjaistandustest;

| — | veini kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega. |
| --- | --- |

—

veini kvaliteet ja omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast koos sellele omaste looduslike tingimuste ja inimtegevusega.

[L.D. 243/1969 ja L.D. 427/76 veinitoodete edendamise ja kaitse kohta]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

kreeka

KPN

(3, 15)

Lisaks nõuetele, mis kehtivad ka „appellation d’origine de qualité supérieure'i” puhul, peavad siia kategooriasse kuuluvad veinid vastama järgmistele nõuetele:

| — | vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud tähtsamatest, madala saagikusega viinamarjaistandustest, kus pinnas vastab kvaliteetveini valmistamisele esitatavatele nõuetele, |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud tähtsamatest, madala saagikusega viinamarjaistandustest, kus pinnas vastab kvaliteetveini valmistamisele esitatavatele nõuetele,

| — | vein vastab teatavatele nõuetele seoses viinamarjaistanduste pügamissüsteemi ja virde minimaalse suhkrusisaldusega. |
| --- | --- |

—

vein vastab teatavatele nõuetele seoses viinamarjaistanduste pügamissüsteemi ja virde minimaalse suhkrusisaldusega.

[L.D. 243/1969 ja L.D. 427/76 veinitoodete edendamise ja kaitse kohta]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

kreeka

KPN

(3)

Vein, mis kuulub „appellation d'origine contrôlée” või „appellation d’origine de qualité supérieure'i” kategooriasse ja vastab järgmistele nõuetele:

| — | vein on valmistatud viinamarjavirdest, mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud viinamarjavirdest, mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti,

| — | veini tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti, aga mitte üle 22 mahuprotsendi, |
| --- | --- |

—

veini tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti, aga mitte üle 22 mahuprotsendi,

| — | veini üldalkoholisisaldus ei ületa 17,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

veini üldalkoholisisaldus ei ületa 17,5 mahuprotsenti.

[L.D. 212/1982 Päritolunimetusega „Samos” veini registreerimise kohta]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

kreeka

KPN

(3, 15, 16)

Vein, mis kuulub „appellation d'origine contrôlée” või „appellation d’origine de qualité supérieure'i” kategooriasse ja vastab järgmistele nõuetele:

| — | vein on valmistatud viinamarjadest, mis on jäetud päikese kätte või varju, |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud viinamarjadest, mis on jäetud päikese kätte või varju,

| — | vein on valmistatud ilma rikastamata, |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud ilma rikastamata,

| — | veini naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 17 mahuprotsenti (või suhkrusisaldus vähemalt 300 grammi liitri kohta). |
| --- | --- |

—

veini naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 17 mahuprotsenti (või suhkrusisaldus vähemalt 300 grammi liitri kohta).

[L.D. 212/1982 Päritolunimetusega „Samos” veini registreerimise kohta]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

kreeka

KGT

(1)

Vein on valmistatud eranditult Kreeka geograafilisel territooriumil ja lisaks:

| — | on veinide puhul, mis kannavad traditsioonilist nimetust „Retsina”, virret töödeldud Süüria männi vaiguga, |
| --- | --- |

—

on veinide puhul, mis kannavad traditsioonilist nimetust „Retsina”, virret töödeldud Süüria männi vaiguga,

| — | on veinid, mis kannavad traditsioonilist nimetust „Verntea”, valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud Zakynthose saarel ja vastavad teatavatele tingimustele seoses viinamarjasortide, istanduste hektarisaagi ja virde suhkrusisaldusega. |
| --- | --- |

—

on veinid, mis kannavad traditsioonilist nimetust „Verntea”, valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud Zakynthose saarel ja vastavad teatavatele tingimustele seoses viinamarjasortide, istanduste hektarisaagi ja virde suhkrusisaldusega.

[P.D. 514/1979 vaiguveinide tootmise, kontrolli ja kaitse kohta ning M.D. 397779/92 väljendi „Verntea Traditional Designation of Zakynthos” kasutamise tingimuste kohta]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

kreeka

KGT

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Piirkonna või asula nimi, mille puhul on haldusaktides ette nähtud võimalus kasutada seda järgmistele nõuetele vastava veini tähistamiseks:

| — | veini mingi omadus, maine või muu tunnus tuleneb peamiselt päritolust, |
| --- | --- |

—

veini mingi omadus, maine või muu tunnus tuleneb peamiselt päritolust,

| — | vähemalt 85 % kasutatavatest viinamarjadest tuleb eranditult asjaomasest geograafilisest piirkonnast ja veini valmistamine leiab aset asjaomases geograafilises piirkonnas, |
| --- | --- |

—

vähemalt 85 % kasutatavatest viinamarjadest tuleb eranditult asjaomasest geograafilisest piirkonnast ja veini valmistamine leiab aset asjaomases geograafilises piirkonnas,

| — | kasutatakse viinamarjasorte, mis on asjaomase piirkonna jaoks ette nähtud, |
| --- | --- |

—

kasutatakse viinamarjasorte, mis on asjaomase piirkonna jaoks ette nähtud,

| — | viinamarjad on koristatud viinamarjaistandustest, mille pinnas sobib madala saagikusega tootmiseks, |
| --- | --- |

—

viinamarjad on koristatud viinamarjaistandustest, mille pinnas sobib madala saagikusega tootmiseks,

| — | igal üksikul juhul on kindlaks määratud naturaalne ja tegelik alkoholisisaldus. |
| --- | --- |

—

igal üksikul juhul on kindlaks määratud naturaalne ja tegelik alkoholisisaldus.

[C.M.D. 392169/1999 Üldeeskirjad mõiste „vin de pays” kasutamise kohta lauaveinide tähistamisel, aktiga C.M.D. 321813/2007 muudetud kujul].

HISPAANIA

Denominación de origen (DO)

hispaania

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Piirkonna, ala, asula või koha nimi, mille suhtes on haldusaktides ette nähtud võimalus kasutada seda järgmistele nõuetele vastava veini tähistamiseks:

| — | vein on valmistatud selles piirkonnas, alal, asulas või kohas seal kasvanud viinamarjadest, |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud selles piirkonnas, alal, asulas või kohas seal kasvanud viinamarjadest,

| — | veinil on tänu päritolule suur kaubanduslik maine, |
| --- | --- |

—

veinil on tänu päritolule suur kaubanduslik maine,

| — | veini omapära ja tunnused tulenevad eranditult või peamiselt geograafilistest teguritest, sealhulgas looduslikest tingimustest ja inimtegevusest. |
| --- | --- |

—

veini omapära ja tunnused tulenevad eranditult või peamiselt geograafilistest teguritest, sealhulgas looduslikest tingimustest ja inimtegevusest.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, muud õiguslikud nõuded on sätestatud eespool nimetatud ja muudes aktides)

Tšiili

Denominación de origen calificada (DOCa)

hispaania

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Kategooriasse „denominación de origen calificada” kuuluv vein vastab lisaks kategooria „denominación de origen” nõuetele veel järgmistele nõuetele:

| — | vein on kuulunud kategooriasse „denominación de origen” vähemalt kümme aastat, |
| --- | --- |

—

vein on kuulunud kategooriasse „denominación de origen” vähemalt kümme aastat,

| — | sellisel viisil kaitstud tooteid turustavad üksnes villitult veinivalmistusettevõtted, mis on registreeritud ja asuvad asjaomases geograafilises piirkonnas, |
| --- | --- |

—

sellisel viisil kaitstud tooteid turustavad üksnes villitult veinivalmistusettevõtted, mis on registreeritud ja asuvad asjaomases geograafilises piirkonnas,

| — | piirkond, kus on lubatud asjaomase päritolunimetusega veini toota, on kaardil haldusüksuste kaupa kindlaks määratud. |
| --- | --- |

—

piirkond, kus on lubatud asjaomase päritolunimetusega veini toota, on kaardil haldusüksuste kaupa kindlaks määratud.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, muud õiguslikud nõuded on sätestatud eespool nimetatud ja muudes aktides)

Vino de calidad con indicación geográfica

hispaania

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud teatud piirkonnas, alal, asulas või kohas seal kasvanud viinamarjadest ning veini mingi omadus, maine või tunnusjooned tulenevad geograafilistest teguritest või inimtegevusest või mõlemast ning on seotud viinamarjade kasvatamise, veini valmistamise või laagerdamisega. Sellist veini tähistatakse väljendiga „vino de calidad de”, millele järgneb asjaomase piirkonna, ala, asula või koha nimi, kus see on valmistatud.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, muud õiguslikud nõuded on sätestatud eespool nimetatud ja muudes aktides)

Vino de pago

hispaania

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Märgib eriliste pinnaseomaduste ja mikrokliima poolest väljapaistvat kohta või põllumaad, mis erineb ümberkaudsetest aladest ja on tuntud, kusjuures nime tuntus on seotud sellega, et seal kasvatatakse viinamarju, millest valmistatakse eriliste omaduste ja tunnusjoontega veini, ning mille piirid on kindlaks määratud pädeva asutuse poolt vastavalt piirkonna iseärasustele kehtestatud eeskirjadega. Selle piirid ei tohi kattuda haldusüksuse või haldusüksuste (kui haldusüksusi, mille territooriumil asjaomane koht või põllumaa on, on rohkem kui üks) piiridega ega neid ületada. Veini valmistamisega seotud tuntusest võib rääkida juhul, kui „pago” nime on kasutatud sellelt saadud veini turustamiseks tavapäraselt vähemalt viie aasta jooksul. Kõik viinamarjad, mida kasutatakse „vino de pago” valmistamiseks, peavad olema pärit asjaomasest pagost ning vein peab olema valmistatud, ladustatud ja vajaduse korral laagerdatud muudest veinidest eraldi.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, muud nõuded on sätestatud eespool nimetatud ja muudes aktides)

Vino de pago calificado

hispaania

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Juhul kui kogu pago territoorium on mõne kaitstud päritolunimetuse suhtes kindlaks määratud piirkonna osa, võib selle tähistamiseks kasutada väljendit „vino de pago calificado”, kui vein vastab asjaomase päritolunimetuse puhul kehtestatud nõuetele ja on selles piirkonnas registreeritud.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, muud õiguslikud nõuded on sätestatud eespool nimetatud ja muudes aktides)

Vino de la tierra

hispaania

KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Traditsioonilise nimetuse „vino de la tierra” kasutamise tingimused (koos geograafilise tähisega):

| 1. | Artiklis 1 osutatud geograafilisi tähiseid käsitlevates aktides tuleb täpsustada vähemalt järgmised üksikasjad:






  a) | veini kategooria või kategooriad, mille puhul nimetust kasutatakse, |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklis 1 osutatud geograafilisi tähiseid käsitlevates aktides tuleb täpsustada vähemalt järgmised üksikasjad:

a)

veini kategooria või kategooriad, mille puhul nimetust kasutatakse,

| b) | kasutatava geograafilise tähise nimekuju, |
| --- | --- |

b)

kasutatava geograafilise tähise nimekuju,

| c) | geograafilise piirkonna täpsed piirid, |
| --- | --- |

c)

geograafilise piirkonna täpsed piirid,

| d) | kasutatavad viinamarjasordid, |
| --- | --- |

d)

kasutatavad viinamarjasordid,

| e) | kõnealust nimetust kandvate eri kategooriate veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus, |
| --- | --- |

e)

kõnealust nimetust kandvate eri kategooriate veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus,

| f) | viide organoleptilistele omadustele, |
| --- | --- |

f)

viide organoleptilistele omadustele,

| g) | asjaomaste veinide kontrollimise viisi (kas riigi- või eraasutuse poolt). |
| --- | --- |

g)

asjaomaste veinide kontrollimise viisi (kas riigi- või eraasutuse poolt).

| 2. | Geograafilist tähist võib kasutada eri piirkondadest koristatud viinamarjadest valmistatud veini segu puhul, kui vähemalt 85 % viinamarjadest on koristatud piirkonnas, mille nime vein kannab. |
| --- | --- |

2.

Geograafilist tähist võib kasutada eri piirkondadest koristatud viinamarjadest valmistatud veini segu puhul, kui vähemalt 85 % viinamarjadest on koristatud piirkonnas, mille nime vein kannab.

(Seadus 24/2003 viinamarjade ja veini kohta, dekreet 1126/2003)

Vino dulce natural

hispaania

KPN

(3)

(Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa B osa punkt 6)

Vino Generoso

hispaania

KPN

(3)

(Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa B osa punkt 8)

Tšiili

Vino Generoso de licor

hispaania

KPN

(3)

(Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa B osa punkt 10)

FRANCE

Appellation d'origine contrôlée

prantsuse

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Haldusüksuse nimi, mida kasutatakse seal valmistatud veini tähistamiseks, kusjuures veini omapära ja tunnused tulenevad peamiselt või terviklikult asjaomasest geograafilisest piirkonnast, sealhulgas sellele omastest looduslikest tingimustest ja inimtegevusest, toode on laialdaselt tuntud ning selle tootmise suhtes kohaldatakse kontrollimenetlust, mis koosneb sidusrühmade identifitseerimisest, tootmistingimuste ja toodangu kontrollimisest.

Alžeeria

Šveits

Tuneesia

Appellation [...] contrôlée

prantsuse

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

prantsuse

Vin doux naturel

prantsuse

KPN

(3)

Kangendatud vein, st vein, mille alkoholkäärimine on katkestatud neutraalse veinialkoholi lisamise teel. Sel viisil suurendatakse veini alkoholisisaldust, säilitades enamuse viinamarjades looduslikult sisalduvast suhkrust.

Sõltuvalt sellest, kas tegu on valge, roosa või punase veiniga, toimub kangendamine alkoholkäärimise kindlas etapis, vajaduse korral koos matsereerimisega.

Vin de pays

prantsuse

KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Geograafilise tähisega veinid, mis vastavad kehtivates aktides sätestatud tootmistingimustele, millega kehtestatakse muu hulgas maksimaalne saagikus, minimaalne alkoholisisaldus, viinamarjasort ja ranged analüütilised nõuded.

ITAALIA

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

itaalia

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

„Denominazone di origine controllata” tähistab geograafilist viinamarjakasvatuspiirkonda, mida iseloomustab eriline toodang, ning seda kasutatakse tuntud kvaliteetveini märgistuses, kui veini omadused tulenevad geograafilisest keskkonnast ja inimtegevusest. Asjaomases seaduses nähakse ette, et Itaalias võib päritolunimetuse väljendamisel kasutada lühendit „D.O.C.”, mis viitab eelnimetatud kõrge kvaliteediga ja traditsioonilise päritoluga veinile.

[Seadus nr 164, 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

saksa

Kontrolirano poreklo

sloveeni

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

itaalia

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Sama, mis D.O.C., kuid sisaldab veel sõna „garantita”, mistõttu kasutatakse seda veinide juures, mis on eriti hinnatavad ning mille puhul on vähemalt viie aasta jooksul olnud õigus kasutada tavalist päritolunimetust. Neid turustatakse kuni 5-liitristes mahutites, mis viseeritakse valitsuse märgiga, et suurendada tarbijate kindlustunnet.

[Seadus nr 164, 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

saksa

Kontrolirano in garantirano poreklo

sloveeni

Vino dolce naturale

itaalia

KPN

(1, 3, 11, 15)

Traditsiooniline nimetus, mida kasutatakse mõnede kuivatatud viinamarjadest valmistatud ja kõrge looduslikku päritolu jääksuhkru sisaldusega veinide (kangendamata) kirjeldamiseks ja klassifitseerimiseks.

Nimetuse kasutus on sätestatud kehtivates veini käsitlevates õigusaktides.

Indicazione geografica tipica (IGT)

itaalia

KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

10. veebruari 1992. aasta seaduse nr 164 kohaselt kasutatav nimetus, mis tähistab veinide geograafilist päritolu, kusjuures selle kasutamine eeldab, et veini iseloom ja kvaliteet on seotud viinamarjade kasvupiirkonnaga.

Landwein

saksa

Vin de pays

prantsuse

Deželna oznaka

sloveeni

KÜPROS

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Controlled Designation of Origin)

kreeka

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Tähistab kaitstud päritolunimetusega veine.

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.4.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

kreeka

KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Tähistab kaitstud geograafilise tähisega veine.

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUKSEMBURG

Crémant de Luxembourg

prantsuse

KPN

(4)

[Valitsuse 4. jaanuari 1991. aasta määrus] Veini tootmisel tuleb kinni pidada järgmistest nõuetest:

| — | viinamarjad tuleb koristada käsitsi ja need tuleb Crémant'i valmistamiseks eraldi selekteerida; |
| --- | --- |

—

viinamarjad tuleb koristada käsitsi ja need tuleb Crémant'i valmistamiseks eraldi selekteerida;

| — | kuvees kasutatavad veinid peavad vastama kvaliteetveinide kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

—

kuvees kasutatavad veinid peavad vastama kvaliteetveinide kvaliteedinõuetele;

| — | vein on valmistatud tervetest viinamarjadest pressitud virdest, kusjuures valgete ja roosade vahuveinide puhul ei tohi 150 kg viinamarjade kohta saadud virde kogus ületa 100 liitrit; |
| --- | --- |

—

vein on valmistatud tervetest viinamarjadest pressitud virdest, kusjuures valgete ja roosade vahuveinide puhul ei tohi 150 kg viinamarjade kohta saadud virde kogus ületa 100 liitrit;

| — | see peab olema traditsioonilisel meetodil pudelis kääritatud; |
| --- | --- |

—

see peab olema traditsioonilisel meetodil pudelis kääritatud;

| — | maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 150 mg/l; |
| --- | --- |

—

maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 150 mg/l;

| — | süsinikdioksiidi ülerõhk ei tohi 20 °C juures olla vähem kui 4 atmosfääri; |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi ülerõhk ei tohi 20 °C juures olla vähem kui 4 atmosfääri;

| — | suhkrusisaldus on alla 50 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus on alla 50 g/l.

Marque nationale, millele lisatakse:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

prantsuse

KPN

(1, 4)

(W):

„Marque nationale Moselle luxembourgeoise” (Riiklik märge päritolutähisega veinidele) kehtestati valitsuse 12. märtsi 1935. aasta määrusega. Väljend „Marque nationale – appellation contrôlée” neljakandilisel sildil, mis on kinnitatud pudeli tagaküljele, kinnitab, et riik on veini tootmist ja kvaliteeti kontrollinud. Selle annab välja Marque nationale'i amet. Seda nimetust saavad taotleda üksnes Luksemburgist pärit veinid, mida ei ole segatud mujalt pärit veiniga ning mis vastavad riiklikele ja Euroopa tasandi nõuetele. Samuti tuleb sellise tähisega veini turustada pudelis ning viinamarjad peavad olema kasvanud ja veiniks töödeldud Luxemburgi viinamarjakasvatuspiirkonnas. Veini kohta tehakse korrapäraselt analüütilisi ja organoleptilisi uuringuid.

(SW):

Vahuveinide „Marque nationale” kehtestati Luksemburgis valitsuse 18. märtsi 1988. aasta määrusega, milles on ette nähtud, et:

| — | vahuvein peab olema valmistatud eranditult veinist, mis klassifitseerub Luksemburgi kvaliteetveiniks; |
| --- | --- |

—

vahuvein peab olema valmistatud eranditult veinist, mis klassifitseerub Luksemburgi kvaliteetveiniks;

| — | see vastab riiklikes ja Euroopa tasandi aktides sätestatud kvaliteedikriteeriumitele; |
| --- | --- |

—

see vastab riiklikes ja Euroopa tasandi aktides sätestatud kvaliteedikriteeriumitele;

| — | selle tootmine on riigi kontrolli all. |
| --- | --- |

—

selle tootmine on riigi kontrolli all.

UNGARI

Minőségi bor

ungari

KPN

(1)

Tähendab „kvaliteetvein” ja sellega tähistatakse kaitstud päritolunimetusega veine.

Védett eredetű bor

ungari

KPN

(1)

Tähistab kaitstud päritolunimetusega veini.

Tájbor

ungari

KGT

(1)

Tähendab „maakonnavein” ja sellega tähistatakse kaitstud geograafilise tähisega veine.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

malta

KPN

(1)

[Government Gazette nr. 17965, 5. september 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

malta

KGT

(1)

[Government Gazette nr. 17965, 5. september 2006]

MADALMAAD

Landwijn

hollandi

KGT

(1)

Viinamarjad on koristatud ja vein on valmistatud Madalmaade territooriumil. Sildil võib viidata provintsile, kus viinamarjad on koristatud. Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus peab olema 6,5 % või rohkem. Sellise veini tootmiseks tuleb kasutada Madalmaade riiklikus viinamarjasortide loendis nimetatud viinamarjasorte.

AUSTRIA

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

ladina

KPN

(1)

Sellise nimetusega kvaliteetvein peab vastama regionaalse komitee kehtestatud nõuetele (sordid, maitse, alkoholisisaldus jne)

Prädikatswein, millele vajaduse korral järgneb järgmine täiend:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

saksa

KPN

(1)

Tegemist on kvaliteetveiniga, mille eri kategooriad määratakse kindlaks viinamarjade loodusliku suhkrusisalduse ja korjetingimuste järgi. Kangendamine ja magustamine ei ole lubatud.

Ausbruch/Ausbruchwein: Valmistatud üleküpsenud ja botrytisega nakatunud viinamarjadest, mille minimaalne looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 27° Klosterneuburger Mostwaage järgi (KMW); ekstraktsiooni parandamiseks võib lisada värsket virret või veini.

Auslese/Auslesewein: Valmistatakse hoolikalt valitud viinamarjadest, mille suhkrusisaldus on 21° KMW.

Beerenauslese/Beerenauslesewein: Valmistatud üleküpsenud ja/või botrytisega nakatunud viinamarjadest, mille minimaalne looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 25° KMW.

Kabinett/Kabinettwein: Valmistatakse täielikult küpsenud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: Viinamarjad peavad enne pressimist olema vähemalt kolme kuu jooksul looduslikul teel pillirool või õlgedel kuivanud; suhkrusisaldus peab olema vähemalt 25° KMW.

Spätlese/Spätlesewein: Valmistatakse täielikult küpsenud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: Viinamarjad peavad olema suuremalt jaolt botrytisega nakatatud ning looduslikult kokku tõmbunud ning nende suhkrusisaldus peab olema vähemalt 30° KMW.

Eiswein: Viinamarjad peavad olema koristamise ja pressimise ajal looduslikult külmunud ning virde suhkrusisalds peab olema vähemalt 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, millele vajaduse korral järgneb järgmine täiend:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

saksa

KPN

(1)

Vein peab olema valmistatud kindlatest viinamarjasortidest ja täielikult küpsenud viinamarjadest, nii et minimaalne suhkrusisaldus on 15° KMW ja maksimaalne saagikus 6 750 l/ha. Veini võib turustada ainult kvaliteetveini kontrollnumbriga varustatult.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

saksa

KGT

(1)

Vein peab olema valmistatud kindlatest viinamarjasortidest ja täielikult küpsenud viinamarjadest, nii et minimaalne suhkrusisaldus on 14° KMW ja maksimaalne saagikus 6 750 l/ha.

PORTUGAL

Denominação de origem (D.O.)

portugali

KPN

(1, 3, 4, 8)

Piirkonna või koha geograafiline nimi või traditsiooniline nimetus, millega vajaduse korral seondub geograafiline päritolu, ning millega tähistatakse selles piirkonnas või kohas kasvanud viinamarjadest valmistatud veini, mille omapära ja tunnused tulenevad suures osas või terviklikult geograafilistest teguritest, sealhulgas looduslikest tingimustest ja inimtegevusest, ning mille tootmine toimub kindlaks määratud piirkonnas või asjaomases geograafilises piirkonnas.

[Decreto-Lei nr 212/2004, 23.8.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

portugali

KPN

(1, 3, 4, 8)

Päritolunimetusega veinitoodete märgistuses võib kasutada järgmisi väljendeid: „Denominação de Origem Controlada” või „DOC”.

[Decreto-Lei nr 212/2004, 23.8.2004]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

portugali

KPN

(1, 3, 4, 8)

Riigi, piirkonna või koha nimi või traditsiooniline nimetus, millega vajaduse korral seondub geograafiline päritolu, ning millega tähistatakse veini, mille valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on, kui tegemist on piirkonna või kohaga, koristatud vähemalt 85 % ulatuses kõnealuses kohas või piirkonnas, eeldusel et veini maine, mõni omadus või muu tunnus tuleneb peamiselt geograafilisest päritolust ning veini tootmine toimub kõnesolevas kohas või piirkonnas.

[Decreto-Lei nr 212/2004, 23.8.2004]

Vinho doce natural

portugali

KPN

(3)

Kõrge suhkrusisaldusega vein, mis on tehtud hiliskorje või väärishallitusega nakatunud marjadest.

[Portaria nr 166/1986, 26.6.1986]

Vinho generoso

portugali

KPN

(3)

Liköörvein, mida on traditsiooniliselt toodetud Douro, Madeira, Setúbali ja Carcavelose piirkonnas ning mida kutsutakse vastavalt järgmiste nimedega: Vinho do Porto või Porto või nimetuse tõlge muusse keelde, Vinho da Maderia või Madeira või nimetuse tõlge muusse keelde, Moscatel de Setúbal või Setúbal ja Carcavelos.

[Decreto-Lei nr 166/1986, 26.6.1986]

Vinho regional

portugali

KGT

(1)

Geograafilise tähisega veinitoodete märgistuses võib kasutada järgmisi väljendeid: „Vinho Regional” või „Vinho da Região de”.

[Decreto-Lei nr 212/2004, 23.8.2004]

RUMEENIA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), millele järgneb:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

rumeenia

KPN

(1, 3, 8, 15, 16)

Päritolunimetusega veinid, mis peavad olema valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud kindlaks määratud piirkonnas, mida iseloomustavad teatavad ilmastiku-, pinnase- ja päikesevalguse juurdepääsu omadused, mis soodustavad toote kvaliteeti; samuti peavad veinid vastama järgmistele nõuetele:

| a) | viinamarjad, millest vein on valmistatud, pärinevad eranditult kindlaks määratud geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- |

a)

viinamarjad, millest vein on valmistatud, pärinevad eranditult kindlaks määratud geograafilisest piirkonnast;

| b) | veini tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

veini tootmine toimub kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| c) | veini omapära ja tunnused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast, sealhulgas sellele omastest looduslikest tingimustest ja inimtegevusest; |
| --- | --- |

c)

veini omapära ja tunnused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast, sealhulgas sellele omastest looduslikest tingimustest ja inimtegevusest;

| d) | vein on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki. |
| --- | --- |

d)

vein on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki.

Vastavalt viinamarjade küpsusastmele ja saagi kvaliteediomadustele klassifitseeritakse päritolunimetusega veine järgmisel viisil:

| a) | DOC – CMD – päritolunimetusega vein, mis on saadud täielikult küpsenud viinamarjadest; |
| --- | --- |

a)

DOC – CMD – päritolunimetusega vein, mis on saadud täielikult küpsenud viinamarjadest;

| b) | DOC – CT – päritolunimetusega vein, mis on saadud hiliskorje viinamarjadest; |
| --- | --- |

b)

DOC – CT – päritolunimetusega vein, mis on saadud hiliskorje viinamarjadest;

DOC – CIB – päritolunimetusega vein, mis on saadud väärishallitusega viinamarjadest.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

rumeenia

KPN

(5, 6)

Kaitstud päritolunimetusega vahuvein, mis on toodetud viinamarjadest, mis on kasvatatud kindlates viinamarjaistandustes, kus toormaterjalina kasutatav vein on valmistatud, ning mille edasine turustuseelne menetlemine on toimunud lubatud alal.

Vin cu indicație geografică

rumeenia

KGT

(1, 4, 9, 15, 16)

Geograafilise tähisega vein, mis on valmistatud kindlaks määratud piirkonna kindlates viinamarjaistandustes kasvatatud viinamarjades, ning vastab järgmistele tingimustele:

| a) | veini mingi kindel omadus, maine või tunnus tuleneb sellest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- |

a)

veini mingi kindel omadus, maine või tunnus tuleneb sellest geograafilisest piirkonnast;

| b) | vähemalt 85 % veini valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 85 % veini valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest pärinevad eranditult kõnealusest geograafilisest piirkonnast;

| c) | vein on valmistatud kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

c)

vein on valmistatud kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| d) | vein on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka. |
| --- | --- |

d)

vein on saadud viinamarjasortidest, mis kuuluvad Vitis vinifera liiki või Vitis vinifera liikide ja muude perekonna Vitis liikide ristandite hulka.

Viinamarjakasvatusvööndis B toodetud veinide puhul peab tegelik alkoholisisaldus olema vähemalt 9,5 mahuprotsenti ning viinamarjakasvatusvööndites CI ja CII toodetud veinide puhul 10 mahuprotsenti. Üldalkoholisisaldus ei tohi ületada 15 mahuprotsenti.

SLOVEENIA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), millele vajaduse korral lisatakse Mlado vino

sloveeni

KPN

(1)

Vein on valmistatud täielikult küpsenud viinamarjadest ning selle naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti (viinamarjakasvatusvööndi CII puhul vähemalt 9,5 %) ja maksimaalne saagikus 8 000 l/ha. Samuti on kohustuslik analüütiline ja organoleptiline uuring.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

sloveeni

KPN

(1)

Vein, mis on saadud kahekordsel kääritamisel ja mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, nii et kuvee üldalkoholisisaldus ei ole alla 9 mahuprotsendi.

Penina

sloveeni

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

sloveeni

KPN

(1)

Kvaliteetveinidele esitatavad tingimused on kehtestatud ministri käskkirjaga, mis on antud ekspertide üksikasjaliku aruande põhjal (sordid, alkoholisisaldus, saagikus jne).

Renome

sloveeni

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), millele vajaduse korral lisatakse:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

sloveeni

KPN

(1)

Vein peab olemas valmistatud kindlatest viinamarjasortidest ja täielikult küpsenud viinamarjadest, nii et minimaalne sukrusisaldus on 83 Oechsle kraadi KMW ja maksimaalne saagikus 8 000 l/ha. Rikastamine, magustamine, hapestamine ja hapetustamine ei ole lubatud. Samuti on kohustuslik analüütiline ja organoleptiline uuring.

Pozna trgatev: valmistatud üleküpsenud ja/või botrytisega nakatunud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 92 Oechsle kraadi;

Izbor: valmistatud üleküpsenud ja botrytisega nakatunud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 108 Oechsle kraadi;

Jagodni izbor: valmistatud üleküpsenud ja/või botrytisega nakatunud valitud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 128 Oechsle kraadi;

Suhi jagodni izbor: valmistatud üleküpsenud ja/või botrytisega nakatunud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 154 Oechsle kraadi;

Ledeno vino: viinamarjad peavad olema koristamise ja pressimise ajal looduslikult külmunud ning nende suhkrusisaldus peab olema vähemalt 128 Oechsle kraadi.

Arhivsko vino (arhiva): valmistatakse täielikult küpsenud viinamarjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 83 Oechsle kraadi;

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): viinamarju tuleb enne pressimist pillirool või õlgedel kuivatada.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

sloveeni

KPN

(1)

Vein, mis on saadud kahekordsel alkoholkääritamisel ja mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti, nii et kuvee üldalkoholisisaldus ei ole alla 9,5 mahuprotsendi.

Penina

sloveeni

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), millele vajaduse korral lisatakse väljend Mlado vino

sloveeni

KGT

(1)

Vein on valmistatud täielikult küpsenud viinamarjadest, nii et tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 8,5 mahuprotsenti ja maksimaalne saagikus 12 000 l/ha. Samuti on kohustuslik analüütiline ja organoleptiline uuring.

SLOVAKKIA

Akostné víno

slovaki

KPN

(1)

Vein, mille riiklik kontrolliasutus on liigitanud kvaliteetveiniks või kvaliteedimärgiga veiniks, peab olema tehtud viinamarjadest, mille naturaalne suhkrusisaldus on vähemalt 16° NM, ei tohi ületada saagikuse piirmäära ning peab vastama erieeskirjades ette nähtud kvaliteedinõuetele.

Akostné víno s prívlastkom, millele lisatakse:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľovývýber |
| --- | --- |

—

Bobuľovývýber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L'adový zber |
| --- | --- |

—

L'adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

slovaki

KPN

(1)

Vein, mille riiklik kontrolliasutus on liigitanud täiendiga kvaliteetveiniks, peab vastama erieeskirjades ette nähtud kvaliteedinõuetele, ei tohi ületada saagikuse piirmäära, enne veinivalmistamist kontrollib riikliku kontrolliasutuse töötaja viinamarjade sorti, päritolu, looduslikku suhkrusisaldust, kaalu ja sanitaaromadusi; jälgitakse ka, et ei suurendataks loomulikku alkoholisisaldust ega reguleeritaks jääksuhkru hulka.

Akostné víno s prívlastkom jaguneb järgmiselt:

| — | kabinetné víno valmistatakse täielikult küpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno valmistatakse täielikult küpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 19° NM,

| — | neskorý zber valmistatakse täielikult küpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber valmistatakse täielikult küpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM,

| — | výber z hrozna valmistatakse täielikult küpsenud ja hoolikalt valitud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 23° NM, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna valmistatakse täielikult küpsenud ja hoolikalt valitud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 23° NM,

| — | bobuľový výber valmistatakse käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, nii et tooreks jäänud ja kahjustatud marjad eemaldatakse käsitsi, ning marjade looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber valmistatakse käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, nii et tooreks jäänud ja kahjustatud marjad eemaldatakse käsitsi, ning marjade looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 26° NM,

| — | hrozienkový výber valmistatakse eranditult käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber valmistatakse eranditult käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 28° NM,

| — | cibébový výber valmistatakse eranditult käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 28° NM, ja marjad on nakatunud Botrytis cinerea P.-ga, |
| --- | --- |

—

cibébový výber valmistatakse eranditult käsitsi koristatud üleküpsenud marjadest, mille looduslik suhkrusisaldus on vähemalt 28° NM, ja marjad on nakatunud Botrytis cinerea P.-ga,

| — | ľadové víno valmistatakse temperatuuril alla –7° C koristatud viinamarjadest, mis on korisatmise ja töötlemise käigus külmunud; saadava virde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM, |
| --- | --- |

—

ľadové víno valmistatakse temperatuuril alla –7° C koristatud viinamarjadest, mis on korisatmise ja töötlemise käigus külmunud; saadava virde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 27° NM,

| — | slamové víno valmistatakse korralikult küpsenud viinamarjadest, mida enne töötlemist hoitakse vähemalt kolm kuud õlgedel või pilliroomattidel või võimaluse korral nööridele riputatult, ning saadud virde suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM. |
| --- | --- |

—

slamové víno valmistatakse korralikult küpsenud viinamarjadest, mida enne töötlemist hoitakse vähemalt kolm kuud õlgedel või pilliroomattidel või võimaluse korral nööridele riputatult, ning saadud virde suhkrusisaldus on vähemalt 27° NM.

Esencia

slovaki

KPN

(1)

Vein on valmistatud Tokajská vinohradnícka oblasti kindlatest viinamarjaistandustest koristatud hallitanud viinamarjadest loomulikul teel eraldunud virde aeglase kääritamise teel. „Esencia” sisaldab suhkrut vähemalt 450 grammi liitri kohta ja suhkruvaba ekstrakti vähemalt 50 grammi liitri kohta. Veini laagerdatakse vähemalt kolm aastat, millest vähemalt kaks puust vaadis.

Forditáš

slovaki

KPN

(1)

Vein on valmistatud Tokajská vinohradnícka oblasti kindlatest viinamarjaistandustest koristatud ühe aastakäigu viinamarjadest saadud ning väärishallitusega viinamarjade pressimisjäägile valatud virde või veini alkoholkääritamise teel. Veini laagerdatakse vähemalt kaks aastat, millest vähemalt üks puust vaadis.

Mášláš

slovaki

KPN

(1)

Vein on valmistatud Tokajská vinohradnícka oblasti kindlatest viinamarjaistandustest koristatud ühe aastakäigu viinamarjadest saadud ning Samorodné või Výber'i settele valatud virde või veini alkoholkääritamise teel. Veini laagerdatakse vähemalt kaks aastat, millest vähemalt üks puust vaadis.

Pestovateľský sekt (5)

slovaki

KPN

(4)

Veini tootmistingimused vastavad üldistele kvaliteetveinide tootmise tingimustele, kuid lisaks peab veini valmistamise viimane etapp toimuma asjaomase viinamarjakasvataja juures. Kuvee osad peavad olema pärit ühest viinamarjakasvatuspiirkonnast.

Samorodné

slovaki

KPN

(1)

Vein, mis on toodetud Tokaj viinamarjasortide alkoholkääritamisel Tokajská vinohradnícka oblasti kindlatest viinamarjaistandustest, kui väärishallitusega viinamarjade (cibebas) jaoks pole tingimused soodsad. Veini võib ringlusesse lasta pärast kaheaastast laagerdumist, millest vähemalt üks aasta puidust vaadis.

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

slovaki

KPN

(4)

Viinamarjakasvatuspiirkondade viinamarjaistandustes kasvatatud viinamarjade ühekordse või kahekordse kääritamise tulemusel saadud vahuvein, mis on valmistatud eranditult viinamarjakasvatuspiirkonnas, kus viinamarjad on koristatud, või sellega vahetult piirnevas piirkonnas, ning veini tootmine vastab kvaliteetvahuveini tootmise tingimustele.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

slovaki

KPN

(1)

Vein on valmistatud väärishallitusega viinamarjadele valatud virde alkoholkääritamisel, kusjuures virde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 21° NM ning viinamarjad peavad pärinema Tokajská vinohradnícka oblasti kindlast viinamarjaistandustest, või väärishallitusega viinamarjadele valatud võrdväärse kvaliteedi ja sama aastakäigu veini alkoholkääritamisel, kusjuures vein peab olema pärit Tokajská vinohradnícka oblasti kindlast viinamarjaistandusest. Vastavalt väärishallitusega viinamarjade (cibebas) osakaalule liigitatakse Tokajský výber 3 kuni 6 putňový'ks. Veini laagerdatakse vähemalt kolm aastat, millest vähemalt kaks aastat puust vaadis.

Výberová esencia

slovaki

KPN

(1)

Vein on valmistatud väärishallitusega viinamarjade (cibebas) alkoholkääritamise teel. Koristamise ajal valitakse marjad eraldi välja ning neile valatakse kohe pärast töötlemist Tokajská vinohradnícka oblasti kindlast viinamarjaistandusest pärit viinamarjadest valmistatud virret või sama aastakäigu veini, mis sisaldab suhkrut vähemalt 180 grammi liitri kohta ja suhkruvaba ekstrakti 45 grammi liitri kohta. Veini laagerdatakse vähemalt kolm aastat, millest vähemalt kaks puust vaadis.

ÜHENDKUNINGRIIK

Quality (sparkling) wine

inglise

KPN

(1, 4)

Vein või vahuvein, mis on valmistatud Inglismaal ja Walesis kehtivate riiklike sätete kohaselt. „Quality wine'ina” märgistatud veini suhtes on tehtud organoleptiline ja analüütiline uuring. Selle loomus ja omadused tulenevad osaliselt tootmispiirkonnast, kasutatavatest viinamarjadest ning tootjate ja veinivalmistaja oskustest.

Regional (sparkling) wine

inglise

KGT

(1, 4)

Vein või vahuvein, mis on valmistatud Inglismaal ja Walesis kehtivate riiklike sätete kohaselt. „Regional wine'i” suhtes on tehtud organoleptiline ja analüütiline uuring. Selle loomus ja omadused tulenevad osaliselt tootmispiirkonnast, kasutatavatest viinamarjadest ning tootjate ja veinivalmistaja oskustest.

B OSA:   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõike 1 punktis b osutatud traditsioonilised nimetused

BULGAARIA

Колекционно

(collection)

bulgaaria

KPN

(1)

Vein, mis vastab special reserve'i nõudmistele ja mis on laagerdunud pudelites vähemalt ühe aasta ja mille kogus ei ületa poolt special reserve'i kogusest.

Ново

(young)

bulgaaria

KPN / KGT

(1)

Vein on toodetud tervikuna viinamarjadest, mis on saadud ühest korjest ja villitud enne aasta lõppu. Tähisega „new” võib seda turustada kuni järgmise aasta 1. märtsini. Sellisel juhul tuleb lisada sildile ka märge „viimane müügipäev – 1. märts...”. Pärast eespool nimetatud tähtaja möödumist ei või veini turustada tähisega „new” ning müümata vein tuleb kooskõlas kehtivate nõuetega pärast asjaomase aasta 31. märtsi ümber märgistada.

Премиум

(premium)

bulgaaria

KGT

(1)

Ühest sordist valmistatud vein, mis kujutab endast kogu viinamarjaistanduse parimate kvaliteediomadustega osa. Toodetav kogus ei tohi ületada 1/10 kogu saagist.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

bulgaaria

KPN

(1)

Uutes, kuni 500-liitristes tammevaatides laagerdunud vein.

Премиум резерва

(premium reserve)

bulgaaria

KGT

(1)

Ühest viinamarjasordist valmistatud vein, mis kujutab ühe viinamarjaistanduse parima saagiosa laagerdatud osa.

Резерва

(reserve)

bulgaaria

KPN / KGT

(1)

Ühest viinamarjasordist valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt üks aasta alates korjeaasta novembrist.

Розенталер

(Rosenthaler)

bulgaaria

KPN

(1)

Vein, mis on toodetud soovitatavatest viinamarjasortidest, mille suhkrusisaldus on vähemalt 22 massiprotsenti. Veini alkoholisisaldus on vähemalt 11°. Selle omadused tulenevad peamiselt viinamarjavirde või kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisest vähemalt 30 päeva enne turule laskmist.

Специална селекция

(special selection)

bulgaaria

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud ühest viinamarjasordist, või on viinamarjasortide segu, mida on laagerdatud vähemalt kaks aastat alates spetsifikaadis määratud kuupäevast.

Специална резерва

(special reserve)

bulgaaria

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud ühest viinamarjasordist, või on viinamarjasortide segu, mida on laagerdatud alates spetsifikaadis määratud kuupäevast vähemalt üks aasta tammevaadis.

TŠEHHI VABARIIK

Archivní víno

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis lastakse ringlusse vähemalt kolm aastat pärast viinamarjade koristamist.

Burčák

tšehhi

KPN

(1)

Osaliselt kääritatud viinamarjavirre, mille tegelik alkoholisisaldus on suurem kui 1 mahuprotsent ja madalam kui kolm viiendiku üldalkoholisisaldusest.

Klaret

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud punase veini viinamarjadest ilma kestadel kääritamata.

Košer, Košer víno

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud juudi koguduse liturgilisel meetodil.

Labín

tšehhi

KGT

(1)

Punase veini viinamarjadest valmistatud vein, mis on valmistatud Czechi veinipiirkonnas ilma kestadel kääritamata.

Mladé víno

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis jõuab lõpptarbijani kõige hiljem selle kalendriaasta lõpuks, mille käigus kasutatavad viinamarjad on koristatud.

Mešní víno

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud liturgilisel meetodil ja vastab katoliku kiriku missal kasutamise nõuetele.

Panenské víno

tšehhi

KPN

(1)

Istanduse esimese korje saagist valmistatud vein; kusjuures esimeseks saagiks loetakse kolmandal aastal pärast taimede istutamist koristatud viinamarju.

Panenská sklizeň

tšehhi

Pěstitelský sekt (6)

tšehhi

KPN

(4)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vahuvein, mis vastab Euroopa Ühenduses kindlas piirkonnas viinamarjaistanduses valmistatud kvaliteetvahuveinide suhtes kehtivatele eeskirjadele.

Pozdní sběr

tšehhi

KPN

(1)

Tšehhi Vabariigi põllumajandus- ja toidujärelevalve ametis klassifitseeritud vein, mis on toodetud asjaomase piirkonna kindlas viinamarjaistanduses koristatud viinamarjadest; saagikuse piirmäära ei ole ületatud; viinamarjade suhkrusisaldus on vähemalt 21° NM; viinamarjad on koristatud ja vein on valmistatud asjaomases veinipiirkonnas, vein vastab rakendatavates õigusaktides sätestatud kvaliteedile.

Premium

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mille puhul märgitakse viinamarjasordi nimi või väljend „výběr z hroznů”, „výběr z bobulí” või „výběr z cibéb”, ning mis on valmistatud viinamarjadest, millest vähemalt 30 % nakatunud väärishallituse Botrytis cinerea P-ga.,

Rezerva

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on laagerdunud vähemalt 24 kuud puust vaadis ja seejärel pudelis, millest punase veini puhul vähemalt 12 kuud vaadis ning roosa ja valge veini puhul vähemalt 6 kuud vaadis.

Růžák

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud viinamarjade või viinamarjavirrete segust valgetest, punastest või mustadest viinamarjadest.

Ryšák

tšehhi

Zrálo na kvasnicích,

tšehhi

KPN

(1)

Vein, mis on valmistamise käigus jäetud vähemalt kuueks kuuks veinisettele.

Krášleno na kvasnicích

tšehhi

Školeno na kvasnicích

tšehhi

SAKSAMAA

Affentaler

saksa

KPN

(1)

„Blauer Spätburgunderi” sordist valmistatud punase kvaliteetveini ja Prädikatswein'i päritolu tähistav väljend, mida võib kasutada Bühli linna aladel Altschweieris, Bühlis, Eisentalis ja Neusatzis, Bühlertalis ning Baden-Badeni aladel Neuweieris.

Badisch Rotgold

saksa

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud kindlas viinamarjakasvatuspiirkonnas Badenis (purustatud) valge veini viinamarjasortide segamisel punase veini sortidega.

Classic

saksa

KPN

(1)

Punane vein või valge kvaliteetvein, mis on valmistatud eranditult piirkonnale iseloomulikust klassikalisest veiniviinamarjasordist; kasutatava virde minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 1 mahuprotsendi võrra suurem kui selles viinamarjakasvatuspiirkonnas, kus viinamarjad on koristatud, ette nähtud minimaalne naturaalne alkoholisisaldus; üldalkoholisisaldus on vähemalt 11,5 mahuprotsenti; jääksuhkru sisaldus ei ületa 15 g/l ega ole rohkem kui kahekordne happesisaldus; märgitakse viinamarjasort, aastakäik aga mitte maitseomadusi.

Ehrentrudis

saksa

KPN

(1)

Tunibergi piirkonnas „Blauer Spätburgunderi” viinamarjasordist valmistatud roosade kvaliteetveinide ja kõrgeima kvaliteediga veinide päritolu kinnitav nimetus.

Federweisser

saksa

KGT

(1)

Osaliselt kääritatud viinamarjavirre Saksamaalt (geograafilise tähisega) või muudest ELi riikidest; geograafilise tähisena kasutatakse viidet Landweini viinamarjakasvatuspiirkonnale; „Federweißer”: üldine nimetus osaliselt kääritatud viinamarjavirdele, võttes arvesse nimekuju piirkondlikke erinevusi.

Hock

saksa

KGT

(1)

Geograafilise tähisega valge vein Reini viinamarjakasvatuspiirkonnast, samuti jääksuhkrusisaldus poolmagusatel veinidel; väljendi päritolu: „Hock” tähistab angloameerika maades Reini piirkonna veini, nimetus tuleb ilmselt kohanimest „Hochheim” (Maini jõe ääres Rheingau viinamarjakasvatuspiirkonnas).

Liebfrau(en)milch

saksa

KPN

(1)

Traditsiooniline nimetus valge Saksamaa kvaliteetveini kohta, mis koosneb vähemalt 70 % ulatuses Nahe, Rheingau, Rheinhesseni või Pfalzi „Rieslingi”, „Silvaneri”, „Müller-Thurgau” ja „Kerneri” viinamarjasordi segust. Jääksuhkrusisalduselt poolmagus vein. Vein läheb peaaegu eranditult ekspordiks.

Riesling-Hochgewächs (7)

saksa

KPN

(1)

Valge kvaliteetvein, mis on valmistatud eranditult „Rieslingi” viinamarjasordist; veini valmistamiseks kasutatava virde naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 1,5 % kõrgem kui asjaomases viinamarjakasvatuspiirkonnas või selle osas, kus viinamarjad on koristatud, nõutav naturaalne alkoholisisaldus. Kvaliteedikatsel on see saanud kvaliteedihindeks vähemalt 3,0.

Schillerwein

saksa

KPN

(1)

Württembergi viinamarjakasvatuspiirkonnas valmistatud vein; kvaliteetvein, mille värvus varieerub kahvatupunasest kuni helepunaseni ja mis on toodetud valge veini viinamarjasortide (ka purustatult) segamisel punase veini viinamarjasortidega (ka purustatult). Schillerweini põhjal võib valmistada ka veine „Schillersekt b.A.” ja „Schillerperlwein b.A.”.

Weissherbst

saksa

KPN

(1)

Kindlas viinamarjakasvatuspiirkonnas valminud kvaliteetvein või Prädikatswein (eritäiendiga vein), mille puhul on kasutatud ühteainust punase veini viinamarjasorti ja mis on 95 % ulatuses valmistatud kergelt pressitud virdest; koos nimetusega „Weißherbst” tuleb näidata ära veiniviinamarjasordi nimi; väljendit võib samuti kasutada koduse kvaliteetvahuveini valmistamiseks veinist, mille puhul on lubatud kasutada nimetust „Weißherbst”.

KREEKA

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud, ning istanduses on olemas hoone, mille kohta sobib kasutada nimetust „Agrepavlis”.

Αμπέλι

(Ampeli)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud.

Αρχοντικό

(Archontiko)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud, ning istanduses on olemas hoone, mille kohta sobib kasutada nimetust „archontiko”.

Κάβα

(Cava)

kreeka

KGT

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Veini laagerdumine on toimunud kontrollitud tingimustes.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

kreeka

KPN

(3, 15, 16)

Vein on valmistatud eranditult valitud istandustest koristatud viinamarjadest, mille puhul on lubatud saagikuse piirmäär väga madal.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

kreeka

KPN

(1, 3, 15, 16)

Veinid, mis on laagerdunud kontrollitud tingimustes teatud kindla aja.

Κάστρο

(Kastro)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud, ning istanduses on ajalooline kindlus või selle varemed.

Κτήμα

(Ktima)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud ühe ettevõtja hallatavast istandustest, mis asub asjaomasel kaitstud viinamarjaalal.

Λιαστός

(Liastos)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 15, 16)

Vein on valmistatud osaliseks veetustamiseks päikese kätte või varju jäetud viinamarjadest.

Μετόχι

(Metochi)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud kloostri juurde kuuluva ettevõtja hallatavast istandustest, mis ise asub väljaspool kloostri territooriumi.

Μοναστήρι

(Monastiri)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud kloostrile kuuluvast istandusest.

Νάμα

(Nama)

kreeka

KPN / KGT

(1)

Magus vein, mida kasutatakse armulaual.

Νυχτέρι

(Nychteri)

kreeka

KPN

(1)

Vein, mis kannab „Santorini” KPN-i ja on valmistatud eranditult „Thira” ja „Thiresia” saartel, ning laagerdatud vähemalt kolm kuud vaadis.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud ühe ettevõtja hallatavast istandusest, mis asub vähemalt 500 m üle merepinna.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud eranditult viinamarjadest, mis on koristatud istandusest, mis asuvad vähemalt 500 m üle merepinna.

Πύργος

(Pyrgos)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vein on valmistatud ettevõttes, kes haldab istandust, kus viinamarjad on koristatud, ning istanduses on olemas hoone, mille kohta sobib kasutada nimetust „Pyrgos”.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

kreeka

KPN

(1, 3, 15, 16)

Valitud veinid, mis on laagerdunud kontrollitud tingimustes teatud kindla aja.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

kreeka

KPN

(3, 15, 16)

Valitud liköörveinid, mis on laagerdunud kontrollitud tingimustes teatud kindla aja.

Βερντέα

(Verntea)

kreeka

KGT

(1)

Traditsioonilise nimetusega vein, mis on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud Zakynthose saarelt, kus toimub ka veini valmistamine.

Vinsanto

ladina

KPN

(1, 3, 15, 16)

Vein, mis kannab „Santorini” KPN-i, ja on valmistatud Thira ja Thirasia saartel Santo Erini-Santorini kompleksis viinamarjadest, mida on päikese käes kuivatatud.

HISPAANIA

Amontillado

hispaania

KPN

(3)

Kuiv, terava lõhnaga, pähkline, mahe ja täidlane, kulla või merevaigu värvusega liköörvein (vino generoso), millel on „Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” või „Montilla-Morilese” KPN ja mille tegelik alkoholisisaldus on 16–22°. Vein on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Añejo

hispaania

KPN / KGT

(1)

Vein on laagerdunud kokku vähemalt 24 kuud kuni 600-liitrises tammevaadis või pudelis.

hispaania

KPN

(3)

„Malaga” KPN liköörvein, mis on laagerdunud vähemalt kolm kuni viis kuud.

Chacolí-Txakolina

hispaania

KPN

(1)

„Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina”, „Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina” ja „Chacolí de Álava-Arabako Txakolina” KPN-i veinid, mis on valmistatud peamiselt „Ondarrabi Zuri” ja „Ondarrabi Beltza” viinamarjasordist. Veini tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9,5 mahuprotsenti (11 mahuprotsenti valge vaadis laagerdunud veini puhul), lenduvate hapete sisaldus kuni 0,8 mg/l ning üldine väävlisisaldus 180 mg/l (140 mg/l punase veini puhul)

Clásico

hispaania

KPN

(3, 16)

Veinid, mille jääksuhkrusisaldus on rohkem kui 45 g/l.

Tšiili

Cream

inglise

KPN

(3)

„Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, „Montilla-Morilese”, „Málaga” ja „Condado de Huelva” KPN-i liköörveinid, mille värvus võib ulatuda merevaigust kuni mahagonini ning mille jääksuhkrusisaldus on vähemalt 60 g/l kohta. Vein on laagerdunud tammevaadis süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt või aastakäigu kaupa vähemalt kaks aastat.

Criadera

hispaania

KPN

(3)

„Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, „Montilla-Morilese”, „Málaga” ja „Condado de Huelva” KPN-i liköörveinid, mida on laagerdatud piirkonnas traditsioonilise „criaderas y soleras” süsteemi kohaselt.

Criaderas y Soleras

hispaania

KPN

(3)

„Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, „Montilla-Morilese”, „Málaga” ning „Condado de Huelva” KPN-i liköörvein, mida laagerdatakse tavaliselt üksteise kohale asetatud tammevaatides (mille kohta kasutatakse nimetust „criadera”), kus noor vein segatakse esimeses vaadis osa kaupa juba mõnda aega laagerdunud veiniga, kuna osa selles olnud veinist segatakse omakorda järgmises vaadis oleva veiniga jne, kuni jõutakse viimase vaadini (mida nimetatakse „solera”), kus veini laagerdumine lõpule jõuab.

Crianza

hispaania

KPN

(1)

Muu vein peale vahu-, poolvahu- ja liköörveini, mis vastab järgmistele tingimustele:

| — | punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 24 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides. |
| --- | --- |

—

punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 24 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides.

| — | valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 18 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides. |
| --- | --- |

—

valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 18 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides.

Dorado

hispaania

KPN

(3)

Laagerdunud „Rueda” ja „Malaga” KPNi liköörveinid.

Fino

hispaania

KPN

(3)

Järgmiste omadustega „Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla Sanlúcar de Barrameda” ja „Montilla Morilese” KPN-i liköörvein (vino generoso): õle värvi, kuiv, mõrkjas, õhuke ja aromaatne. Vein on laagerdunud koos „õitsvate” pärmidega (flor) süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Fondillón

hispaania

KPN

(16)

„Alicante” KPN-i vein, mis on valmistatud „Monastrelli” sordi üleküpsenud viinamarjadest, mille puhul on tagatud suurepärased kvaliteediomadused ja puhtus. Kääritamisel kasutatakse üksnes looduslikku pärmi ning veini tegelik alkoholisisaldus (vähemalt 16 mahuprotsenti) peab olema tervikuna looduslikku päritolu. Veini on vähemalt kümme aastat tammevaadis laagerdatud.

Gran reserva

hispaania

KPN

(1)

Muu vein peale vahu-, poolvahu- ja liköörveini, mis vastab järgmistele tingimustele:

| — | punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 60 kuud, millest vähemalt 18 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis. |
| --- | --- |

—

punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 60 kuud, millest vähemalt 18 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis.

| — | valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 48 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis. |
| --- | --- |

—

valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 48 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis.

Tšiili

hispaania

KPN

(4)

„Cava” KPN-i vahuveinide minimaalne laagerdumisaeg on 30 kuud alates „tiraje'st” kuni „degüelle'ni”.

Lágrima

hispaania

KPN

(3)

„Malaga” KPN-i magus vein, mis valmistatakse pressitud viinamarjadest ilma mehhaanilise sekkumiseta nõrgunud virdest. Vein on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt või aastakäigu kaupa vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Noble

hispaania

KPN / KGT

(1)

Vein on laagerdunud kokku vähemalt kaheksateist kuud kuni 600-liitrises tammevaadis või pudelis.

hispaania

KPN

(3)

„Malaga” KPN-i liköörvein, mis on laagerdunud vähemalt kaks kuni viis aastat.

Oloroso

hispaania

KPN

(3)

Järgmiste omadustega „Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla Sanlúcar de Barrameda” ja „Montilla Morilese” KPN-i liköörvein (vino generoso): täidlane, külluslik ja sametine, aromaatne, jõuline, kuiv või poolkuiv, mahagoni värvusega vein, mille tegelik alkoholisisaldus on 16–22°. Vein on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Pajarete

hispaania

KPN

(3)

„Málaga” KPN-iga magus või poolmagus vein, mis on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt või aastakäigu kaupa vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Pálido

hispaania

KPN

(3)

„Condado de Huelva” liköörvein (vino generoso), mida on laagerdatud rohkem kui kolm aastat bioloogilisel teel ja mille tegelik alkoholissialdus on 15–17 mahuprotsenti.

hispaania

KPN

(3)

„Rueda” KPN-i liköörvein, mida on laagerdatud vähemalt neli aastat, millest vähemalt kolm viimast tammepuuvaadis.

hispaania

KPN

(3)

„Málaga” KPN-i vein, mis on valmistatud „Pedro Ximenezi” ja/või „Moscateli” sordist ilma arrope't lisamata (keedetud veinivirre); veini ei laagerdata.

Palo Cortado

hispaania

KPN

(3)

„Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla Sanlúcar de Barrameda” ja „Montilla Morilese” KPN-iga liköörvein (vino generoso), mis organoleptiliste omaduste poolest sarnaneb lõhnalt amontilladoga ning maitselt ja värvuselt olorosoga ning mille tegelik alkoholisisaldus on 16–22 mahuprotsenti. Laagerdamine toimub kahes etapis: esmalt bioloogiline protsess, koos „õitseva pärmiga”, ja teiseks oksüdeeriv laagerdamine.

Primero de Cosecha

hispaania

KPN

(1)

„Valencia” KPN-i vein, mis on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud saagikoristamise perioodi esimese kümne päeva jooksul, ning vein on villitud 30 päeva jooksul pärast valmimist, kusjuures sildil tuleb näidata aastakäik.

Rancio

hispaania

KPN

(1, 3)

Veinid, mida on laagerdatud oksüdeerival viisil puust või klaasist mahutites järskude temperatuurimuutusega ja õhuga kokkupuutes.

Raya

hispaania

KPN

(3)

„Montilla Morilese” KPN-i liköörvein, mis sarnaneb olorosole, kuid on sellest nõrgema lõhna ja maitsega. Vein on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Reserva

hispaania

KPN

(1)

Muu vein peale vahu-, poolvahu- ja liköörveini, mis vastab järgmistele tingimustele:

| — | punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 36 kuud, millest vähemalt 12 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis. |
| --- | --- |

—

punased veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 36 kuud, millest vähemalt 12 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis.

| — | valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 24 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis. |
| --- | --- |

—

valged ja roosad veinid peavad olema laagerdunud vähemalt 24 kuud, millest vähemalt 6 kuud kuni 330-liitristes tammevaatides ja kogu ülejäänud aja pudelis.

Tšiili

Sobremadre

hispaania

KPN

(1)

„Vinos de Madrid'i” KPN-i valged veinid, mis tänu erilisele valmistusmeetodile sisaldavad süsinikdioksiidi, mis on pärit virde kääritamisest kestata ja purustatud viinamarjadel.

Solera

hispaania

KPN

(3)

„Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, „Montilla-Morilese”, „Málaga” ja „Condado de Huelva” KPNi liköörveinid, mida on laagerdatud „criaderas y soleras” süsteemi kohaselt.

Superior

hispaania

KPN

(1)

Vein, mille valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest pärinevad 85 % asjaomasest kindlaks määratud piirkonnast.

Tšiili

Lõuna-Aafrika Vabariik

Trasañejo

hispaania

KPN

(3)

„Malaga” KPN liköörvein, mis on laagerdunud rohkem kui viis aastat.

Vino Maestro

hispaania

KPN

(3)

„Málaga” KPN-i vein, mis saadakse virde ebatäieliku kääritamise teel, kuna enne käärimist lisatakse sellele 7 % veinialkoholi. See muudab käärimise väga aeglaseks ja lõpetab protsessi 15–16° alkoholisisalduse juures, nii et 1 liitri kohta jääb 160–200 g suhkrut käärimata. Vein on laagerdunud kuni 1 000-liitrises tammevaadis süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt või aastakäigu kaupa vähemalt kaks aastat.

Vendimia Inicial

hispaania

KPN

(1)

„Utiel-Requena” KPN-i vein, mis on valmistatud korjeperioodi esimese kümne päeva jooksul koristatud viinamarjadest ja mille alkoholisisaldus on 10–11,5 mahuprotsenti; veini erilised omadused, sealhulgas kerge süsinikdioksiidi sisaldus, tulenevad veini noorusest.

Viejo

hispaania

KPN / KGT

(1)

Vein, mida on laagerdatud vähemalt 36 kuud oksüdeerival viisil valguse, hapniku või soojuse või nende kombinatsiooni toimel.

hispaania

KPN

(3)

„Condado de Huelva” KPN-i liköörvein (vino generoso), millel on järgmised omadused: täidlane, külluslik ja sametine, aromaatne, jõuline, kuiv või poolkuiv, mahagoni värvusega vein, mille tegelik alkoholisisaldus on 15–22°. Vein on laagerdunud süsteemi „criaderas y soleras” kohaselt vähemalt kaks aastat kuni 1 000-liitrises tammevaadis.

Vino de Tea

hispaania

KPN

(1)

„La Palma” KPN-i põhjaosa vein, mis on laagerdunud kuni kuus kuud kanaari männist (Tea) vaadis. Tegelik alkoholisisaldus on valgete veinide puhul 11–14,5 mahuprotsenti, roosade veinide puhul 11–13 mahuprotsenti ja punaste veinide puhul 12–14 mahuprotsenti.

PRANTSUSMAA

Ambré

prantsuse

KPN

(3)

29. detsembri 1997. aasta dekreedi artikkel 7: KPN „Rivesaltes”: selleks et omandada õigus kasutada kaitstud päritolunimetust „Rivesaltes” koos täiendiga „ambré” peavad valged veinid olema laagerdunud oksüdeerivas keskkonnas kuni korjele järgneva aasta 1. septembrini.

Clairet

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Bourgogne”, KPN „Bordeaux”: kahvatu punane või roosa vein.

Claret

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Bordeaux”: väljend, millega märgitakse kahvatut punast veini.

Tuilé

prantsuse

KPN

(3)

29. detsembri 1997. aasta dekreedi artikkel 7: selleks et omandada õigus kasutada kaitstud päritolunimetust „Rivesaltes” koos täiendiga „tuilé” peavad punased veinid olema laagerdunud oksüdeerivas keskkonnas kuni korjele järgneva aasta 1. septembrini.

Vin jaune

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Arbois”, KPN „Côtes du Jura”, KPN „L'Etoile”, KPN „Château-Châlon”: vein on valmistatud riiklikes eeskirjades ette nähtud sortidest: käärimine on aeglane, laagerdamine toimub tammevaadis vähemalt kuus aastat ilma vaati vahepeal täitmata („ouillage”).

Château

prantsuse

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Piirkonna ja veini tüübiga seotud ajalooline väljend, mida tohib kasutada juhul, kui sellise nimega valdus tegelikult olemas on.

Tšiili

Clos

prantsuse

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Tšiili

Cru artisan

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Médoc”, KPN „Haut-Médoc”, KPN „Margaux”, KPN „Moulis”, KPN „Listrac”, KPN „St Julien”, KPN „Pauillac”, KPN „St Estèphe”: väljend on seotud veini kvaliteedi, selle ajaloo ning piirkonnaga tervikuga, viidates veini kohale asjaomase piirkonna hierarhias.

Cru bourgeois

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Médoc”, KPN „Haut-Médoc”, KPN „Margaux”, KPN „Moulis”, KPN „Listrac”, KPN „St Julien”, KPN „Pauillac”, KPN „St Estèphe”: väljend on seotud veini kvaliteedi, selle ajaloo ning piirkonnaga tervikuga, viidates veini kohale asjaomase piirkonna hierarhias.

Tšiili

Cru classé, millele vajaduse korral järgneb väljend Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Barsac”, KPN „Côtes de Provence”, KPN „Graves”, KPN „Saint-Emilion grand cru”, KPN „Médoc”, KPN „Haut-Médoc”, KPN „Margaux”, KPN „Pessac-Leognan”, KPN „Saint Julien”, KPN „Pauillac”, KPN „Saint Estèphe”, KPN „Sauternes”: väljend on seotud veini kvaliteedi, selle ajaloo ning piirkonnaga tervikuga, viidates veini kohale asjaomase piirkonna hierarhias.

Edelzwicker

saksa

KPN

(1)

„Alsace'i” KPN-i vein, mis saadakse ühe või mitme viinamarjasordi spetsifikaadi kohasel segamisel.

Grand cru

prantsuse

KPN

(1, 3, 4)

Väljend on seotud veini kvaliteediga ja seda tohib kasutada õigusaktides ette nähtud kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, kusjuures kollektiivselt võib kõnesolevat väljendit kasutada kaitstud päritolunimetuse osana.

Tšiili

Šveits

Tuneesia

Hors d’âge

prantsuse

KPN

(3)

KPN „Rivesaltes”, „Banyuls”, „Rasteau” ja „Maury”: kasutatakse veinide puhul, mis on laagerdunud vähemalt viis aastat pärast valmimist.

Passe-tout-grains

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Bourgogne”: mis tuleb spetsifikaadi kohaselt kahest erinevast viinamarjasordist.

Premier Cru

prantsuse

KPN

(1, 4)

Väljend on seotud veini kvaliteediga ja seda tohib kasutada õigusaktides ette nähtud kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, kusjuures kollektiivselt võib kõnesolevat väljendit kasutada kaitstud päritolunimetuse osana.

Tuneesia

Primeur

prantsuse

KPN

(1)

Veinid, mille turustamise alguse kuupäev vastab korjeaasta novembri kolmandale neljapäevale.

prantsuse

KGT

(1)

Veinid, mille turustamise alguse kuupäev vastab korjeaasta oktoobri kolmandale neljapäevale.

Rancio

prantsuse

KPN

(1, 3)

KPN „Grand Roussillon”, KPN „Rivesaltes”, KPN „Rasteau”, KPN „Banyuls”, KPN „Maury”, KPN „Clairette du Languedoc”: väljend viitab veini tüübile ja valmistusmeetodile ning seda võib kasutada mõne kvaliteetveini puhul seoses vanuse ja istanduse pinnasele esitatud nõudmistega.

Sélection de grains nobles

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Alsace”, KPN „Alsace Grand Cru”, KPN „Condrieu”, KPN „Monbazillac”, KPN „Graves supérieur”, KPN „Bonnezeaux”, KPN „Jurançon”, KPN „Cérons”, KPN „Quarts de Chaume”, KPN KPN „Sauternes”, KPN „Loupiac”, KPN „Côteaux du Layon”, KPN „Barsac”, KPN „Sainte Croix du Mont”, KPN „Côteaux de l’Aubance”, KPN „Cadillac”: vein on valmistatud käsitsi korjatud ja eraldi valitud viinamarjadest. Selle eesmärk on valida välja üliküpsed, väärishallitusega nakatunud või kõrge kasvades kõrge suhkrukontsentratsiooni saavutanud marjad.

Sur Lie

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Muscadet”, KPN „Muscadet Coteaux de la Loire”, KPN „Muscadet-Côtes de Grandlieu”, KPN „Muscadet-Sèvre et Maine”, KPN „Gros Plant du Pays Nantais”: teatavatele tingimustele (teatud saagikus, alkoholisisaldus) vastav vein, mida hoitakse kuni korjeaastale järgneva aasta 1. märtsini veinisettel.

prantsuse

KGT

(1)

KGT „Vin de pays d’Oc”, KGT „Vin de pays des Sables du Golfe du Lion”: teatavatele tingimustele vastav vein, mida hoitakse kuni villimiseni, mis leiab aset enne talve lõppu, vaadis veinisettel.

Vendanges tardives

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Alsace”, KPN „Alsace Grand Cru”, KPN „Jurançon”: väljend viitab veini tüübile ja valmistusmeetodile ning seda võib kasutada üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini puhul, mis vastab tiheduse ja alkoholisisalduse nõuetele.

Villages

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Anjou”, KPN „Beaujolais”, KPN „Côte de Beaune”, KPN „Côtes de Nuits”, KPN „Côtes du Rhône”, KPN „Côtes du Roussillon”, KPN „Mâcon”: väljend on seotud veini kvaliteediga ja seda tohib kasutada õigusaktides ette nähtud kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, kusjuures kollektiivselt võib kõnesolevat väljendit kasutada kaitstud päritolunimetuse osana.

Vin de paille

prantsuse

KPN

(1)

KPN „Arbois”, KPN „Côtes du Jura”, KPN „L'Etoile”, KPN „Hermitage”: väljend on seotud valmistusviisiga, mis seisneb riiklikes eeskirjades kehtestatud sortidest viinamarjade valimise ja nende kuivatamisega kuue nädala jooksul õlemattidel või nööridele riputatuna. Vein peab laagerduma vähemalt kolm aastat alates pressimisest, sealhulgas puust vaadis vähemalt 18 kuud.

ITAALIA

Alberata

itaalia

KPN

(1)

Erimõiste, mis viitab „Aversa” veinidele. See tähendab väga vana viinapuu kasvatamise meetodit, mida asjaomasel juhul on kasutatud.

Vigneti ad alberata

Amarone

itaalia

KPN

(1)

Ajalooline mõiste, mida kasutatakse „Valpolicella” veinide puhul. Seda kasutatakse antiikajast peale märkimaks päritolukohta teatud kindlal meetodil – kuivatatud viinamarjadest kogu suhkru kääritamise teel – valmistatud veinide puhul. Valmistusviis selgitab ka nime „Amarone” (mõrkjas). See on eristuv ja laialdaselt tuntud nimetus, mis on piisav toote identifitseerimiseks.

Ambra

itaalia

KPN

(3)

Mõiste viitab „Marsala” veinide valmistusviisile ja rohkem või vähem sügavale merevaigukollasele värvusele. Eriline värvus tuleb pikaajalisest valmistusprotsessist, mis hõlmab laagerdumist ja edasist küpsemist, millega kaasneb polüfenoolide ja värvainete hulga märgatav kahanemine redoksreaktsiooni teel.

Ambrato

itaalia

KPN

(1, 3)

Mõiste on seotud valmistusviisiga ja veini vähem või rohkem sügava merevaiguvärvusega, mis iseloomustavad „Malvasia delle Lipari” ja „Vernaccia di Oristano” veine. Eriline värvus tuleb pikaajalisest valmistusprotsessist, mis hõlmab laagerdumist ja edasist küpsemist, millega kaasneb polüfenoolide ja värvainete hulga märgatav kahanemine redoksreaktsiooni teel.

Annoso

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Controguerra” veinide puhul. See viitab erilisele valmistusviisile, mille puhul viinamarjad kuivatakse ja veini laagerdatakse enne turustamist puust vaadis vähemalt 30 kuud.

Apianum

ladina

KPN

(1)

Väljend, mida kasutatakse „Fiano di Avellino” veini puhul. See väljend on klassikalist päritolu. See viitab sellele, et kasutatavad viinamarjad on mesilaste ihaldamisobjektiks.

Auslese

saksa

KPN

(1)

Vt. traditsioonilist nimetust „scelto”. Väljend, mida kasutatakse „Caldaro” ja „Caldaro Classico – Alto Adige” veinide juures.

Buttafuoco

itaalia

KPN

(1, 6)

Väljend viitab teatud kindale veinitüübile „Oltrepò Pavese” piirkonna alampiirkonnas. Seda kasutatakse juba vanast ajast, et tähistada eriliste omadustega toodet, mis on vastavalt tähendusele suuteline „tuld sülgama”.

Cannellino

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Frascati” veinide ja nende valmistamisviisi kohta. Seda kasutatakse juba vanast ajast nimetatud veini kindla tüübi puhul, mis on valmistatud erineval viisil, mis võimaldab saada poolmagusat ja suud täitvat veini.

Cerasuolo

itaalia

KPN

(1)

Traditsiooniline ja ajalooline nimetus, mida kasutatakse „Cerasuolo di Vittoria” teatava veinitüübi puhul. Väljend kuulub kaitstud päritolunimetuse juurde, rõhutades aspekte, mis ei ole geograafiaga seotud. Mõiste on seotud veini valmistamise ja erilise värvusega. Väljend on seotud ka „Montepulciano d'Abruzzo” piirkonnaga ning seda kasutatakse sealsete veinide juures.

Chiaretto

itaalia

KPN / KGT

(1, 3, 4, 5, 6)

Väljend viitab valmistamisviisile ja erilisele värvusele, mille saavutab see punase veini viinamarjadest valmistatud vein.

Ciaret

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Monferrato” veinide juures ning see viitab toote erilisele värvusele; tõlkes tähendab see „kerge punane”.

Château

prantsuse

KPN

(1,3,4,5,6,8, 15, 16)

Väljend on viitab veinivalmistusettevõttele ning seda võib kasutada juhul, kui marjad on koristatud vein on valmistatud samas ettevõttes.

Tšiili

Classico

itaalia

KPN

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Väljendi kasutus on kehtestatud seadusega nr 164/1992. Seda kasutatakse muude kui vahuveinide puhul, et märkida kaitstud päritolunimetuse suhtes kindlaks määratud piirkonna kõige vanemat osa, kui selle suhtes kohaldatakse erinevaid eeskirju.

Tšiili

Dunkel

saksa

KPN

(1)

Väljend on seotud valmistusviisi ja asjaomase „Trentino” veini tüüpilise tumeda värvusega.

Fine

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse eranditult „Marsala” veinide puhul. See viitab erilisile valmistusviisile, mis hõlmab vähemalt 1-aastast laagerdumist, millest vähemalt 8 kuud puust vaadis.

Fior d’Arancio

itaalia

KPN

(1, 6)

Väljendit kasutatakse „Colli Euganei” teatava veinitüübi puhul: vahuveinid ja „passito'd” (st kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein). See viitab valmistamisviisile ja omapärastele lõhnaomadustele, mis tulenevad „Muscat” sordi viinamarjade kasutamisest.

Flétri

prantsuse

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „ Valle d'Aosta” / „Vallée d'Aoste” KPN veinide puhul. See viitab valmistusviisile ja toote omadustele, mis tulenevad osaliselt kuivatatud viinamarjade erilisest töötlemisest.

Garibaldi Dolce

itaalia

KPN

(3)

Ajalooline mõiste, mida kasutatakse „Marsala Superiore” KPN-i veinide märgistamiseks. Algselt kasutati seda väljendit selleks, et avaldada austust Garibaldile, kes neid veine maitses, kui ta Marsalas randus. Garibaldi hindas kõrgelt veini omadusi, mis tulenevad vähemalt kaheaastasest laagerdumisest puust vaadis.

GD

Governo all’uso toscano

itaalia

KPN / KGT

(1)

Algselt kasutati väljendit „Chianti” KPN-i ja „Chianti Classico” KPN-i veinidel. Hiljem on selle kasutus laienenud „Colli della Toscana Centrale” KGT veinile, mida valmistatakse samas tootmispiirkonnas. See viitab erilisele valmistusviisile, mida Toscanas kasutatakse ja mille puhul lisatakse veinile talve lõpus kuivatatud viinamarju, mis toovad kaasa täiendava käärimise.

Gutturnio

itaalia

KPN

(1, 8)

Ajalooline väljend viitab teatud kindale veinitüübile „Colli Piacentini” piirkonna alampiirkonnas. See viitab nimetatud punase veini valmistusviisile ja kõrgele kvaliteedile. Veini serveeriti Rooma ajal hõbepeekritest, mille nimi oli „Gutturnium”.

Italia Particolare

itaalia

KPN

(3)

Ajalooline mõiste, mis on seotud „Marsala fine” veinidega. Algselt toodeti „Marsalat” eranditult siseriikliku turu jaoks.

IP

Klassisch

saksa

KPN

(1)

„Caldaro” ja „Alto Adige” piirkonna traditsiooniline osa (alampiirkonnad „Santa Maddalena” ja „Terlano”).

(Vt mõistet „Classico”).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

saksa

KPN

(1)

Väljend, mis viitab valmistusviisile ja tüüpilisele roosale värvusele.

Seda kasutatakse „Alto Adige”, „Trentino” ja „Teroldego rotaliano” teatavat tüüpi veini puhul.

Lacrima

itaalia

KPN

(1)

Väljendit tohib kasutada ainult „Lacrima di Morro d'Alba” veinide puhul päritolunimetuse lahutamatu osana. See viitab erilisele valmistusviisile, mille puhul saavutatakse toote kõrge kvaliteet viinamarjade õrna pressimisega.

Lacryma Christi

itaalia

KPN

(1, 3, 4, 5)

Ajalooline mõiste, mis on seotud „Vesuvio” veinidega. Traditsiooniliselt kasutati seda „Vesuvio” KPN-i teatavate veinide puhul (nii tavalised kui liköör- ja vahuveinid), mille valmistamisel kasutati erilist meetodit, mis seisneb viinamarjade õrnas pressimises ja tagab kõrge kvaliteedi; väljendil on ka religioosne sisu.

Lambiccato

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse teatud tüüpi „Castel San Lorenzo” veini puhul. See viitab toote tüübile ja erilisele tootmisviisile, mille puhul kasutatakse muskaatviinamarju ja matsereerimine toimub kontrollitud temperatuuril asjaomastes mahutites, mida traditsiooniliselt nimetatakse „Lambichhi”.

London Particolar

itaalia

KPN

(3)

Ajalooline mõiste, mis on seotud „Marsala Superiore” veinidega. Seda väljendit või asjaomast lühendit tarvitati algselt Inglismaa turu jaoks ette nähtud toote märgistamiseks. Ka inglise keele kasutamine on tavapärane ning see on sätestatud toote spetsifikaatides ja „Marsala” veinide eeskirjades. On hästi teada, et see liköörvein võlgneb oma nime tuntuse nii tootjatele kui ka Inglismaa edasimüüjatele, kes 1773. aastal Marsala avastasid ning asusid seda ainulaadset veini tootma ja turustama, muutes selle tuntuks üle kogu maailma ja eriti Inglismaal.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse teatava „Vin Santo” tüübi puhul. See viitab tootmisviisile ja erilisele värvusele. Asjaomane tootmisviis, mis põhineb punase veini viinamarjade kasutamisel, võimaldab toota väga eripärast veini, mille värvus varieerub elavast kuni kahvatu roosani. Värv meenutab põldpüü (it. k „pernice”) silma värvi.

Oro

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse teatavate „Marsala” veinide puhul. See viitab erilisele värvusele ja valmistamisviisile, mille puhul ei ole ette nähtud keedetud virde kasutamine. See võimaldab saada kuldse värvusega rohkem või vähem elavat väga väärtuslikku veini.

Passito

itaalia

KPN / KGT

(1, 3, 15, 16)

Väljend viitab teatud tüüpi tootele ja selle toote valmistamise meetodile. Mõisted „passito” või „vino passito” ja „vino passito liquoroso” kasutatakse tavaliste ja liköörveinide juures, kui need on saadud loomulikul teel või konditsioneeritud tingimustes kuivatatud viinamarjade kääritamisel toote spetsifikaadi kohaselt. Seadusega nr 82/2006 laiendati mõiste kasutamist üleküpsenud viinamarjadele.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse eranditult teatavat tüüpi „Pinerolese” veinide puhul. See viitab toote tüübile ja selle valmistamise meetodile, mis põhineb osaliselt kuivatatud viinamarjade kasutamisel.

Rebola

itaalia

KPN

(1, 15)

Väljendit kasutatakse eranditult teatavat tüüpi „Colli di Rimini” veinide puhul. See viitab valmistamisviisile ja toote tüübile, mille puhul veini värvus varieerub kuldsest merevaiguseni ja vein saadakse osaliselt kuivatatud viinamarjadest.

Recioto

itaalia

KPN

(1, 4, 5)

Ajalooline traditsiooniline nimetus, mida kasutatakse kolme Veneto piirkonna päritolunimetuse juures: KPN „Valpolicella”, KPN „Gambellara” ja KPN „Recioto di Soave”, mille tootmispiirkonnad asuvad väga lähestikku ja neil on ühesugused tavad, eelkõige Verona ja Vicenza provintsis. Nimi ise pärineb 5. sajandist. Tollased bukoolilised kirjanikud hindasid seda veini, mille tootmisala piirdus toona Verona provintsiga, väga kõrgelt ja kiitsid selle kuulsust; nime on sellele andnud kunagine mägipiirkond Retia, mis ulatus Verona ja Trento juurest kuni Como ja Valtellina aladeni. See väljend oli niisiis levinud juba väga vanal ning veel praegugi kasutatakse seda märkimaks veinivalmistusmeetodit, mille puhul kasutatakse kuivatatud viinamarju.

Riserva

itaalia

KPN

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Vein, mille puhul on kindlaks määratud nõutav laagerdumisaeg, mis on vähemalt kaks aastat punase veini ja üks aasta valge veini puhul, kusjuures edasine vaadis laagerdamine toimub vastavalt spetsifikaadile. Lisaks tavapärasele menetlusele tuleb spetsifikaadis kehtestada nõue märkida sildile aastakäik ning mitme aastakäigu segu puhul juhtnöörid veini säilitamiseks. Vahu- ja liköörveinide päritolunimetuste juures tohib seda väljendit kasutada kooskõlas toote spetsifikaadi ja ühenduse eeskirjadega.

Mpv-kvaliteetvein

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Cantavenna” KPN-i juures. See viitab tootmisprotsessile tervikuna ja veini erilisele värvusele. Lisaks sellele kasutatakse väljendit „Rubino” KPN-ide „Teroldego Rotaliano”, „Trentino” ja „Garda Colli Mantovani” juures, kus see märgib erilist värvust, mille toode saavutab.

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse teatavate „Marsala” veinide puhul. See viitab erilisele valmistusmeetodile, mille puhul on keelatud kasutada keedetud virret. Lisaks on sellel veinil eriline rubiinpunane värvus, mis vananedes võtab merevaigukarva läike.

Sangue di Giuda

itaalia

KPN

(4, 5, 8)

Ajaloolis-traditsiooniline nimetus, mis on seotud teatavat tüüpi Oltrepò Pavese piirkonna veiniga. Seda on kasutatud ammust aega teatava väga erilise punase värvusega, magusa, vahutava või kihiseva veini puhul, mis on nii maheda maitsega, et võib jooja tõesti ära petta, nagu kuulus apostel, kellele veini nimi viitab.

Scelto

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Caldaro”, „Caldaro Classico - Alto Adige” ja „Colli del Trasimeno” veinide juures. See viitab teatud tootele ja asjaomasele valmistusviisile, mille eripära algab juba viinamarjade valimise juures (seetõttu viitabki nimi tõlkes valiku tegemisele).

Sciacchetrà

itaalia

KPN

(1)

Ajalooline traditsiooniline nimetus, mida on tihedalt seotud „Cinque Terre'ga”. See viitab toote valmistamiseks kasutatud meetodile, sealhulgas viinamarjade pressimisele ja hoidmisele. Väljend tähendab tõlkes „pressi ja ära puutu”, mis võtabki väga hästi selle kvaliteetveini valmistamise meetodi kokku.

Sciac-trà

itaalia

KPN

(1)

Eelmise väljendi (Schiacchetrà) versioon. Erinevus on seotud veini tüübiga.

Spätlese

saksa

KPN / KGT

(1, 3, 15, 16)

Väljendit kasutatakse autonoomses Bolzano provintsis ning selle tähendus on sama mis väljendil „Vendemmia tardiva”.

Soleras

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse teatavate „Marsala” liköörveinide puhul. See viitab tootele ja erilisele valmistusviisile, mille puhul veini laagerdatakse puust vaadis vähemalt viis aastat. Kangendamine keedetud või kontsentreeritud virdega ei ole lubatud. Tulemuseks on puhas, looduslik toode, mis ei sisalda lisaaineid, isegi mitte veinist pärit lisaaineid, loomulikult välja arvatud alkohol, sest tegu on ju liköörveiniga.

Stravecchio

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse eranditult koos teatavat tüüpi „Marsala” KPN-i veinidega, mis kannavad tähistust „Virgin” ja/või „Soleras”. See viitab erilisele valmistusviisile, mille puhul veini laagerdatakse puust vaadis vähemalt 10 aastat.

Strohwein

saksa

KPN / KGT

(1, 3, 11, 15, 16)

Vt. traditsioonilist nimetust „Passito”.

Selle täpne tähendus „õlevein”.

See viitab teatavale valmistusviisile, mida kasutatakse Bolzano provintsis ja mille puhul kasutatakse viinamarju, mida on pärast koristamist kuivatud õlemattidel kooskõlas asjaomase spetsifikaadi tingimustega.

Superiore

itaalia

KPN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Veinid, millel on suurepärased kvaliteediomadused ja mille valmistamise eeskirjad on palju rangemad kui muude veinide puhul. Täpsemalt kehtestatakse selliste veinide spetsifikaadis:

| (a) | viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus peab olema vähemalt 0,5 mahuprotsenti suurem kui tavaveinide puhul; |
| --- | --- |

(a)

viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus peab olema vähemalt 0,5 mahuprotsenti suurem kui tavaveinide puhul;

| (b) | viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus, mis peab olema tavalisest veinist vähemalt 0,5 mahuprotsenti kõrgem. |
| --- | --- |

(b)

viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus, mis peab olema tavalisest veinist vähemalt 0,5 mahuprotsenti kõrgem.

San Marino

Superiore Old Marsala

itaalia

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse „Marsala Superiore” veinide puhul. See viitab tootele ja erilisele valmistusviisile, mille puhul veini laagerdatakse puust vaadis vähemalt kaks aastat. Nimes sisalduv ingliskeelne komponent on „Marsala” veinide puhul traditsiooniline ning see on „ette nähtud nii asjaomaste veinide spetsifikaadis kui ka õigusaktides”. Selle nimetuse olulisus ja prestiiž tuleneb nii tootjate kui ka Inglismaa edasimüüjate tegevusest, kuna viimased avastasid Marsala 1773. aastal ning asusid seda ainulaadset veini tootma ja turustama, muutes selle tuntuks üle kogu maailma ja eriti Inglismaal.

Torchiato

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona” veinide puhul. See viitab toote teatud omadustele, mis tulenevad viinamarjade õrnast pressimisest.

Torcolato

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse teatavate „Breganze” veinide puhul.

See viitab toote teatud omadustele, mis tulenevad erilisest valmistusmeetodist, mille puhul on ette nähtud osaliselt kuivatatud viinamarjade kasutamine. Pärast koristamist riputatakse viinamarjad võredele kuivama, seejärel raputatakse neid ja asetatakse tagasi võrele. Nii saadakse kuivanud viinamarjad.

Vecchio

itaalia

KPN

(1, 3)

Väljendit kasutatakse KPN „Rosso Barletta”, KPN „Aglianico del Vuture”, KPN „Marsala”, KPN „Falerno del Massico” veinide juures. See viitab laagerdumistingimustele ning toote edasisele laagerdumisele ja küpsemisele.

Vendemmia Tardiva

itaalia

KPN / KGT

(1, 3, 15, 16)

Väljendit kasutatakse teatavat tüüpi veini puhul, kui viinamarjad on koristatud hiliskorjena. Viinamarjade kuivamine taimel ja edasine kuivatamine erinevate keskkonna- ja kliimatingimuste juures võimaldab saavutada erakordse kvaliteediga veini, millel on suur suhkrusisaldus ja intensiivne lõhn. Vein on erakordne. Sellist veini nimetatakse ka dessert- või meditatsiooniveiniks.

Verdolino

itaalia

KPN / KGT

(1)

Väljend viitab valmistusviisile ja erilisele rohelisele värvusele.

Vergine

itaalia

KPN

(1, 3)

Väljendit kasutatakse teatavate „Marsala” veinide puhul. See viitab teatavale erilisele tootele ja erilisele valmistusviisile, mille puhul on ette nähtud vähemalt viieaastane laagerdumine puust vaadis ning keelatud keedetud ja kontsentreeritud virde lisamine. See tähendab, et toode on puhas ja loomulik, ilma igasuguste, isegi viinapuust pärinevate lisaaineteta, välja arvatud loomulikult alkohol, mis on liköörveini puhul vajalik komponent.

Lisaks kasutatakse seda väljendit teatavate „Bianco Vergine Valdichiana” veinide puhul. Seda kasutatakse traditsioonilise valmistusviisi puhul, kui käärimine toimub ilma kestadeta, mis annab tulemuseks puhta ja loodusliku lõpptoote.

Vermiglio

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse „Colli dell'Etruria Centrale” veinide juures. See viitab nii erilistele kvaliteediomadustele kui ka erilisele värvusele.

Vino Fiore

itaalia

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse teatavate valgete ja roosade veinide valmistusviisi kohta. Valmistusviis näeb ette viinamarjade õrna pressimise, nii et tulemus on erakordselt hõrk maitse, mis tõstab esile veini parimad küljed ehk „õied”, millele itaaliakeelne väljend viitab.

Vino Novello

itaalia

KPN / KGT

(1, 8)

Väljendit kasutatakse teatava erilise valmistusviisi kohta, mis hõlmab ka kindlat valmimispäeva, kui veini võib turustama hakata, milleks on korjeaasta 6. november.

Novello

Vin Santo

itaalia

KPN

(1)

Ajalooline traditsiooniline väljend, mida kasutatakse teatavate Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Venno ja Trentino Alto Adige veinide kohta.

See viitab erilist tüüpi veinile ning asjaomasele keerukale valmistusviisile, mis hõlmab viinamarjade hoidmist ja kuivatamist sobivas õhutatud ruumides ning veini pikaajalist laagerdumist puust vaadis.

Nimetuse päritolu suhtes on palju hüpoteese, millest enamik paigutab selle keskaega. Kõige usutavam neist lähtub veini religioossest tähendusest. Seda veini usuti olevat ebatavaline ja omavat imelisi voorusi.

Seda kasutati laialt püha missa pidamiseks, mis selgitab ka kasutatavat väljendit (mis tõlkes tähendab „püha vein”).

Väljend on tänini kasutusel ning kõik sellega seonduvad üksikasjad on loetletud seda imelist ja ülemaailma kuulast veini tootvate KPNi-de spetsifikaadis.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

itaalia

KPN / KGT

(1, 8)

Väljend viitab valmistusviisile ja sel teel saadavale tootele. Vein on kihisev, sest sisaldab süsinikdioksiidi, mis tuleneb täiendavast loomulikust kääritamisest.

KÜPROS

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Vineyard(-s))

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud ühele põllumajandusettevõttele kuuluvast istandusest, mille suurus on vähemalt 1 ha. Vein valmistatakse terviklikult samas ettevõttes asjaomases piirkonnas.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Domain)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud ühele põllumajandusettevõttele kuuluvast istandusest, mille suurus on vähemalt 1 ha. Vein on valmistatud terviklikult samas ettevõttes.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Monastery)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vein on valmistatud viinamarjadest, mis on korjatud ühele põllumajandusettevõttele kuuluvast istandusest, mille suurus on vähemalt 1 ha. Asjaomases põllumajanduspiirkonnas asub klooster. Vein on valmistatud terviklikult samas ettevõttes.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Monastery)

kreeka

KPN / KGT

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUKSEMBURG

Château

prantsuse

KPN

(1)

Väljend viitab ettevõtte nimele, kusjuures viinamarjad peavad pärinema eranditult ettevõtte hallatavast valdusest ja vein peab olema valmistatud selles ettevõttes.

Tšiili

Grand premier cru

prantsuse

KPN

(1)

Vein, mille puhul võib kasutada riiklikku märget „Marque Nationale”, võib kanda ka ühte järgmistest kvaliteeditähistest: „Vin classé”, „Premier cru” või „Grand premier cru”, mida on kasutatud alates 1959. aastast. Loa märget kasutada annab asjaomane ametlik komitee, kes annab veinile hinde 20 punkti skaalal, pärast maitsmist igale veinile eraldi:

| — | veinid, mis saavad vähem kui 12,0 punkti jäetakse ametlikult klassifitseerimata ning need ei tohi kasutada märget „Marque nationale – appellation contrôlée”; |
| --- | --- |

—

veinid, mis saavad vähem kui 12,0 punkti jäetakse ametlikult klassifitseerimata ning need ei tohi kasutada märget „Marque nationale – appellation contrôlée”;

| — | veinid, mis saavad vähemalt 12,0 punkti, võivad ametlikult kanda märget „Marque nationale – appellation contrôlée”; |
| --- | --- |

—

veinid, mis saavad vähemalt 12,0 punkti, võivad ametlikult kanda märget „Marque nationale – appellation contrôlée”;

| — | veinid, mis saavad vähemalt 14,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Vin classé”; |
| --- | --- |

—

veinid, mis saavad vähemalt 14,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Vin classé”;

| — | veinid, mis saavad vähemalt 16,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Premier cru”; |
| --- | --- |

—

veinid, mis saavad vähemalt 16,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Premier cru”;

| — | veinid, mis saavad vähemalt 18,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Grand premier cru”; |
| --- | --- |

—

veinid, mis saavad vähemalt 18,0 punkti, võivad peale ametlikku märke „Marque nationale – appellation contrôlée” kanda ka kvaliteeditähist „Grand premier cru”;

Tuneesia

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

prantsuse

KPN

(1)

Väljendiga märgitakse hiliskorje veini, mis on valmistatud ühest järgmistest sortidest: „Auxerrois”, „Pinot blanc”, „Pinot gris”, „Riesling” või „Gewürztraminer”. Viinamarjad koristatakse käsitsi, kusjuures Rieslingi puhul peab naturaalne alkoholisisaldus vastama vähemalt 95 Oechsle kraadile ning muudest viinamarjadest valmistatud veinide puhul 105 Oechsle kraadile.

(Valitsuse 8. jaanuari 2001. aasta määrus)

Vin de glace

prantsuse

KPN

(1)

Väljendiga märgitakse jääveini, mis on valmistatud külmunud marjadest, mis on koristatud käsitsi temperatuuril –7 °C või alla selle. Veini valmistamiseks võib kasutada üksnes järgmisi viinamarjasorte: „Pinot blanc”, „Pinot gris” ja Riesling, ning virde naturaalne alkoholisisaldus peab vastama vähemalt 120 Oechsle kraadile.

(Valitsuse 8. jaanuari 2001. aasta määrus)

Vin de paille

prantsuse

KPN

(1)

Väljendiga märgitakse õleveini, mis on valmistatud ühest järgmistest sortidest: „Auxerrois”, „Pinot blanc”, „Pinot gris” või „Gewürztraminer”. Viinamarjad koristatakse käsitsi ja laotatakse seejärel vähemalt kaheks kuuks õlemattidele kuivama. Õlgi võivad asendada ka asjakohased raamid. Marjade tegelik alkoholisisaldus peab vastama vähemalt 130 Oechsle kraadile.

(Valitsuse 8. jaanuari 2001. aasta määrus)

UNGARI

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

ungari

KPN

(1)

Vein on valmistatud värske veini, virde või kääriva veini valamisel väärishallitusega marjadele (aszú) ning seda on laagerdatud vähemalt kolm aastat (millest kaks aastat vaadis). Samuti märgitakse suhkrusisaldus ja suhkruvabad komponendid. Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetusega „Tokaji”.

Aszúeszencia

ungari

KPN

(1)

Bikavér

ungari

KPN

(1)

Vähemalt kolmest eri sordist valmistatud punane vein, mida on laagerdatud puust vaadis vähemalt 12 kuud; kohaliku tasandi määrusega võib kehtestada lisanõudeid. Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetustega „Eger”and „Szekszárd”.

Eszencia

ungari

KPN

(1)

Väärishallitusega nakatunud viinamarjade (aszú) mahl, mis voolab ilma pressimata välja vaadist, kuhu viinamarjad koristuse ajal pannakse. Jääksuhkrusisaldus: vähemalt 450 g/l. Suhkruvaba ekstrakt: vähemalt 50 g/l. Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetusega „Tokaji”.

Fordítás

ungari

KPN

(1)

Vein on valmistatud veini valamisel sama aastakäigu väärishallitusega viinamarjade pressimisjäägile ning seda on vähemalt kaks aastat laagerdatud (üks aasta vaadis). Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetusega „Tokaji”.

Máslás

ungari

KPN

(1)

Vein on valmistatud veini valamisel sama aastakäigu Tokaji Aszú settele ning seda on vähemalt kaks aastat laagerdatud (üks aasta vaadis). Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetusega „Tokaji”.

Késői szüretelésű bor

ungari

KPN / KGT

(1)

Hiliskorje. Virde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor

ungari

KPN / KGT

(1)

Vein on valmistatud valitud viinamarjadest. Virde suhkrusisaldus peab olema vähemalt 204,5 g/l.

Muzeális bor

ungari

KPN / KGT

(1)

Vein on vähemalt viis aastat pudelis laagerdunud.

Siller

ungari

KPN / KGT

(1)

Lühikesest matsereerimisperioodist johtuvalt väga heleda värvusega punane vein.

Szamorodni

ungari

KPN

(1)

Vein, mis on valmistatud väärishallitusega (aszú) ja tervetest marjadest ning mida on vähemalt kaks aastat laagerdatud (üks aasta vaadis). Virde suhkrusisaldus on vähemalt 230,2 g/l. Väljendit võib kasutada üksnes koos päritolunimetusega „Tokaji”.

AUSTRIA

Ausstich

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein peab olema valmistatud ühel aastal koristatud viinamarjadest ning märgistuses tuleb anda teavet valikukriteeriumite kohta.

Auswahl

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein peab olema valmistatud ühel aastal koristatud viinamarjadest ning märgistuses tuleb anda teavet valikukriteeriumite kohta.

Bergwein

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein on valmistatud astangul või järsul nõlval, mille langusnurk on rohkem kui 26 %, kasvanud viinamarjadest.

Klassik

saksa

KPN

(1)

Vein peab olema valmistatud ühel aastal koristatud viinamarjadest ning märgistuses tuleb anda teavet valikukriteeriumite kohta.

Classic

Heuriger

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein tuleb müüa jäemüüjale enne viinamarjade koristuse aasta detsembri lõppu ja seda tohib müüja tarbijale kuni järgmise aasta märtsini.

Gemischter Satz

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein on valmistatud eri valge või punase veini viinamarjade segust.

Jubiläumswein

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein peab olema valmistatud ühel aastal koristatud viinamarjadest ning märgistuses tuleb anda teavet valikukriteeriumite kohta.

Reserve

saksa

KPN

(1)

Veini alkoholisisaldus peab olema vähemalt 13 mahuprotsenti. Punase veini puhul ei või kvaliteetveini kontrollnumbrit eraldada enne koristusaasta aasta 1. novembrit ja valgete puhul koristusaastale järgneva aasta 15. märtsi.

Schilcher

saksa

KPN / KGT

(1)

Vein peab olema valmistatud Steiermarkis ja kasutada tohib ainult Steirerlandi viinamarjapiirkonnas kasvanud „Blauer Wildbacher'i” sordi marju.

Sturm

saksa

KGT

(1)

Osaliselt kääritatud viinamarjavirre, mille alkoholisisaldus on vähemalt 1 mahuprotsent. Sturmi tohib turustada koristusaasta augustist detsembrini ning see peab turustamise ajal käärima.

PORTUGAL

Canteiro

portugali

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse „Madeira” KPN aastakäigu veini kohta, mida on pärast kääritamist kangendatud ning laagerdatud vaadis vähemalt kaks aastat, selle kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse ning veini ei tohi villida enne kolme aasta möödumist.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugali

KPN/KGT

(1)

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega veinidega, mis pakendatakse klaasist pudelisse, millel on erilised organoleptilised omadused ja mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 1 mahuprotsendi võrra suurem kui seadusega ette nähtud miinimum; veini kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse ning kohustuslik on märkida korje aasta.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Crusted

inglise

KPN

(3)

Porto ja Douro veiniinstituudi poolt tunnustatud eriliste organoleptiliste omadustega portvein, mis on villimise ajal punase värvusega ja täidlase konsistentsiga; üksteist täiendavate organoleptiliste omadustega eri aastakäikude veinide segamise tulemusel saavutatakse peen lõhn ja maitse ning pudeli seintel tekib seetõttu edasise laagerdumise käigus sete (crosta).

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugali

KPN/KGT

(1)

Väljendit võib kasutada geograafilise tähise ja päritolunimetustega veinide puhul, mis on pakendatud klaasist pudelisse, millel on erilised organoleptilised omadused ja mille kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Escuro

portugali

KPN

(3)

Väljendit kasutatakse „Madeira” KPN aastakäiguveini kohta, mis on jõuliselt aromaatne vein, mille värvus varieerub oranžist pruunikani, kusjuures värvainete oksüdeerumise ja vaadist eralduvate ainete tõttu kipuvad pruunikad toonid domineerima.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Fino

portugali

KPN

(3)

Kvaliteetne ja elegantne vaadis laagerdatud „Madeira” KPN vein; milles on tasakaalus happed, täidlus ja aromaatsus.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Kvaliteetne komplekssete maitse- ja lõhnaomadustega ning organoleptiliste omadustega portvein, mida kasutatakse üksnes koos traditsiooniliste väljenditega Tawny, Ruby ja White.

[Portaria nr 1484/2002, 22.11.2002]

Frasqueira

portugali

KPN

(3)

„Madeira” KPN vein, kus väljendile lisatakse aastakäik, et märkida veini, mis on saadud traditsioonilistest viinamarjasortidest, mida on vähemalt 20 aastat laagerdatud ning millel on erilised kvaliteediomadused; veini kohta tehakse enne ja pärast villimist asjaomasesse jooksvasse registrisse kanne.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Garrafeira

portugali

KPN/ KGT

(1, 3)

Väljendit kasutatakse koos geograafilise tähisega või päritolunimetusega ja sellele lisatakse aastakäik; veinil on erilised organoleptilised omadused; punane vein on laagerdunud minimaalselt 30 kuud, millest 12 kuud klaaspudelis, valge ja roosa vein on laagerdunud vähemalt 12 kuud, millest vähemalt kuus kuud klaaspudelis; veini kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

KPN

(3)

KPN portvein, mis valatakse pärast vaadis laagerdumist klaasist mahutisse, kus laagerdumine jätkub veel vähemalt kaheksa aasta jooksul, seejärel villitakse vein pudelisse.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

KPN

(3)

„Madeira” KPN vein, millele lisatakse aastakäik, et märkida veini, mis on saadud traditsioonilistest viinamarjasortidest, mida on vähemalt 20 aastat laagerdatud ning millel on erilised kvaliteediomadused; veini kohta tehakse enne ja pärast villimist asjaomasesse jooksvasse registrisse kanne.

[Portaria nr 40/82, 15.4.1982]

Lágrima

portugali

KPN

(3)

Portvein, mille magususe tõttu saavutatakse 20° C juures tihedus 1 034–1 984.

[Decreto-Lei nr 166/86, 26.6.1986]

Leve

portugali

KPN/KGT

(1, 3)

Väljendit kasutatakse „Lisboa” KGT veini puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus vastab asjaomases viinamarjakasvatuspiirkonnas esitatavatele nõuetele, tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, mittelenduvate hapete sisaldus, mida väljendatakse viinhappena, on vähemalt 4,5 g/l, ülerõhk ei ületa 1 baari ning ülejäänud analüütilised omadused on kooskõlas lauaveini suhtes üldiselt kehtestatud nõuetega.

[Portaria nr 426/2009, 23.4.2009]

Väljendit kasutatakse „Tejo” KGT veini puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus vastab asjaomases viinamarjakasvatuspiirkonnas esitatavatele nõuetele, tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti, mittelenduvate hapete sisaldus, mida väljendatakse viinhappena, on vähemalt 4 g/l, ülerõhk ei ületa 1 baari ning ülejäänud analüütilised omadused on kooskõlas lauaveini suhtes üldiselt kehtestatud nõuetega.

[Portaria nr 445/2009, 27.4.2009]

Valge KPN portvein, mille alkoholisisaldus on vähemalt 16,5 mahuprotsenti.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

„Madeira” KPN vein, mis on vähese täidlusega kuid harmooniline.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Nobre

portugali

KPN

(1)

Väljendit kasutatakse koos päritolunimetusega „Dão” ning vein vastab Dão viinamarjakasvatuspiirkonna põhikirjas sätestatud nõuetele.

[Decreto-Lei nr 376/93, 05.11.1993]

Reserva

portugali

KPN/KGT

(1, 3, 4, 5)

Väljendit kasutatakse koos aastakäiguga geograafilise tähisega ja päritolunimetusega veinide juures, mis pakendatakse klaasist pudelisse, millel on erilised organoleptilised omadused ja mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 0,5 mahuprotsendi võrra suurem kui seadusega ette nähtud miinimum; veini kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide ja vahuveinide juures, mis on laagerdunud pudelis 12 kuni 24 kuud ja mille sete eraldatakse transfeermeetodil või dégorgement-meetodil.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Väljendit kasutatakse koos viitega aastakäigule geograafilise tähisega ja päritolunimetusega liköörveinide puhul, mis on villitud klaaspudelisse; veini ei või turustada enne kolme aastat ja selle kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

KPN

(1, 3, 4, 5)

Eriliste organoleptiliste omadustega portvein, mis on komplekssete maitse- ja lõhnaomadustega, mis on saavutatud eri vanusega veinide segamisel.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Viieaastase valmimistsükliga „Madeira” KPN vein.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

portugali

KPN/KGT

(1, 3, 4, 5)

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide ja vahuveinide juures, mis on laagerdunud pudelis vähemalt 36 kuud ja mille sete eraldatakse transfeermeetodil või dégorgement-meetodil.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Ruby

inglise

KPN

(3)

Portvein, mis on värvuselt punane või erepunane. Nende veinide puhul pidurdatakse arengut, et säilitada sügav punane värvus ning noore veini puuviljane ja tugev maitse.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Lõuna-Aafrika (8)

Solera

portugali

KPN

(3)

„Madeira” KPN aastakäigu vein, mille puhul igal aastal villitakse pudelisse kuni 10 % olemasolevast veinist ja asendatakse puuduv kogus uue kvaliteetveiniga. Uut veini võib lisada kuni 10 korda, mispeale võib kogu olemasoleva veini ühe korraga pudelisse villida.

[Portaria nr 125/98, 29.7.1998]

Super reserva

portugali

KPN/KGT

(4, 5)

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide ja vahuveinide juures, mis on laagerdunud pudelis 24 kuni 36 kuud ja mille sete eraldatakse transfeermeetodil või dégorgement-meetodil.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Superior

portugali

KPN/KGT

(1, 3)

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega veinide juures, mis pakendatakse klaasist pudelisse, millel on erilised organoleptilised omadused ja mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 1 mahuprotsendi võrra suurem kui seadusega ette nähtud miinimum; veini kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Väljendit kasutatakse geograafilise tähisega ja päritolunimetusega liköörveinide puhul, mis on villitud klaaspudelisse; veini ei või turustada enne viit aastat ja selle kohta tehakse kanne asjaomasesse jooksvasse registrisse.

[Portaria nr 924/2004, 26.7.2004]

Tawny

inglise

KPN

(3)

Punane portvein, mis on vähemalt seitse aastat laagerdunud puust vaadis. Selleks segatakse kokku veine, mis on laagerdunud eri kestvusega perioodi jooksul vaadis või tsisternis. Aja möödudes muutub veini värvus aegamisi kollakaspruuniks (tawny), poolkollakaspruuniks (medium tawny) või kergelt kollakaspruuniks (light tawny) ning lõhnas on tunda kuivatatud puuvilju ja puitu; mida vanem on vein, seda tugevamaks muutub aroom.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Lõuna-Aafrika (8)

Aastakäik, millele võib olla lisatud Late Bottle (LBV) või Character

inglise

KPN

(3)

Porto ja Douro Veiniinstituudi tunnustatud portvein, mis on valmistatud ühest viinamarjasordist; veini organoleptilised omadused on kõrge kvaliteediga, värvus on punane ja konsistents täidlane, veini maitse ja lõhn on peened. Väljendit „Late Bottled Vintage” või „LBV” võib kasutada alates korjest nelja aasta möödumisest ning villimine võib toimuda kuni kuuenda korjele järgneva aasta 31. detsembrini.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Vintage

inglise

KPN

(3)

Porto ja Douro Veiniinstituudi tunnustatud aastakäigu portvein, mis on valmistatud ühest viinamarjasordist; veini organoleptilised omadused on erakordsed, värvus on punane ja konsistents täidlane, veini maitse ja lõhn on peened. Väljendit „Vintage” võib kasutada alates korjest kahe aasta möödumisest ning villimine võib toimuda kuni kolmanda korjele järgneva aasta 30. juulini. Veini turustamine võib alata teise korjele järgneva aasta 1. maist.

[Regulamento nr 36/2005, 18.4.2005]

Lõuna-Aafrika (8)

RUMEENIA

Rezervă

rumeenia

KPN / KGT

(1)

Vein on laagerdunud vähemalt kuus kuud tammevaadis ja vähemalt kuus kuud pudelis.

Vin de vinotecă

rumeenia

KPN

(1, 15, 16)

Vein on laagerdunud vähemalt ühe aasta tammevaadis ja vähemalt neli aastat pudelis.

Vin tânăr

rumeenia

KPN / KGT

(1)

Vein turustatakse sama aasta jooksul, mil ta on tunnustatud.

SLOVAKKIA

Mladé víno

slovaki

KPN

(1)

Vein on villitud enne veini valmistamiseks kasutatavate viinamarjade korjamise kalendriaasta lõppu. Vein on lubatud turule lasta alates korjeaasta novembri esimesest esmaspäevast.

Archívne víno

slovaki

KPN

(1)

Vein on laagerdunud vähemalt kolm aastat pärast koristamist kasutatavate viinamarjade koristamist.

Panenská úroda

slovaki

KPN

(1)

Viinamarjad on istanduse esimene saak. Esimeseks saagiks loetakse saaki, mis saadakse kolmandal või kõige hiljem neljandal aastal pärast taimede istutamist.

SLOVEENIA

Mlado vino

sloveeni

KPN / KGT

(1)

Vein, mida ei või turule lasta enne 30 päeva möödumist korjest ja mitte hiljem kui 31. jaanuaril.

---

(1)  KPN (kaitstud päritolunimetus) või KGI (kaitstud geograafiline tähis), millele lisandub viide määruse EÜ (nr) 1234/2007 XIb lisa kohasele viinamarjasaaduste kategooriale.

1

(2)  Kaldkirjas tekst on üksnes informatiivne või selgitav või mõlemat, selle suhtes ei kohaldata käesoleva määruse artiklit 3. Kuna tegu on ainult ülevaatliku kirjeldusega, ei asenda need ühelgi juhul asjaomaseid riiklikke sätteid.”

2

(3)  Väljendit „Qualitätswein mit Prädikat” võib kasutada üleminekuperioodil kuni 31.12.2010.

3

(4)  Väljendid „Sekt”, „Likörwein” ja „Perlwein” üksinda ei ole kaitstud.

4

(5)  Väljend „Sekt” üksinda ei ole kaitstud.

5

(6)  Väljend „Sekt” üksinda ei ole kaitstud.

6

(7)  Väljendid „Riesling” ja „Sekt” üksinda ei ole kaitstud.

7

(8)  Tähiseid „Ruby”, „Tawny” ja „Vintage” kasutatakse koos Lõuna-Aafrika Vabariigi geograafilise tähisega „CAPE”.

8

---

II LISA

„XV LISA

NENDE VEINIVIINAMARJASORTIDE JA SÜNONÜÜMIDE LOETELU, MIDA VÕIB KASUTADA VEINIDE MÄRGISTUSES

(*)   LEGEND:

| — | kaldkirjas tekst: | viide veiniviinamarjasordi nime sünonüümile |
| --- | --- | --- |
| — | „°” | sünonüüm puudub |
| — | poolpaksus kirjas tekst: | 3. veerg: veiniviinamarjasordi nimi
  4. veerg: riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile |
| — | harilikus kirjas tekst: | 3. veerg: veiniviinamarjasordi nime sünonüüm
  4. veerg: riik, kus kasutatakse viinamarjasordi nime sünonüümi. |

—

kaldkirjas tekst:

viide veiniviinamarjasordi nime sünonüümile

—

„°”

sünonüüm puudub

—

poolpaksus kirjas tekst:

3. veerg: veiniviinamarjasordi nimi

4. veerg: riik, kus see nimi vastab viinamarjasordile ja viide sellele sordile

—

harilikus kirjas tekst:

3. veerg: veiniviinamarjasordi nime sünonüüm

4. veerg: riik, kus kasutatakse viinamarjasordi nime sünonüümi.

A OSA:   Loetelu veiniviinamarja sortidest ja nende sünonüümidest, mis võivad esineda veinide märgistuses artikli 62 lõike 3 alusel

| | Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimi | Sordinimi või selle sünonüüm | Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Itaalia° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Kreeka°, Itaalia°, Portugal°, Alžeeria°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid°, Küpros°, LAV

  NB! Sordinime „Alicante” ei tohi kasutada iseseisva veininimetusena. |
| 3 | Alicante Branco | Portugal° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Prantsusmaa°, Serbia ja Montenegro (6) |
| 5 | Alicante | Itaalia° |
| 6 | Alikant Buse | Serbia ja Montenegro(4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Itaalia |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Rumeenia |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Hispaania° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-20-30), Austria (18-20), Kanada (20-30), Tšiili (20-30), Itaalia (20-30), Šveits |
| 11 | Blauer Burgunder | Austria (10-13), Serbia ja Montenegro (17-30), |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Saksamaa (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Saksamaa (30), Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-20-30), Austria (10-11), Bulgaaria (30), Kanada (10-30), Tšiili (10-30), Rumeenia (30), Itaalia (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Rumeenia (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Serbia ja Montenegro (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Horvaatia° |
| 17 | Burgundac crni | Serbia ja Montenegro (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Horvaatia°, Serbia ja Montenegro° |
| 19 | Burgundec bel | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik° |
| 20 | Burgundec crn | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik° |
| 22 | Early Burgundy | Ameerika Ühendriigid° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungari (31) |
| 24 | Frühburgunder | Saksamaa (12), Madalmaad° |
| 25 | Grauburgunder | Saksamaa, Bulgaaria, Ungari°, Rumeenia (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Rumeenia (25), Saksamaa, Austria |
| 27 | Grossburgunder | Rumeenia (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Ungari (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Ungari° |
| 30 | Spätburgunder | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-13-20), Serbia ja Montenegro (11-17), Bulgaaria (13), Kanada (10-13), Tšiili, Ungari (29), Moldova°, Rumeenia (13), Itaalia (10-13), Ühendkuningriik, Saksamaa (13) |
| 31 | Weißburgunder | Lõuna-Aafrika Vabariik (33), Kanada, Tšiili (32), Ungari (23), Saksamaa (32, 33), Austria (32), Ühendkuningriik°, Itaalia |
| 32 | Weißer Burgunder | Saksamaa (31, 33), Austria (31), Tšiili (31), Sloveenia, Itaalia |
| 33 | Weissburgunder | Lõuna-Aafrika Vabariik (31), Saksamaa (31, 32), Ühendkuningriik, Itaalia, Šveits |
| 34 | Weisser Burgunder | Serbia ja Montenegro (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Itaalia |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Rumeenia |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Tšehhi Vabariik (39), Austria°, Saksamaa, Sloveenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungari, Rumeenia (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Rumeenia |
| 39 | Frankovka | Tšehhi Vabariik (37), Slovakkia (40), Rumeenia (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovakkia (39) |
| 41 | Kékfrankos | Ungari, Rumeenia (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Itaalia |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugal° |
| 44 | Мелник (BU)

  Melnik | Мелник


  Melnik | Bulgaaria |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Itaalia° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Tšehhi Vabariik° |
| 47 | Moravia dulce | Hispaania° |
| 48 | Moravia agria | Hispaania° |
| 49 | Muškat moravský | Tšehhi Vabariik°, Slovakkia |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Rumeenia |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Itaalia° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentina° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Itaalia |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Prantsusmaa |

Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimi

Sordinimi või selle sünonüüm

Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Itaalia°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Kreeka°, Itaalia°, Portugal°, Alžeeria°, Tuneesia°, Ameerika Ühendriigid°, Küpros°, LAV

NB! Sordinime „Alicante” ei tohi kasutada iseseisva veininimetusena.

3

Alicante Branco

Portugal°

4

Alicante Henri Bouschet

Prantsusmaa°, Serbia ja Montenegro (6)

5

Alicante

Itaalia°

6

Alikant Buse

Serbia ja Montenegro(4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Itaalia

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Rumeenia

9

Borba (PT)

Borba

Hispaania°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (13-20-30), Austria (18-20), Kanada (20-30), Tšiili (20-30), Itaalia (20-30), Šveits

11

Blauer Burgunder

Austria (10-13), Serbia ja Montenegro (17-30),

12

Blauer Frühburgunder

Saksamaa (24)

13

Blauer Spätburgunder

Saksamaa (30), Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-20-30), Austria (10-11), Bulgaaria (30), Kanada (10-30), Tšiili (10-30), Rumeenia (30), Itaalia (10-30)

14

Burgund Mare

Rumeenia (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Serbia ja Montenegro (34)

16

Burgundac Crni

Horvaatia°

17

Burgundac crni

Serbia ja Montenegro (11-30)

18

Burgundac sivi

Horvaatia°, Serbia ja Montenegro°

19

Burgundec bel

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°

20

Burgundec crn

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-13-30)

21

Burgundec siv

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°

22

Early Burgundy

Ameerika Ühendriigid°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungari (31)

24

Frühburgunder

Saksamaa (12), Madalmaad°

25

Grauburgunder

Saksamaa, Bulgaaria, Ungari°, Rumeenia (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Rumeenia (25), Saksamaa, Austria

27

Grossburgunder

Rumeenia (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Ungari (30)

29

Nagyburgundi

Ungari°

30

Spätburgunder

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (10-13-20), Serbia ja Montenegro (11-17), Bulgaaria (13), Kanada (10-13), Tšiili, Ungari (29), Moldova°, Rumeenia (13), Itaalia (10-13), Ühendkuningriik, Saksamaa (13)

31

Weißburgunder

Lõuna-Aafrika Vabariik (33), Kanada, Tšiili (32), Ungari (23), Saksamaa (32, 33), Austria (32), Ühendkuningriik°, Itaalia

32

Weißer Burgunder

Saksamaa (31, 33), Austria (31), Tšiili (31), Sloveenia, Itaalia

33

Weissburgunder

Lõuna-Aafrika Vabariik (31), Saksamaa (31, 32), Ühendkuningriik, Itaalia, Šveits

34

Weisser Burgunder

Serbia ja Montenegro (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Itaalia

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Rumeenia

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Tšehhi Vabariik (39), Austria°, Saksamaa, Sloveenia (Modra frankinja, Frankinja), Ungari, Rumeenia (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Rumeenia

39

Frankovka

Tšehhi Vabariik (37), Slovakkia (40), Rumeenia (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovakkia (39)

41

Kékfrankos

Ungari, Rumeenia (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Itaalia

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugal°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulgaaria

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Itaalia°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Tšehhi Vabariik°

47

Moravia dulce

Hispaania°

48

Moravia agria

Hispaania°

49

Muškat moravský

Tšehhi Vabariik°, Slovakkia

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Rumeenia

51

Porto (PT)

Portoghese

Itaalia°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentina°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Itaalia

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Prantsusmaa

B OSA:   Loetelu viinamarjasortidest ja nende sünonüümidest, mis võivad esineda veinide märgistuses artikli 62 lõike 4 alusel

| | Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimi | Sordinimi või selle sünonüüm | Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Kreeka, Küpros° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Itaalia°, Kreeka°, Malta°, Ameerika Ühendriigid |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Itaalia° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Itaalia, Austraalia |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Itaalia° |
| 7 | Barbera | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Horvaatia°, Mehhiko°, Sloveenia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid°, Kreeka°, Itaalia°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Itaalia° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Itaalia° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Itaalia, Austraalia |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Ungari° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Itaalia, Austraalia |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Ungari |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovakkia |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Itaalia |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Itaalia° |
| 18 | Korinthiaki | Kreeka° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Itaalia, Austraalia |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Itaalia, Austraalia |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sáfeher | Ungari |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Itaalia, Austraalia |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Itaalia |
| 27 | Lambrusco | Itaalia, Austraalia (2), Ameerika Ühendriigid |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Itaalia |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Itaalia, Austraalia |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Itaalia |
| 35 | Pikolit | Sloveenia |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Itaalia, Austraalia |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Ungari (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Serbia ja Montenegro (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Serbia ja Montenegro (39-43-46), Sloveenia° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulgaaria°, Austria, Saksamaa (43), Ungari (38), Tšehhi Vabariik (49), Itaalia (43), Kreeka, Portugal, Sloveenia |
| 42 | Rhine Riesling | Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Tšiili (44), Moldova°, Uus-Meremaa°, Küpros, Ungari° |
| 43 | Riesling renano | Saksamaa (41), Serbia ja Montenegro (39-40-46), Itaalia (41) |
| 44 | Riesling Renano | Tšiili (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Sloveenia |
| 46 | Rizling rajnski | Serbia ja Montenegro (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°, Horvaatia° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovakkia° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Tšehhi Vabariik (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Itaalia, Austraalia |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Sloveenia |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Itaalia° |
| 55 | Verdeca | Itaalia |
| 56 | Verdese | Itaalia° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Itaalia, Austraalia |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Itaalia, Austraalia |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Itaalia, Austraalia |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Ungari |

Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nimi

Sordinimi või selle sünonüüm

Riigid, kus võidakse sordinime või üht selle sünonüümi kasutada (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Kreeka, Küpros°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Itaalia°, Kreeka°, Malta°, Ameerika Ühendriigid

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Itaalia°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Itaalia, Austraalia

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Itaalia°

7

Barbera

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Argentina°, Austraalia°, Horvaatia°, Mehhiko°, Sloveenia°, Uruguay°, Ameerika Ühendriigid°, Kreeka°, Itaalia°, Malta°

8

Barbera Sarda

Itaalia°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Itaalia°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Itaalia, Austraalia

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Ungari°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Itaalia, Austraalia

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Ungari

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovakkia

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Itaalia

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Itaalia°

18

Korinthiaki

Kreeka°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Itaalia, Austraalia

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Itaalia, Austraalia

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sáfeher

Ungari

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Itaalia, Austraalia

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Itaalia

27

Lambrusco

Itaalia, Austraalia (2), Ameerika Ühendriigid

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Itaalia

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Itaalia, Austraalia

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Itaalia

35

Pikolit

Sloveenia

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Itaalia, Austraalia

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Ungari (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Serbia ja Montenegro (40-41-46)

40

Renski rizling

Serbia ja Montenegro (39-43-46), Sloveenia° (45)

41

Rheinriesling

Bulgaaria°, Austria, Saksamaa (43), Ungari (38), Tšehhi Vabariik (49), Itaalia (43), Kreeka, Portugal, Sloveenia

42

Rhine Riesling

Lõuna-Aafrika Vabariik°, Austraalia°, Tšiili (44), Moldova°, Uus-Meremaa°, Küpros, Ungari°

43

Riesling renano

Saksamaa (41), Serbia ja Montenegro (39-40-46), Itaalia (41)

44

Riesling Renano

Tšiili (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Sloveenia

46

Rizling rajnski

Serbia ja Montenegro (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik°, Horvaatia°

48

Rizling rýnsky

Slovakkia°

49

Ryzlink rýnský

Tšehhi Vabariik (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Itaalia, Austraalia

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Sloveenia

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Itaalia, Austraalia, Ameerika Ühendriigid

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Itaalia°

55

Verdeca

Itaalia

56

Verdese

Itaalia°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Itaalia, Austraalia

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Itaalia, Austraalia

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Itaalia, Austraalia

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Ungari

---

(1)  Asjaomaste riikide puhul on lisas sätestatud erandid lubatud üksnes kõnealustest sortidest toodetud kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veini puhul.

1

(2)  Kasutamine on lubatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise 1. detsembri 2008. aasta veinikaubanduse lepingu artikli 22 lõige 4 sätetele (ELT L 28, 30.1.2009, lk 3).”

2

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 402/2010,

10. mai 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pintadeau de la Drôme” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Pintadeau de la Drôme” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Pintadeau de la Drôme” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 222, 15.9.2009, lk 12.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

PRANTSUSMAA

Pintadeau de la Drôme (KGT)

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 403/2010,

10. mai 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Tarta de Santiago” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Tarta de Santiago” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Tarta de Santiago” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 23.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

HISPAANIA

Tarta de Santiago (KGT)

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 404/2010,

10. mai 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumrataste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon avaldas 13. augustil 2009Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit alumiiniumrataste importimise suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon avaldas 13. augustil 2009Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit alumiiniumrataste importimise suhtes Euroopa Liitu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. juunil 2009 Euroopa rattatootjate liit (Association of European Wheel Manufacturers – EUWA, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi teatavate alumiiniumrataste kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. juunil 2009 Euroopa rattatootjate liit (Association of European Wheel Manufacturers – EUWA, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi teatavate alumiiniumrataste kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses nimetatud ELi tootjatele, teistele teadaolevatele ELi tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, edasimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses nimetatud ELi tootjatele, teistele teadaolevatele ELi tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, edasimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(4)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

| (5) | Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, importijate ja ELi tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kohaldamise võimalus dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ELi tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, importijate ja ELi tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kohaldamise võimalus dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ELi tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon.

| (6) | Hiina Rahvavabariigis teavitas endast ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks kokku 36 äriühingut või seotud äriühingute rühma (edaspidi „kontsernid”). Need 36 äriühingut või kontserni tootsid ja/või eksportisid vaatlusalust toodet Euroopa Liidu turule uurimisperioodi jooksul ning avaldasid soovi valimis osaleda. Neid käsitati koostööd tegevate äriühingutena ning kaaluti nende lisamist valimisse. Koostöö tase Hiina RVga, s.t koostööd teinud Hiina äriühingute poolt ELi eksporditavate kaupade osakaal võrreldes kogu Hiinast pärineva ekspordiga ELi, oli üle 90 %. |
| --- | --- |

(6)

Hiina Rahvavabariigis teavitas endast ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks kokku 36 äriühingut või seotud äriühingute rühma (edaspidi „kontsernid”). Need 36 äriühingut või kontserni tootsid ja/või eksportisid vaatlusalust toodet Euroopa Liidu turule uurimisperioodi jooksul ning avaldasid soovi valimis osaleda. Neid käsitati koostööd tegevate äriühingutena ning kaaluti nende lisamist valimisse. Koostöö tase Hiina RVga, s.t koostööd teinud Hiina äriühingute poolt ELi eksporditavate kaupade osakaal võrreldes kogu Hiinast pärineva ekspordiga ELi, oli üle 90 %.

| (7) | Pärast algmääruse artikli 17 lõike 2 kohast konsulteerimist asjaomaste isikutega koostas komisjon algmääruse artikli 17 kohaselt valimi, lähtudes suurimast tüüpilisest ekspordimahust, mida saaks kasutadaoleva aja jooksul mõistlikult uurida, ning võttes arvesse ka koostööd tegevate äriühingute või kontsernide geograafilist asukohta. Valim koosneb neljast kontsernist ja esindab 47 % 36 koostööd teinud äriühingu või kontserni ekspordist ELi ning 43 % kogu Hiina RV ekspordist ELi. Hiina RV ametiasutused ja Hiina kaubanduskoda nõustusid komisjoni tehtud valimiga, kuid nõudsid veel vähemalt kahe täiendava äriühingu (kontserni) lisamist valimisse. Arvestades asjaolu, et esialgses valimis oli 20 äriühingut, mis kuuluvad 4 kontserni, otsustati siiski, et valimisse ei lisata enam äriühinguid või kontserne, kuna vastasel juhul ei oleks võimalik uurimist ettenähtud tähtaja jooksul lõpule viia. |
| --- | --- |

(7)

Pärast algmääruse artikli 17 lõike 2 kohast konsulteerimist asjaomaste isikutega koostas komisjon algmääruse artikli 17 kohaselt valimi, lähtudes suurimast tüüpilisest ekspordimahust, mida saaks kasutadaoleva aja jooksul mõistlikult uurida, ning võttes arvesse ka koostööd tegevate äriühingute või kontsernide geograafilist asukohta. Valim koosneb neljast kontsernist ja esindab 47 % 36 koostööd teinud äriühingu või kontserni ekspordist ELi ning 43 % kogu Hiina RV ekspordist ELi. Hiina RV ametiasutused ja Hiina kaubanduskoda nõustusid komisjoni tehtud valimiga, kuid nõudsid veel vähemalt kahe täiendava äriühingu (kontserni) lisamist valimisse. Arvestades asjaolu, et esialgses valimis oli 20 äriühingut, mis kuuluvad 4 kontserni, otsustati siiski, et valimisse ei lisata enam äriühinguid või kontserne, kuna vastasel juhul ei oleks võimalik uurimist ettenähtud tähtaja jooksul lõpule viia.

| (8) | Viis Hiina RV eksportivat tootjat, keda ei võetud valimisse, nõudsid individuaalset kontrollimist ning andsid kehtestatud tähtaja jooksul olulist teavet algmääruse artikli 9 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaldamiseks. Ent arvestades valimi suurust, kuhu kuulus 4 kontserni mitmete äriühingutega, järeldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, et valimisse mitte kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate individuaalset kontrolli ei saa teha, sest see oleks põhjendamatult koormav ning takistaks kontrollimise lõpuleviimist mõistliku tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Viis Hiina RV eksportivat tootjat, keda ei võetud valimisse, nõudsid individuaalset kontrollimist ning andsid kehtestatud tähtaja jooksul olulist teavet algmääruse artikli 9 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaldamiseks. Ent arvestades valimi suurust, kuhu kuulus 4 kontserni mitmete äriühingutega, järeldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, et valimisse mitte kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate individuaalset kontrolli ei saa teha, sest see oleks põhjendamatult koormav ning takistaks kontrollimise lõpuleviimist mõistliku tähtaja jooksul.

| (9) | Selleks, et võimaldada Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, saatis komisjon sellise nõude esitanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et võimaldada Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, saatis komisjon sellise nõude esitanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid.

| (10) | Algatamisteade saadeti umbes 40 ELi alumiiniumrataste tootjale. Laekus 17 vastust. Valimisse võeti 5 kontserni, kuna leiti, et nad esindavad kogu ELi toodangut müügimahu ja toodangu poolest ELis (üle 75 %), geograafilise asukoha poolest ja tegevuse poolest, s.t algseadmete valmistajad ja nn müük järelturul (vt täpsemalt põhjendus 19 jj). Kuigi enamus valimisse kaasatud ELi tootjate müügist oli suunatud algseadmete valmistajatele, müüsid kaks valimis olevat tootjat ka järelturule. Valimisse võeti ka äriühinguid, kes kaebuse esitamisel ei osalenud. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteade saadeti umbes 40 ELi alumiiniumrataste tootjale. Laekus 17 vastust. Valimisse võeti 5 kontserni, kuna leiti, et nad esindavad kogu ELi toodangut müügimahu ja toodangu poolest ELis (üle 75 %), geograafilise asukoha poolest ja tegevuse poolest, s.t algseadmete valmistajad ja nn müük järelturul (vt täpsemalt põhjendus 19 jj). Kuigi enamus valimisse kaasatud ELi tootjate müügist oli suunatud algseadmete valmistajatele, müüsid kaks valimis olevat tootjat ka järelturule. Valimisse võeti ka äriühinguid, kes kaebuse esitamisel ei osalenud.

| (11) | Uurimise käigus esitasid osapooled edasisi väiteid seoses väidetavate erinevustega algseadmete valmistajate ning järelturu vahel. Selleks, et saada asjakohasemat teavet, otsustati valimisse lisada üks (peamisi) tootjaid, kes tegutseb järelturul. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise käigus esitasid osapooled edasisi väiteid seoses väidetavate erinevustega algseadmete valmistajate ning järelturu vahel. Selleks, et saada asjakohasemat teavet, otsustati valimisse lisada üks (peamisi) tootjaid, kes tegutseb järelturul.

| (12) | Kaebuse esitajad nõudsid, et nende nimed oleksid konfidentsiaalsed, kuna kartsid survestamist klientide või konkurentide poolt. Komisjon oli arvamusel, et survestamine on tõepoolest võimalik ning nõustus nimede mitteavaldamisega. Pärast uurimise algatamist nõustusid kõik äriühingud oma nimede avaldamisega koostöö tegijatena, kuid siiski mitte kaebuse esitajatena. |
| --- | --- |

(12)

Kaebuse esitajad nõudsid, et nende nimed oleksid konfidentsiaalsed, kuna kartsid survestamist klientide või konkurentide poolt. Komisjon oli arvamusel, et survestamine on tõepoolest võimalik ning nõustus nimede mitteavaldamisega. Pärast uurimise algatamist nõustusid kõik äriühingud oma nimede avaldamisega koostöö tegijatena, kuid siiski mitte kaebuse esitajatena.

| (13) | Algatamisteade saadeti umbes 80 alumiiniumrataste importijale ja importijale/kasutajale. Saadi 40 vastust äriühingutelt, kes esindavad umbes ühte kolmandikku kogu Hiina impordist. Neist 12 vastust olid importijatelt ning ülejäänud importivatelt kasutajatelt. Valimisse võeti 7 äriühingut (5 importijat ja 2 importivat kasutajat). |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteade saadeti umbes 80 alumiiniumrataste importijale ja importijale/kasutajale. Saadi 40 vastust äriühingutelt, kes esindavad umbes ühte kolmandikku kogu Hiina impordist. Neist 12 vastust olid importijatelt ning ülejäänud importivatelt kasutajatelt. Valimisse võeti 7 äriühingut (5 importijat ja 2 importivat kasutajat).

| (14) | Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud ELi tootjale, Hiina RVst valitud eksportivatele tootjatele ning neile, kes nõudsid individuaalset kohtlemist ja seitsmele valimisse võetud importijale. Lisaks saadeti küsimustikud ka kasutajatele ja teistele koostööd tegevatele tootjatele. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud ELi tootjale, Hiina RVst valitud eksportivatele tootjatele ning neile, kes nõudsid individuaalset kohtlemist ja seitsmele valimisse võetud importijale. Lisaks saadeti küsimustikud ka kasutajatele ja teistele koostööd tegevatele tootjatele.

| (15) | Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse võetud Hiina eksportivalt tootjalt ja viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kes nõudsid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kohtlemist. Küsimustiku vastused saadi ka kuuelt valimisse võetud ELi tootjalt, kolmelt eksportiva tootjaga mitteseotud importijalt, veel üheksalt ELi tootjalt ja 13 kasutajalt. Oma seisukohad esitasid ka Hiina kaubanduskoda ja kaks kasutajate ühendust. |
| --- | --- |

(15)

Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse võetud Hiina eksportivalt tootjalt ja viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kes nõudsid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kohtlemist. Küsimustiku vastused saadi ka kuuelt valimisse võetud ELi tootjalt, kolmelt eksportiva tootjaga mitteseotud importijalt, veel üheksalt ELi tootjalt ja 13 kasutajalt. Oma seisukohad esitasid ka Hiina kaubanduskoda ja kaks kasutajate ühendust.

| (16) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ELi huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | ELi tootjad:






  — | Borbeti kontsern:
  Borbet Solingen GmbH – Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ELi huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:

a)

ELi tootjad:

—

Borbeti kontsern:

Borbet Solingen GmbH – Saksamaa

| — | Heyes Lemmerzi kontsern:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tšehhi Vabariik |
| --- | --- | --- |

—

Heyes Lemmerzi kontsern:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tšehhi Vabariik

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Itaalia |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Itaalia

| — | Ronali kontsern:






  — | Ronal AG – Šveits |
| --- | --- | --- |

—

Ronali kontsern:

—

Ronal AG – Šveits

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Poola |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Poola

| — | Speedline s.r.l. – Itaalia |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Itaalia

| — | Mapsa S. Coop. L. – Hispaania |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Hispaania

| — | AEZ – Saksamaa |
| --- | --- |

—

AEZ – Saksamaa

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Prantsusmaa

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad ja nende sidusettevõtted:






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding) |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad ja nende sidusettevõtted:

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng) |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| c) | ELi sidusettevõtted:






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Saksamaa) |
| --- | --- | --- |

c)

ELi sidusettevõtted:

—

OZ Deutschland, Biberbach (Saksamaa)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Itaalia) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Itaalia)

| d) | Sidusettevõtted Singapuris:






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

d)

Sidusettevõtted Singapuris:

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| e) | Kasutajad:






  — | Renault – Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

e)

Kasutajad:

—

Renault – Prantsusmaa

| — | BMW – Saksamaa |
| --- | --- |

—

BMW – Saksamaa

| (17) | Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:






  f) | Türgi tootjad:






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmiste äriühingute valdustes:

f)

Türgi tootjad:

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum

3.   Uurimisperiood

| (18) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Vaatlusalune toode on CN-rubriikide 8701–8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrattad (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) – edaspidi „vaatlusalune toode”, mis praegu kuulub CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on CN-rubriikide 8701–8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrattad (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) – edaspidi „vaatlusalune toode”, mis praegu kuulub CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

| (20) | Vaatlusalust toodet müüakse ELis kahe turustuskanali kaudu: algseadmete valmistaja turusektoris ja nn järelturu sektoris. Algseadmete valmistaja sektoris korraldavad autotootjad alumiiniumrataste hankeid (see toimub umbes kaks aastat enne uue automudeli väljalaset) ning nad on kaasatud nende kaubamärki kandva uue ratta arendusprotsessi. Nii ELi tootjad kui ka Hiina eksportijad konkureerivad samadel pakkumistel. Järelturu sektoris kujundavad ja arendavad alumiiniumrattaid ning tähistavad neid kaubamärkidega alumiiniumrataste tootjad ning need müüakse hulgimüüjatele, jaemüüjatele, tuuningufirmadele, autoparandustöökodadele jne. |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusalust toodet müüakse ELis kahe turustuskanali kaudu: algseadmete valmistaja turusektoris ja nn järelturu sektoris. Algseadmete valmistaja sektoris korraldavad autotootjad alumiiniumrataste hankeid (see toimub umbes kaks aastat enne uue automudeli väljalaset) ning nad on kaasatud nende kaubamärki kandva uue ratta arendusprotsessi. Nii ELi tootjad kui ka Hiina eksportijad konkureerivad samadel pakkumistel. Järelturu sektoris kujundavad ja arendavad alumiiniumrattaid ning tähistavad neid kaubamärkidega alumiiniumrataste tootjad ning need müüakse hulgimüüjatele, jaemüüjatele, tuuningufirmadele, autoparandustöökodadele jne.

| (21) | Üks eksportija väitis, et algseadmete valmistajate sektorisse suunatud alumiiniumrattad tuleks menetluse tootevalikust välja arvata, kuna neid kasutatakse vaid uutel autodel, samas kui järelturu sektorisse suunatud alumiiniumrattad on ette nähtud algseadmete valmistajate rataste asendamiseks automudeli eluea jooksul. See väide on iseenesele vasturääkiv, kuna see kinnitab, et järelturu alumiiniumrattad on valmistatud selliselt, et need sobiksid ja toimiksid samal määral kui algseadmete valmistajate alumiiniumrattad. Tegelikkuses saab järelturu alumiiniumrattaid toota erinevate tootmisprotsessidega, kõigis läbimõõtudes ja raskustes, (3) kõigi erinevat tüüpi lõppviimistlustega jne. Erinevus algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste vahel seisneb ainult erinevates turustuskanalites, mis tuleneb autotööstuse osalemisest rataste arendamis- ja kujundamisprotsessis. Väidetakse ka, et algseadmete valmistajate ja järelturu hinnad on erinevad, kuna algseadmete valmistajate hinnad sõltuvad Londoni metallibörsi hinnakõikumisest. Autotootjad kasutavad nn nullbaasiga hinnavalemit. See koosneb kolmest elemendist: 1) alumiiniumi hind (muutlik, seotud Londoni metallibörsiga), 2) lisandväärtus, töötlemiskulud ning 3) fikseeritud kvaliteedipreemia. Selline hinnakujundamise meetod on kohandatud autotööstuse vajadustele, kuid kulukomponendid on nii algseadmete valmistajatel kui ka järelturul ühesugused. |
| --- | --- |

(21)

Üks eksportija väitis, et algseadmete valmistajate sektorisse suunatud alumiiniumrattad tuleks menetluse tootevalikust välja arvata, kuna neid kasutatakse vaid uutel autodel, samas kui järelturu sektorisse suunatud alumiiniumrattad on ette nähtud algseadmete valmistajate rataste asendamiseks automudeli eluea jooksul. See väide on iseenesele vasturääkiv, kuna see kinnitab, et järelturu alumiiniumrattad on valmistatud selliselt, et need sobiksid ja toimiksid samal määral kui algseadmete valmistajate alumiiniumrattad. Tegelikkuses saab järelturu alumiiniumrattaid toota erinevate tootmisprotsessidega, kõigis läbimõõtudes ja raskustes, (3) kõigi erinevat tüüpi lõppviimistlustega jne. Erinevus algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste vahel seisneb ainult erinevates turustuskanalites, mis tuleneb autotööstuse osalemisest rataste arendamis- ja kujundamisprotsessis. Väidetakse ka, et algseadmete valmistajate ja järelturu hinnad on erinevad, kuna algseadmete valmistajate hinnad sõltuvad Londoni metallibörsi hinnakõikumisest. Autotootjad kasutavad nn nullbaasiga hinnavalemit. See koosneb kolmest elemendist: 1) alumiiniumi hind (muutlik, seotud Londoni metallibörsiga), 2) lisandväärtus, töötlemiskulud ning 3) fikseeritud kvaliteedipreemia. Selline hinnakujundamise meetod on kohandatud autotööstuse vajadustele, kuid kulukomponendid on nii algseadmete valmistajatel kui ka järelturul ühesugused.

| (22) | Seega, kuigi algseadmete valmistajate ja järelturu sektoritesse tulevad alumiiniumrattad turustatakse erinevate kanalite kaudu, on neil ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning need on samaväärsed. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. Lisaks, alumiiniumrattaid müüakse ja imporditakse Hiinast märkimisväärses koguses mõlema müügikanali kaudu. Nende asjaolude alusel järeldatakse esialgu, et algseadmete valmistajate alumiiniumrataste välja jätmine uurimise tootevalikust ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(22)

Seega, kuigi algseadmete valmistajate ja järelturu sektoritesse tulevad alumiiniumrattad turustatakse erinevate kanalite kaudu, on neil ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning need on samaväärsed. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. Lisaks, alumiiniumrattaid müüakse ja imporditakse Hiinast märkimisväärses koguses mõlema müügikanali kaudu. Nende asjaolude alusel järeldatakse esialgu, et algseadmete valmistajate alumiiniumrataste välja jätmine uurimise tootevalikust ei ole õigustatud.

| (23) | Üks huvitatud isik väitis, et kartautode rattad tuleks välja jätta, kuna kartautod ei kuulu CN rubriikide 8701–8705 alla. Kõnealune isik ei suutnud lõplikult tõestada, et kartautod ei võiks kuuluda nimetatud CN rubriikidesse; seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Üks huvitatud isik väitis, et kartautode rattad tuleks välja jätta, kuna kartautod ei kuulu CN rubriikide 8701–8705 alla. Kõnealune isik ei suutnud lõplikult tõestada, et kartautod ei võiks kuuluda nimetatud CN rubriikidesse; seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.

| (24) | Sama isik väitis, et ATVde rattad tuleks samuti tootevalikust välja jätta, kuna nende rattad on täiesti erinevad muude mootorsõidukite jaoks valmistatud ratastest. Siiski võib teatavaid ATVsid liigitada CN rubriikide 8701–8705 alla ning seetõttu kuuluvad nende rattad käesoleva uurimise tootevalikusse. Seega lükati taotlus esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Sama isik väitis, et ATVde rattad tuleks samuti tootevalikust välja jätta, kuna nende rattad on täiesti erinevad muude mootorsõidukite jaoks valmistatud ratastest. Siiski võib teatavaid ATVsid liigitada CN rubriikide 8701–8705 alla ning seetõttu kuuluvad nende rattad käesoleva uurimise tootevalikusse. Seega lükati taotlus esialgu tagasi.

2.   Samasugune toode

| (25) | Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi siseturul toodetavatel ja müüdavatel alumiiniumratastel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel alumiiniumratastel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi siseturul toodetavatel ja müüdavatel alumiiniumratastel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel alumiiniumratastel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  — | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:

—

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning

| — | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (27) | Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad kontsernid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad kontsernid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul.

| (28) | Kõigi valimisse kuuluvate eksportivate kontsernide puhul nõudis komisjon kogu vajalikuks peetavat teavet ja kontrollis kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid kõnealuste kontsernide valdustes. |
| --- | --- |

(28)

Kõigi valimisse kuuluvate eksportivate kontsernide puhul nõudis komisjon kogu vajalikuks peetavat teavet ja kontrollis kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid kõnealuste kontsernide valdustes.

| (29) | Uurimise tulemusel selgus, et ühelegi neljast kõnealusest Hiina kontsernist ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(29)

Uurimise tulemusel selgus, et ühelegi neljast kõnealusest Hiina kontsernist ei saa võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele järgmistel põhjustel.

| (30) | Ükski valimis olevast eksportivast kontsernist ei suutnud tõestada, et ta täidab 1. kriteeriumi nõudeid, kuna riik sekkub peamist toorainet (alumiiniumi) käsitlevatesse otsustesse. |
| --- | --- |

(30)

Ükski valimis olevast eksportivast kontsernist ei suutnud tõestada, et ta täidab 1. kriteeriumi nõudeid, kuna riik sekkub peamist toorainet (alumiiniumi) käsitlevatesse otsustesse.

| (31) | Kõigi valimis olevate kontsernide puhul ilmnes, et suurem osa alumiiniumrataste tootmiseks kasutatavat alumiiniumi ostetakse Hiina siseturult pikaajaliste lepingute alusel. Hinnad põhinevad esmase alumiiniumi noteeringul Hiina hetketurul, mille lisandub töötlemismaks (ning ühe äriühingu puhul põhineb hind ka Shanghai futuuribörsi (SHFE) noteeringul). Siinkohal tuleb märkida, et hetketurgude noteeringud on paralleelsed SHFE omadega. |
| --- | --- |

(31)

Kõigi valimis olevate kontsernide puhul ilmnes, et suurem osa alumiiniumrataste tootmiseks kasutatavat alumiiniumi ostetakse Hiina siseturult pikaajaliste lepingute alusel. Hinnad põhinevad esmase alumiiniumi noteeringul Hiina hetketurul, mille lisandub töötlemismaks (ning ühe äriühingu puhul põhineb hind ka Shanghai futuuribörsi (SHFE) noteeringul). Siinkohal tuleb märkida, et hetketurgude noteeringud on paralleelsed SHFE omadega.

| (32) | Tuleb märkida, et Hiina riigil on peamine roll esmase alumiiniumi hinna kujundamisel ning ta sekkub mitmete vahenditega pidevalt turu tegevusse. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb märkida, et Hiina riigil on peamine roll esmase alumiiniumi hinna kujundamisel ning ta sekkub mitmete vahenditega pidevalt turu tegevusse.

| (33) | Esiteks, esmase alumiiniumi ekspordile kohaldatakse 17 % käibemaksu (kusjuures lõpptoodete ekspordi käibemaks tagastatakse) ning 15 % ekspordimaksu. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks, esmase alumiiniumi ekspordile kohaldatakse 17 % käibemaksu (kusjuures lõpptoodete ekspordi käibemaks tagastatakse) ning 15 % ekspordimaksu.

| (34) | Teiseks, riik sekkub hinnakujundusmehhanismi SHFE-l, mis on kinnine börs Hiinas registreeritud äriühingutele ja Hiina kodanikele. Riigi sekkumine hinnakujundusmehhanismi SHFE-l on seotud sellega, et riik on nii esmase alumiiniumi müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Riik määrab ka igapäevased piirhinnad SHFE eeskirjade kaudu, mille on heaks kiitnud riiklik korraldusamet, Hiina väärtpaberikomitee (China Securities Regulatory Commission — CSRC). |
| --- | --- |

(34)

Teiseks, riik sekkub hinnakujundusmehhanismi SHFE-l, mis on kinnine börs Hiinas registreeritud äriühingutele ja Hiina kodanikele. Riigi sekkumine hinnakujundusmehhanismi SHFE-l on seotud sellega, et riik on nii esmase alumiiniumi müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Riik määrab ka igapäevased piirhinnad SHFE eeskirjade kaudu, mille on heaks kiitnud riiklik korraldusamet, Hiina väärtpaberikomitee (China Securities Regulatory Commission — CSRC).

| (35) | Teine näide riigi sekkumisest on hiljutine Hiina valitsuse vastuvõetud stimuleerivate meetmete pakett, mille eesmärk on piirata majanduskriisi mõju. 2008. aasta lõpul alustas riigivarude talitus alumiiniumi ostmist sulatuskodadelt, et aidata kaasa nende toimimisele ajal, kui ülemaailmse majanduskriisi tõttu nõudlus vähenes. Sellised riigi tagatud ostud neelasid suurema osa varudest siseturul ning viisid hinna 2009. aasta esimesel poolel üles. |
| --- | --- |

(35)

Teine näide riigi sekkumisest on hiljutine Hiina valitsuse vastuvõetud stimuleerivate meetmete pakett, mille eesmärk on piirata majanduskriisi mõju. 2008. aasta lõpul alustas riigivarude talitus alumiiniumi ostmist sulatuskodadelt, et aidata kaasa nende toimimisele ajal, kui ülemaailmse majanduskriisi tõttu nõudlus vähenes. Sellised riigi tagatud ostud neelasid suurema osa varudest siseturul ning viisid hinna 2009. aasta esimesel poolel üles.

| (36) | Seda peeti riigi sekkumise põhiteguriks äriühingute toorainega seotud otsuste langetamisel. Praegune Hiina süsteem, kus esmase alumiiniumi ja muude toorainete ekspordil kohaldatakse kõrgeid ekspordi tollimakse ja käibemaksu ei tagastata, koos ekspordimaksude puudumise ja käibemaksu tagastusega tootmisahela järgmise etapi toodete puhul ning riikliku sekkumisega hinna kujundamisel SHFE-l on viinud olukorrani, kus Hiina alumiiniumi hinnad on jätkuvalt riigi sekkumise tulemus. See on viinud sellise olukorrani, kus ajaloolised hinnad Londoni metallibörsil on märkimisväärselt erinevad Hiina turu hindadest (4). 2005. aasta teise poole ja 2008. aasta lõpu vahel. Londoni metallibörsi hinnad on olnud märkimisväärselt kõrgemad Hiina turgude hindadest, juhtides tähelepanu asjaolule, et Hiina turgude ja muu maailma turgude vahel ei ole olnud sisulisi tehinguid. |
| --- | --- |

(36)

Seda peeti riigi sekkumise põhiteguriks äriühingute toorainega seotud otsuste langetamisel. Praegune Hiina süsteem, kus esmase alumiiniumi ja muude toorainete ekspordil kohaldatakse kõrgeid ekspordi tollimakse ja käibemaksu ei tagastata, koos ekspordimaksude puudumise ja käibemaksu tagastusega tootmisahela järgmise etapi toodete puhul ning riikliku sekkumisega hinna kujundamisel SHFE-l on viinud olukorrani, kus Hiina alumiiniumi hinnad on jätkuvalt riigi sekkumise tulemus. See on viinud sellise olukorrani, kus ajaloolised hinnad Londoni metallibörsil on märkimisväärselt erinevad Hiina turu hindadest (4). 2005. aasta teise poole ja 2008. aasta lõpu vahel. Londoni metallibörsi hinnad on olnud märkimisväärselt kõrgemad Hiina turgude hindadest, juhtides tähelepanu asjaolule, et Hiina turgude ja muu maailma turgude vahel ei ole olnud sisulisi tehinguid.

| (37) | Seetõttu mõjutavad valitsuse tehtud mitmekordsed moonutused Hiina esmase alumiiniumi hindades Hiina alumiiniumrataste tootjate otsuseid toormaterjali ostmisel. Lisaks saavad tootjad neist moonutustest kasu, kuna tavaliselt teevad nad oma ostud Hiina turul kohalike tarnijate käest, kasutades võrdlusena Hiina hetketuru hindasid (või SHFE omi), kuid võivad teatud koguseid osta ka Londoni metallibörsi hindadega, kui Hiina turu hinnad on riigi sekkumise tõttu kõrgemad. |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu mõjutavad valitsuse tehtud mitmekordsed moonutused Hiina esmase alumiiniumi hindades Hiina alumiiniumrataste tootjate otsuseid toormaterjali ostmisel. Lisaks saavad tootjad neist moonutustest kasu, kuna tavaliselt teevad nad oma ostud Hiina turul kohalike tarnijate käest, kasutades võrdlusena Hiina hetketuru hindasid (või SHFE omi), kuid võivad teatud koguseid osta ka Londoni metallibörsi hindadega, kui Hiina turu hinnad on riigi sekkumise tõttu kõrgemad.

| (38) | Lisaks eespool kirjeldatule ei vasta kolm kontserni riigi märkimisväärse sekkumise tõttu olulistesse ärilistesse otsustesse ka muudele 1. kriteeriumi nõuetele. Ühes kontsernis on riigi omanduses oleval äriühingul ebavõrdeliselt suur vetoõigus teatud olulistes otsustes võrreldes tema osalusega aktsiakapitalis kahes selle kontserni äriühingus. Enamuse ühe teise kontserni äriühingute puhul sekkub riik märkimisväärselt mõnedesse peamistesse otsustesse, kas seetõttu, et äriühingud on 100 %-liselt riigi omanduses või seetõttu, et riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes. Lisaks, kuigi äriühingud väidavad vastupidist, on uurimine teinud ilmsiks, et kõnealustest äriühingutest kahes on riikliku tööhõiveameti kohalikul osakonnal vetoõigus seoses tööliste töölevõtmisega. Lõpuks, kolmanda kontserni puhul on kontserni kontrollival perekonnal sidemed võimuparteiga ning ühe kontserni kuuluva äriühingu puhul on riigi sekkumine teatud oluliste otsuste tegemisse märkimisväärne, kuna riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks eespool kirjeldatule ei vasta kolm kontserni riigi märkimisväärse sekkumise tõttu olulistesse ärilistesse otsustesse ka muudele 1. kriteeriumi nõuetele. Ühes kontsernis on riigi omanduses oleval äriühingul ebavõrdeliselt suur vetoõigus teatud olulistes otsustes võrreldes tema osalusega aktsiakapitalis kahes selle kontserni äriühingus. Enamuse ühe teise kontserni äriühingute puhul sekkub riik märkimisväärselt mõnedesse peamistesse otsustesse, kas seetõttu, et äriühingud on 100 %-liselt riigi omanduses või seetõttu, et riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes. Lisaks, kuigi äriühingud väidavad vastupidist, on uurimine teinud ilmsiks, et kõnealustest äriühingutest kahes on riikliku tööhõiveameti kohalikul osakonnal vetoõigus seoses tööliste töölevõtmisega. Lõpuks, kolmanda kontserni puhul on kontserni kontrollival perekonnal sidemed võimuparteiga ning ühe kontserni kuuluva äriühingu puhul on riigi sekkumine teatud oluliste otsuste tegemisse märkimisväärne, kuna riigi omanduses olevat osanikku esindaval juhatajal on vetoõigus äriühingu olulistes otsustes.

| (39) | Ühe kontserni puhul toimub selge raamatupidamispõhimõtete rikkumine kõigis tema äriühingutes. Eelkõige ei ole kinni peetud järgmistest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest: IAS 1 (Finantsaruannete esitamine), IAS 12 (Tulumaks) ja IAS 16 (Materiaalne põhivara). Seetõttu järeldati, et raamatupidamisaruandeid ei koostatud ega auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Ühe teise kontserni puhul leidsid komisjoni talitused nõuetele mittevastavust IAS 1 ja IAS 31 suhtes. |
| --- | --- |

(39)

Ühe kontserni puhul toimub selge raamatupidamispõhimõtete rikkumine kõigis tema äriühingutes. Eelkõige ei ole kinni peetud järgmistest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest: IAS 1 (Finantsaruannete esitamine), IAS 12 (Tulumaks) ja IAS 16 (Materiaalne põhivara). Seetõttu järeldati, et raamatupidamisaruandeid ei koostatud ega auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Ühe teise kontserni puhul leidsid komisjoni talitused nõuetele mittevastavust IAS 1 ja IAS 31 suhtes.

| (40) | Ühe kontserni puhul on mitme äriühingu puhul selged moonutused maakasutusõigustes ja põhivara omandamises ning enamus kontserni kuuluvaid äriühinguid on saanud kasu maksusoodustusrežiimidest, maksutagastustest ja subsiidiumitest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutused olid märkimisväärsed, kui neid näiteks käibena mõõta. |
| --- | --- |

(40)

Ühe kontserni puhul on mitme äriühingu puhul selged moonutused maakasutusõigustes ja põhivara omandamises ning enamus kontserni kuuluvaid äriühinguid on saanud kasu maksusoodustusrežiimidest, maksutagastustest ja subsiidiumitest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutused olid märkimisväärsed, kui neid näiteks käibena mõõta.

| (41) | Ühe teise valimis oleva kontserni puhul said kolm äriühingut kasu maksusoodustusrežiimidest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutusi võib pidada märkimisväärseks, kui neid näiteks käibena mõõta. |
| --- | --- |

(41)

Ühe teise valimis oleva kontserni puhul said kolm äriühingut kasu maksusoodustusrežiimidest, mis kujutavad endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekantud moonutusi. Moonutusi võib pidada märkimisväärseks, kui neid näiteks käibena mõõta.

| (42) | Ühe teise kontserni puhul ilmnes, et kaks selle äriühingut ei vastanud 3. kriteeriumi nõuetele. Esimene äriühing maksis maakasutusõiguse eest pika viivitusega pärast tähtpäeva ilma mingite trahvideta, kuigi trahvid olid lepingus selgesõnaliselt ette nähtud. See tähendab otsest riigi toetust (kuna riik on põhiline maaomanik) äriühingu algusjärgus. Teise äriühingu puhul tehti kindlaks samaaegselt varade ostmine riigi omanduses olevalt alumiiniumrataste tootjalt mitte turutingimustel, mis tähendab ebaõiglast eelist äriühingu algusjärgus. |
| --- | --- |

(42)

Ühe teise kontserni puhul ilmnes, et kaks selle äriühingut ei vastanud 3. kriteeriumi nõuetele. Esimene äriühing maksis maakasutusõiguse eest pika viivitusega pärast tähtpäeva ilma mingite trahvideta, kuigi trahvid olid lepingus selgesõnaliselt ette nähtud. See tähendab otsest riigi toetust (kuna riik on põhiline maaomanik) äriühingu algusjärgus. Teise äriühingu puhul tehti kindlaks samaaegselt varade ostmine riigi omanduses olevalt alumiiniumrataste tootjalt mitte turutingimustel, mis tähendab ebaõiglast eelist äriühingu algusjärgus.

| (43) | Kontsern väitis, et varade ostmine riigi omanduses olevalt tootjalt toimus turutingimustes. Sellegipoolest ei suutnud nad tõestada, et kogu tehingut võiks pidada varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutustest vabaks. |
| --- | --- |

(43)

Kontsern väitis, et varade ostmine riigi omanduses olevalt tootjalt toimus turutingimustes. Sellegipoolest ei suutnud nad tõestada, et kogu tehingut võiks pidada varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutustest vabaks.

| (44) | Ühte teise kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kohaldati märkimisväärset maksuvabastust ja nad said rahalist toetust, mis mõjutas kontserni rahalist seisukorda märkimisväärselt, kui seda näiteks käibena mõõta. |
| --- | --- |

(44)

Ühte teise kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kohaldati märkimisväärset maksuvabastust ja nad said rahalist toetust, mis mõjutas kontserni rahalist seisukorda märkimisväärselt, kui seda näiteks käibena mõõta.

| (45) | Komisjon avaldas ametlikult Hiina vaatlusalustele eksportivatele kontsernidele, Hiina ametiasutustele, Hiina kaubanduskojale ja kaebuse esitajale turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon avaldas ametlikult Hiina vaatlusalustele eksportivatele kontsernidele, Hiina ametiasutustele, Hiina kaubanduskojale ja kaebuse esitajale turumajandusliku kohtlemise osas tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.

| (46) | Üks kontsern vaidlustas asjaolu, et komisjon ei suutnud algmääruses sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul otsustada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist, kuigi eksportijad olid teinud kõik vajaliku enne seda tähtaega, et komisjonil oleks teada, kuidas tema otsus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes võiks mõjutada dumpingumarginaali arvutamist. Teisisõnu, kontsern väidab, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine tuleks otsustada kolmekuulise tähtaja jooksul, alati kui dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastused on selle tähtaja jooksul esitatud. Muidu on olemas oht, et dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastustes esitatud teave võib mõjutada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist. |
| --- | --- |

(46)

Üks kontsern vaidlustas asjaolu, et komisjon ei suutnud algmääruses sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul otsustada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist, kuigi eksportijad olid teinud kõik vajaliku enne seda tähtaega, et komisjonil oleks teada, kuidas tema otsus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes võiks mõjutada dumpingumarginaali arvutamist. Teisisõnu, kontsern väidab, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine tuleks otsustada kolmekuulise tähtaja jooksul, alati kui dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastused on selle tähtaja jooksul esitatud. Muidu on olemas oht, et dumpinguvastase menetluse küsimustiku vastustes esitatud teave võib mõjutada turumajandusliku kohtlemise võimaldamist.

| (47) | Käesoleval juhul tuleb siiski rõhutada asjaolu, et otsust turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei saadud teha kolmekuulise tähtaja jooksul, kuna suurem osa turumajanduslikku kohtlemist puudutavast teabest koguti kontrollkäikudel, mis lõppesid pärast kolmekuulist tähtaega. Kuid, nagu eespool selgitatud, põhineb otsus mitte kohaldada turumajanduslikku kohtlemist valimisolevate eksportivate kontsernide suhtes eranditult algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi põhjalikul hindamisel. |
| --- | --- |

(47)

Käesoleval juhul tuleb siiski rõhutada asjaolu, et otsust turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei saadud teha kolmekuulise tähtaja jooksul, kuna suurem osa turumajanduslikku kohtlemist puudutavast teabest koguti kontrollkäikudel, mis lõppesid pärast kolmekuulist tähtaega. Kuid, nagu eespool selgitatud, põhineb otsus mitte kohaldada turumajanduslikku kohtlemist valimisolevate eksportivate kontsernide suhtes eranditult algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi põhjalikul hindamisel.

| (48) | Seoses 1. kriteeriumiga väideti, et Hiina turgude ja Londoni metallibörsi vahel toimuvad tehingud, kuna uurimisperioodil on vähesel määral toimunud alumiiniumi eksport Hiinasse ja Hiinast. Seda väidet ei saa vastu võtta, arvestades hinnataseme erinevusi Hiina turgudel ja Londoni metallibörsil. |
| --- | --- |

(48)

Seoses 1. kriteeriumiga väideti, et Hiina turgude ja Londoni metallibörsi vahel toimuvad tehingud, kuna uurimisperioodil on vähesel määral toimunud alumiiniumi eksport Hiinasse ja Hiinast. Seda väidet ei saa vastu võtta, arvestades hinnataseme erinevusi Hiina turgudel ja Londoni metallibörsil.

| (49) | 2. kriteeriumi puhul tõstatati mitmeid küsimusi seoses mõningate vastuoludega eri IAS põhimõtetega, mida komisjon leidis kahe äriühingu raamatupidamises. Neis väidetes ei esitatud midagi sellist, mis lubaks järeldada, et kummalgi neist kahest äriühingust oleks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega sõltumatult auditeeritud. |
| --- | --- |

(49)

2. kriteeriumi puhul tõstatati mitmeid küsimusi seoses mõningate vastuoludega eri IAS põhimõtetega, mida komisjon leidis kahe äriühingu raamatupidamises. Neis väidetes ei esitatud midagi sellist, mis lubaks järeldada, et kummalgi neist kahest äriühingust oleks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega sõltumatult auditeeritud.

| (50) | Seoses 3. kriteeriumiga esitati mitmeid vastuväiteid. Esiteks väideti, et rahalise abi, maakasutusõiguse ja muude eeliste, nagu maksuvabastuse mõju ei põhjustanud märkimisväärseid moonutusi äriühingute rahalises olukorras. Neid väiteid ei saa vastu võtta, kuna selliste skeemide mõju on käibena mõõdetult märkimisväärne. |
| --- | --- |

(50)

Seoses 3. kriteeriumiga esitati mitmeid vastuväiteid. Esiteks väideti, et rahalise abi, maakasutusõiguse ja muude eeliste, nagu maksuvabastuse mõju ei põhjustanud märkimisväärseid moonutusi äriühingute rahalises olukorras. Neid väiteid ei saa vastu võtta, kuna selliste skeemide mõju on käibena mõõdetult märkimisväärne.

| (51) | Samuti märgiti, et mitmed toetuskavad ja rahalised eelised ei olnud äriühingupõhised ning seetõttu ei saa järeldada, et need on varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekanduvate mõjude tagajärg. Sellega seoses tuleb rõhutada, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise analüüs puudutab ainult riigi sekkumist, aga mitte seda, kas see on iseloomulik konkreetse äriühingu suhtes. Igal juhul on nende väidete faktiline alus ebakorrektne. Kõnealuste äriühingute eeliseid võib käesoleval juhul pidada tõepoolest äriühingupõhisteks, kuna kõik need eelised on suunatud teatavat tüüpi äriühingutele, näiteks: välismaistele äriühingutele, äriühingutele, kes on asutatud kindlas asukohas ja on pidanud ad hoc läbirääkimisi kohaliku omavalitsusega subsiidiumite saamiseks, kes ostavad kodumaiseid seadmeid, kes arendavad tehnoloogiat, kes osalevad messidel, teevad investeeringuid teadus- ja arendustegevusse jne. |
| --- | --- |

(51)

Samuti märgiti, et mitmed toetuskavad ja rahalised eelised ei olnud äriühingupõhised ning seetõttu ei saa järeldada, et need on varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekanduvate mõjude tagajärg. Sellega seoses tuleb rõhutada, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise analüüs puudutab ainult riigi sekkumist, aga mitte seda, kas see on iseloomulik konkreetse äriühingu suhtes. Igal juhul on nende väidete faktiline alus ebakorrektne. Kõnealuste äriühingute eeliseid võib käesoleval juhul pidada tõepoolest äriühingupõhisteks, kuna kõik need eelised on suunatud teatavat tüüpi äriühingutele, näiteks: välismaistele äriühingutele, äriühingutele, kes on asutatud kindlas asukohas ja on pidanud ad hoc läbirääkimisi kohaliku omavalitsusega subsiidiumite saamiseks, kes ostavad kodumaiseid seadmeid, kes arendavad tehnoloogiat, kes osalevad messidel, teevad investeeringuid teadus- ja arendustegevusse jne.

| (52) | Viimaks väideti, et tulumaksumaksuvabastused ja soodustused pärast 2005. aastat loodud välismaistele äriühingutele ei kujuta endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutusi. Sellise tõlgendusega ei saa nõustuda. 3. kriteerium ei osunda ajaliselt (kuni 1998. aastani, millal Hiina alustas turumajanduslike eeskirjade rakendamist) või tegevusala poolest piiratud tegevustele, vaid tegevustele, mille puhul riik sekkub ärikeskkonna kujundamisse tüüpiliste mitteturumajanduslike meetmetega, nagu diskrimineerivad maksud. |
| --- | --- |

(52)

Viimaks väideti, et tulumaksumaksuvabastused ja soodustused pärast 2005. aastat loodud välismaistele äriühingutele ei kujuta endast mitteturumajanduslikust süsteemist ülekandunud moonutusi. Sellise tõlgendusega ei saa nõustuda. 3. kriteerium ei osunda ajaliselt (kuni 1998. aastani, millal Hiina alustas turumajanduslike eeskirjade rakendamist) või tegevusala poolest piiratud tegevustele, vaid tegevustele, mille puhul riik sekkub ärikeskkonna kujundamisse tüüpiliste mitteturumajanduslike meetmetega, nagu diskrimineerivad maksud.

| (53) | Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina RV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina RV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (55) | Kõik eksportivad kontsernid, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et kaks neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs vastavad kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Kahele valimisse võetud kontsernile individuaalset kohtlemist ei võimaldata. Riigi sekkumine CITIC Dicastali ja Baodingi tegevusse on selline, et see võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui individuaalsetele eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad, võttes eriti arvesse asjaolu, et neil kahel kontsernil on kaks ühist ühisettevõtet, mis toodavad vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(55)

Kõik eksportivad kontsernid, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et kaks neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs vastavad kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Kahele valimisse võetud kontsernile individuaalset kohtlemist ei võimaldata. Riigi sekkumine CITIC Dicastali ja Baodingi tegevusse on selline, et see võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui individuaalsetele eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad, võttes eriti arvesse asjaolu, et neil kahel kontsernil on kaks ühist ühisettevõtet, mis toodavad vaatlusalust toodet.

| (56) | Neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs tuleks individuaalset uurimist kohaldada järgmistele kontsernidele:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(56)

Neljast valimisse võetud kontsernist Hiina RVs tuleks individuaalset uurimist kohaldada järgmistele kontsernidele:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriigi valimine

| (57) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (58) | Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Türgit ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. |
| --- | --- |

(58)

Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Türgit ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

| (59) | Ainult üks eksportija seisis sellele valikule vastu ja tegi ettepaneku kasutada võrdlusriigina Malaisiat, kuid märkis hiljem, et Malaisia äriühingud ei soovi komisjoniga koostööd teha. |
| --- | --- |

(59)

Ainult üks eksportija seisis sellele valikule vastu ja tegi ettepaneku kasutada võrdlusriigina Malaisiat, kuid märkis hiljem, et Malaisia äriühingud ei soovi komisjoniga koostööd teha.

| (60) | Komisjon uuris, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et Türgis, kus on viis omamaist tootjat ning kuhu imporditakse märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest, on tegemist kõrge konkurentsitasemega turuga. Lisaks ei olnud Türgi ja Hiina RV tootjate tootmisprotsessi vahel suuremaid erinevusi. Eespool öeldut arvesse võttes ei ilmnenud uurimisel ühtegi põhjust, miks Türgi ei võiks sobida normaalväärtuse määramiseks. Lisaks müüvad Türgi tootjad Hiina RV eksporditavate toodetega võrreldavaid tootetüüpe. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon uuris, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et Türgis, kus on viis omamaist tootjat ning kuhu imporditakse märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest, on tegemist kõrge konkurentsitasemega turuga. Lisaks ei olnud Türgi ja Hiina RV tootjate tootmisprotsessi vahel suuremaid erinevusi. Eespool öeldut arvesse võttes ei ilmnenud uurimisel ühtegi põhjust, miks Türgi ei võiks sobida normaalväärtuse määramiseks. Lisaks müüvad Türgi tootjad Hiina RV eksporditavate toodetega võrreldavaid tootetüüpe.

| (61) | Kõigile Türgi alumiiniumrataste tootjatele saadetud küsimustikule vastas ainult kaks Türgist pärit tootjat. |
| --- | --- |

(61)

Kõigile Türgi alumiiniumrataste tootjatele saadetud küsimustikule vastas ainult kaks Türgist pärit tootjat.

| (62) | Koostööd teinud Türgi tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus. |
| --- | --- |

(62)

Koostööd teinud Türgi tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus.

| (63) | Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. |
| --- | --- |

(63)

Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (64) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(64)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.

| (65) | Vaatlusalust toodet müüdi Türgi siseturul tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(65)

Vaatlusalust toodet müüdi Türgi siseturul tüüpilises koguses.

| (66) | Analüüsiti, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(66)

Analüüsiti, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (67) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(67)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.

| (68) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(68)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

| (69) | Ühe tootetüübi puhul, mille müük ei olnud kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse selle siseturul müüdud tootetüübi tootmiskulusid, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasum siseturul. |
| --- | --- |

(69)

Ühe tootetüübi puhul, mille müük ei olnud kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse selle siseturul müüdud tootetüübi tootmiskulusid, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasum siseturul.

| (70) | Piiratud arvu tootetüüpide puhul arvutati normaalväärtus võrreldavate tootetüüpide normaalväärtuse alusel, kohandades seda füüsikaliste erinevuste suhtes. |
| --- | --- |

(70)

Piiratud arvu tootetüüpide puhul arvutati normaalväärtus võrreldavate tootetüüpide normaalväärtuse alusel, kohandades seda füüsikaliste erinevuste suhtes.

3.3.   Ekspordihind

| (71) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind. |
| --- | --- |

(71)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.

| (72) | Juhtudel, kui müük toimus seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja tooted esimesele sõltumatule ostjale ELis edasi müüs. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud importija/edasimüüjaga. |
| --- | --- |

(72)

Juhtudel, kui müük toimus seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja tooted esimesele sõltumatule ostjale ELis edasi müüs. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud importija/edasimüüjaga.

3.4.   Võrdlus

| (73) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(73)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (74) | Hinnavõrdluses Hiina RVst eksporditud rataste ning koostööd teinud Türgi tootjate poolt Türgi turul müüdud rataste vahel eristati müüki algseadmete tootjatele ja müüki järelturule. |
| --- | --- |

(74)

Hinnavõrdluses Hiina RVst eksporditud rataste ning koostööd teinud Türgi tootjate poolt Türgi turul müüdud rataste vahel eristati müüki algseadmete tootjatele ja müüki järelturule.

| (75) | Lisaks eeltoodule tehti vajalikud kohandused, arvestamaks transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi-, kaudse maksustamise ja pangakulusid kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks eeltoodule tehti vajalikud kohandused, arvestamaks transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi-, kaudse maksustamise ja pangakulusid kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

4.   Dumpingumarginaalid

4.1.   Valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (76) | Kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks täielikult koostööd teinud Türgi tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(76)

Kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks täielikult koostööd teinud Türgi tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (77) | Dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest Euroopa Liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest Euroopa Liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2.   Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad

| (78) | Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kõigi valimisse kuulunud äriühingute tulemuste kaalutud keskmine. Kahe äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 76. Dumpingumarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kõigi valimisse kuulunud äriühingute tulemuste kaalutud keskmine. Kahe äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 76. Dumpingumarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 48,7 %.

4.3.   Kõik teised eksportivad tootjad

| (79) | Võttes arvesse, et koostöö tase Hiina RVs oli väga kõrge, arvutati kõigi teiste Hiina RV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest. Seetõttu on dumpingu jääkmarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Võttes arvesse, et koostöö tase Hiina RVs oli väga kõrge, arvutati kõigi teiste Hiina RV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest. Seetõttu on dumpingu jääkmarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, 69,3 %.

D.   KAHJU

1.   ELi toodang

| (80) | Alumiiniumrattaid toodetakse umbes 30 äriühingus mitmes ELi riigis. Kaebust toetanud ja uurimises koostööd teinud äriühingud esindavad üle 85 % ELi kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(80)

Alumiiniumrattaid toodetakse umbes 30 äriühingus mitmes ELi riigis. Kaebust toetanud ja uurimises koostööd teinud äriühingud esindavad üle 85 % ELi kogutoodangust uurimisperioodil.

| (81) | ELi kogutoodangu ning uurimise toetamise kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud tootjatelt ja teistelt koostööd teinud tootjatelt saadud andmeid. Kõnealuse teabe alusel oli võimalik kinnitada ka uurimises mitteosalenud tootjate toodangu olemasolu ja selle määr. |
| --- | --- |

(81)

ELi kogutoodangu ning uurimise toetamise kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud tootjatelt ja teistelt koostööd teinud tootjatelt saadud andmeid. Kõnealuse teabe alusel oli võimalik kinnitada ka uurimises mitteosalenud tootjate toodangu olemasolu ja selle määr.

| (82) | Leiti, et üks valimis olnud tootja importis vaatlusalust toodet Hiinast ja müüs seda edasi ELi turul. Tema kogumüüki võrreldes oli näha, et impordi tase oli marginaalne ning see ei mõjutanud tema liigitamist ELi tootjana. |
| --- | --- |

(82)

Leiti, et üks valimis olnud tootja importis vaatlusalust toodet Hiinast ja müüs seda edasi ELi turul. Tema kogumüüki võrreldes oli näha, et impordi tase oli marginaalne ning see ei mõjutanud tema liigitamist ELi tootjana.

2.   ELi tarbimine

| (83) | ELi tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:









  ELi tarbimine | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuid (tuhandetes) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

ELi tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

ELi tarbimine

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühikuid (tuhandetes)

58 607

62 442

58 313

49 508

Indeks 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | ELi tarbimine (5) määrati kindlaks liites Eurostati impordiandmed ELi tootjate müügiga ELis. Alumiiniumrataste importi märgivad kaks ex CN koodi, mille alla kuuluvad ka muud tooted. Selleks, et hinnata alumiiniumrataste osa iga CN koodi all, määrati riikide kaupa nende impordiosa CN koodide 8708 70 10 ja 8708 70 50 all, kasutades selleks kaebuses pakutud metoodikat. Kuna impordiandmed olid esitatud kaaluühikutena, siis muudeti need tükkideks, kasutades samuti kaebuses pakutud metoodikat (kasutada ühiku keskmist kaalu). Nende andmete võrdlemiseks ja kinnitamiseks kasutati valimis olnud Hiina eksportijate esitatud andmeid. Euroopa Liidu tarned arvutati liites valimis olnud ELi tootjate tarned teiste tootjate tarnetega (andmed koguti enne uurimise algatamist, saadi kaebusest ja teatavad hinnangud tehti valimis olnud tootjate esitatud andmete põhjal). |
| --- | --- |

(84)

ELi tarbimine (5) määrati kindlaks liites Eurostati impordiandmed ELi tootjate müügiga ELis. Alumiiniumrataste importi märgivad kaks ex CN koodi, mille alla kuuluvad ka muud tooted. Selleks, et hinnata alumiiniumrataste osa iga CN koodi all, määrati riikide kaupa nende impordiosa CN koodide 8708 70 10 ja 8708 70 50 all, kasutades selleks kaebuses pakutud metoodikat. Kuna impordiandmed olid esitatud kaaluühikutena, siis muudeti need tükkideks, kasutades samuti kaebuses pakutud metoodikat (kasutada ühiku keskmist kaalu). Nende andmete võrdlemiseks ja kinnitamiseks kasutati valimis olnud Hiina eksportijate esitatud andmeid. Euroopa Liidu tarned arvutati liites valimis olnud ELi tootjate tarned teiste tootjate tarnetega (andmed koguti enne uurimise algatamist, saadi kaebusest ja teatavad hinnangud tehti valimis olnud tootjate esitatud andmete põhjal).

| (85) | Kogu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 15,5 %, kuigi langustrend oli ebaühtlane ning suurem 15,1 %-line langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Tarbimine tõusis 58,6 miljonilt ühikult 2006. aastal 62,4 miljoni ühikuni 2007. aastal, seejärel langes 2008. aastal 58,3 miljoni ühikuni ning 49,5 miljoni ühikuni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(85)

Kogu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 15,5 %, kuigi langustrend oli ebaühtlane ning suurem 15,1 %-line langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Tarbimine tõusis 58,6 miljonilt ühikult 2006. aastal 62,4 miljoni ühikuni 2007. aastal, seejärel langes 2008. aastal 58,3 miljoni ühikuni ning 49,5 miljoni ühikuni uurimisperioodil.

3.   Import Hiina RVst

3.1.   Vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa

| (86) | Import Hiina RVst on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:









  Impordimaht (tuhat ühikut) | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Turuosa (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Allikas: Eurostat ja ELi tootjate müük ELis. |

(86)

Import Hiina RVst on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:

Impordimaht (tuhat ühikut)

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

3 703

5 144

5 809

6 137

Indeks 2006 = 100

100

139

157

166

Turuosa (%)

6,3

8,2

10

12,4

Allikas: Eurostat ja ELi tootjate müük ELis.

| (87) | Hiina import kasvas 3,7 miljonilt ühikult 2006. aastal 5,1 miljoni ühikuni 2007. aastal, 5,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ning 6,1 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Seega suurenes import 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 66 %. |
| --- | --- |

(87)

Hiina import kasvas 3,7 miljonilt ühikult 2006. aastal 5,1 miljoni ühikuni 2007. aastal, 5,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ning 6,1 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Seega suurenes import 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 66 %.

| (88) | Hiina impordi turuosa kahekordistus. See kasvas 6,3 %-lt 2006. aastal 8,2 %-ni 2007. aastal, 10 %-ni 2008. aastal ja 12,4 %-ni uurimisperioodil. Kokku kasvas Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 6,1 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(88)

Hiina impordi turuosa kahekordistus. See kasvas 6,3 %-lt 2006. aastal 8,2 %-ni 2007. aastal, 10 %-ni 2008. aastal ja 12,4 %-ni uurimisperioodil. Kokku kasvas Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 6,1 protsendipunkti võrra.

3.2.   Impordihinnad

| (89) | Allolevas tabelis võrreldakse keskmist Hiina impordi hinda (põhineb Eurostati andmetel, kuna eksportijate küsitluste vastused annavad andmeid vaid uurimisperioodi kohta, aga mitte eelnevate aastate kohta) valimis olevate ELi tootjate keskmise müügihinnaga.









  Eurot ühiku kohta | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Valimis olevad ELi tootjad | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Diferentseeritud | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

Allolevas tabelis võrreldakse keskmist Hiina impordi hinda (põhineb Eurostati andmetel, kuna eksportijate küsitluste vastused annavad andmeid vaid uurimisperioodi kohta, aga mitte eelnevate aastate kohta) valimis olevate ELi tootjate keskmise müügihinnaga.

Eurot ühiku kohta

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Hiina

34,7

33,5

31,4

31,9

Valimis olevad ELi tootjad

49,7

49,7

48

46,5

Diferentseeritud

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | Keskmised Hiina RV impordihinnad langesid pidevalt 2006. ja 2008. aasta vahel 9,5 % võrra ja tõusid siis uurimisperioodil 0,5 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 8 %. |
| --- | --- |

(90)

Keskmised Hiina RV impordihinnad langesid pidevalt 2006. ja 2008. aasta vahel 9,5 % võrra ja tõusid siis uurimisperioodil 0,5 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 8 %.

| (91) | Selle hinnavõrdluse alusel võib järeldada, et Hiina impordihinnad olid vaatlusalusel perioodil üldiselt pidevalt märkimisväärselt madalamad kui valimis olevate tootjate hinnad ning sundisid valimis olevaid tootjaid oma hindu oluliselt langetama. |
| --- | --- |

(91)

Selle hinnavõrdluse alusel võib järeldada, et Hiina impordihinnad olid vaatlusalusel perioodil üldiselt pidevalt märkimisväärselt madalamad kui valimis olevate tootjate hinnad ning sundisid valimis olevaid tootjaid oma hindu oluliselt langetama.

3.3.   Hindade allalöömine

3.3.1.   Üldised märkused

| (92) | Käesolevat juhtumit iseloomustab jagunemine kahe turustuskanali vahel – algseadmete valmistajate ja järelturu sektori vahel. Pealegi on enamus ELi tootjate müügist suunatud algseadmete valmistajate sektorisse, Hiina import aga on suunatud peamiselt järelturu sektorisse (umbes 70 % Hiina RV impordist). Seega valitseb ELi tootmisharu müügi ja Hiina impordi müügi sektoritesse suunamise vahel asümmeetria. |
| --- | --- |

(92)

Käesolevat juhtumit iseloomustab jagunemine kahe turustuskanali vahel – algseadmete valmistajate ja järelturu sektori vahel. Pealegi on enamus ELi tootjate müügist suunatud algseadmete valmistajate sektorisse, Hiina import aga on suunatud peamiselt järelturu sektorisse (umbes 70 % Hiina RV impordist). Seega valitseb ELi tootmisharu müügi ja Hiina impordi müügi sektoritesse suunamise vahel asümmeetria.

3.3.2.   Hindade allalöömine

| (93) | Müügihindade võrdlemisel ELi turul võrreldi valimis olevate ELi tootjate ja vaatlusalusest riigist importimise hindu. Valimisse kuuluva ELi tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused. |
| --- | --- |

(93)

Müügihindade võrdlemisel ELi turul võrreldi valimis olevate ELi tootjate ja vaatlusalusest riigist importimise hindu. Valimisse kuuluva ELi tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused.

| (94) | Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(94)

Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.

| (95) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust imporditud toodet ELis hindadega, mis lõid ELi tootmisharu hinnad protsentides väljendatuna 22–37 % võrra madalamale, võttes aluseks koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed. Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ELi tootmisharu hindade muutumist, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud. |
| --- | --- |

(95)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust imporditud toodet ELis hindadega, mis lõid ELi tootmisharu hinnad protsentides väljendatuna 22–37 % võrra madalamale, võttes aluseks koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed. Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ELi tootmisharu hindade muutumist, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud.

| (96) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et hindade allalöömise tase tuleks arvutada viidates ainult hinna lisandväärtuse osale (jättes välja alumiiniumi hinna). Sellist metoodikat kasutades oleks hindade allalöömise tase isegi suurem. Arvestades, et hindade allalöömise tase, mis arvutati täishinna suhtes, oli niigi märkimisväärne, ei uuritud seda metoodikat rohkem. |
| --- | --- |

(96)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et hindade allalöömise tase tuleks arvutada viidates ainult hinna lisandväärtuse osale (jättes välja alumiiniumi hinna). Sellist metoodikat kasutades oleks hindade allalöömise tase isegi suurem. Arvestades, et hindade allalöömise tase, mis arvutati täishinna suhtes, oli niigi märkimisväärne, ei uuritud seda metoodikat rohkem.

| (97) | Hindade suur allalöömine koos hinnalangusega (vt põhjendus 89 jj) ELi tootmisharus näitab käesoleval juhtumil tugevat dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(97)

Hindade suur allalöömine koos hinnalangusega (vt põhjendus 89 jj) ELi tootmisharus näitab käesoleval juhtumil tugevat dumpingu mõju.

| (98) | Et ennetada võimalikke küsimusi kahe sektori erinevuste kohta, tehti mõlema sektori kohta eraldi analüüs, mis põhines samal metoodikal nagu eespool kirjeldatud. Hindade allalöömine jääb märkimisväärseks mõlema sektori puhul (algseadmete valmistajatele müügi puhul on see 13–30 % ja järelturul 56–63 %). |
| --- | --- |

(98)

Et ennetada võimalikke küsimusi kahe sektori erinevuste kohta, tehti mõlema sektori kohta eraldi analüüs, mis põhines samal metoodikal nagu eespool kirjeldatud. Hindade allalöömine jääb märkimisväärseks mõlema sektori puhul (algseadmete valmistajatele müügi puhul on see 13–30 % ja järelturul 56–63 %).

4.   Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import

| (99) | Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi areng.









  Impordimaht (tuhat ühikut) | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Turuosa (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norra | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Turuosa (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Lõuna-Aafrika | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Turuosa (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Muud | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Turuosa (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi areng.

Impordimaht (tuhat ühikut)

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Türgi

4 140

4 522

4 021

3 426

Indeks 2006 = 100

100

109

97

83

Turuosa (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norra

1 079

1 210

1 106

520

Indeks 2006 = 100

100

112

102

48

Turuosa (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Lõuna-Aafrika

490

851

790

700

Indeks 2006 = 100

100

173

161

143

Turuosa (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Muud

3 746

4 029

3 690

2 928

Indeks 2006 = 100

100

108

99

78

Turuosa (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Nagu näha, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija, kelle turuosa on oluline, kuid suhteliselt stabiilne. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import vähendas nende turuosa 9 %-lt 2006. aastal 8,4 %-ni uurimisperioodil. Neist riikidest pärit impordi hinna mõju ELi tootmisharule arutatakse põhjenduses 136 jj. |
| --- | --- |

(100)

Nagu näha, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija, kelle turuosa on oluline, kuid suhteliselt stabiilne. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import vähendas nende turuosa 9 %-lt 2006. aastal 8,4 %-ni uurimisperioodil. Neist riikidest pärit impordi hinna mõju ELi tootmisharule arutatakse põhjenduses 136 jj.

5.   ELi tootmisharu olukord

5.1.   Üldised märkused

| (101) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(101)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodini.

| (102) | Nagu eespool selgitatud, tuli kasutada valimit. Kahju analüüsimiseks analüüsiti kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil.






  — | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu ELi tootmisharu tasandil. Näitajad on peamiselt saadud kuue valimis olnud äriühingu küsitluste vastustest ning täiendavatest miniküsimustikest. Need küsimustikud on seotud äriühingutega, kes esindavad üle 80 % ELi kogutoodangust. Selleks, et katta kogu ELi tootmine, tehti ülejäänud toodangu kohta teatavad ekstrapoleerimised lisaks neile andmetele, mis saadi erinevatest allikatest, eelkõige kaebusest saadud ja enne uurimise algatamist kogutud andmed. Kõiki neid tegureid ristkontrolliti võimaluse korral vastava statistika raames esitatud andmetega. |
| --- | --- | --- |

(102)

Nagu eespool selgitatud, tuli kasutada valimit. Kahju analüüsimiseks analüüsiti kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil.

—

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu ELi tootmisharu tasandil. Näitajad on peamiselt saadud kuue valimis olnud äriühingu küsitluste vastustest ning täiendavatest miniküsimustikest. Need küsimustikud on seotud äriühingutega, kes esindavad üle 80 % ELi kogutoodangust. Selleks, et katta kogu ELi tootmine, tehti ülejäänud toodangu kohta teatavad ekstrapoleerimised lisaks neile andmetele, mis saadi erinevatest allikatest, eelkõige kaebusest saadud ja enne uurimise algatamist kogutud andmed. Kõiki neid tegureid ristkontrolliti võimaluse korral vastava statistika raames esitatud andmetega.

| — | Mikromajanduslike elementide (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, s.t nende ELi tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud. |
| --- | --- |

—

Mikromajanduslike elementide (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, s.t nende ELi tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.

5.2.   Makromajanduslikud näitajad

5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| (103) | Allpool esitatud tabelis on esitatud tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng ELi kogutoodangu alusel: | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (ühikud) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Tootmisvõimsus (ühikut) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

Allpool esitatud tabelis on esitatud tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng ELi kogutoodangu alusel:

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (ühikud)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indeksid 2006 = 100

100

100

91

76

Tootmisvõimsus (ühikut)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indeksid 2006 = 100

100

99

100

96

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indeksid 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | Nagu tabelist näha, oli tootmine 2006. ja 2007. aastal suhteliselt stabiilne umbes 49,5 miljoni ühikuga, seejärel langes 2008. aastal 45,2 miljoni ühikuni ning 37,6 miljoni ühikuni uurimisperioodil, mis on 24 % langus vaatlusalusel perioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise tase langes samal perioodil 19,4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(104)

Nagu tabelist näha, oli tootmine 2006. ja 2007. aastal suhteliselt stabiilne umbes 49,5 miljoni ühikuga, seejärel langes 2008. aastal 45,2 miljoni ühikuni ning 37,6 miljoni ühikuni uurimisperioodil, mis on 24 % langus vaatlusalusel perioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise tase langes samal perioodil 19,4 protsendipunkti võrra.

| (105) | Tootmisvõimsuse rakendamise taseme languse peamiseks põhjuseks tootmisvõimsuse languse juures võib pidada märkimisväärset tootmise langust. |
| --- | --- |

(105)

Tootmisvõimsuse rakendamise taseme languse peamiseks põhjuseks tootmisvõimsuse languse juures võib pidada märkimisväärset tootmise langust.

5.2.2.   Müügimahud ja turuosa

| (106) | Järgmised arvud näitavad müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kõigi ELi tootjate põhjal. | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu ELi tootmisharu müügimaht (tuhat ühikut) | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Turuosa (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Järgmised arvud näitavad müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kõigi ELi tootjate põhjal.

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Kogu ELi tootmisharu müügimaht (tuhat ühikut)

45 447

46 684

42 895

35 794

Indeksid 2006 = 100

100

103

94

79

Turuosa (%)

78

75

74

72

Indeksid 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | ELi müük kasvas 45,4 miljonilt ühikult 2006. aastal 46,6 miljoni ühikuni 2007. aastal ning langes siis 42,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ja 35,7 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Kokku vähenes ELi müük vaatlusalusel perioodil 21 % võrra. |
| --- | --- |

(107)

ELi müük kasvas 45,4 miljonilt ühikult 2006. aastal 46,6 miljoni ühikuni 2007. aastal ning langes siis 42,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ja 35,7 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Kokku vähenes ELi müük vaatlusalusel perioodil 21 % võrra.

| (108) | Kõik ELi tootjad kaotasid pidevalt turuosa, 78 %-lt 2006. aastal kuni 75 %-ni 2007. aastal, 74 %-ni 2008. aastal ja 72 %-ni uurimisperioodil. See on kokku 6 protsendipunkti suurune kadu vaatlusalusel perioodil. Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa umbes 6 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(108)

Kõik ELi tootjad kaotasid pidevalt turuosa, 78 %-lt 2006. aastal kuni 75 %-ni 2007. aastal, 74 %-ni 2008. aastal ja 72 %-ni uurimisperioodil. See on kokku 6 protsendipunkti suurune kadu vaatlusalusel perioodil. Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa umbes 6 protsendipunkti.

5.2.3.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Aastapalk (eurodes) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indeksid 2006 =100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Töötajate arv

14 204

14 818

14 309

12 981

Indeksid 2006 = 100

100

104

101

91

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indeksid 2006 = 100

100

95

90

83

Aastapalk (eurodes)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indeksid 2006 =100

100

89

83

82

| (109) | Tööhõive kasvas 14 204 töötajalt 2006. aasta lõpus 14 818 töötajani 2007. aasta lõpus, langes 14 309 töötajani 2008. aasta lõpus ja langes veelgi 12 981 töötajani uurimisperioodi lõpus. Eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kadus 1 328 töökohta, mis vastab rohkem kui kümnendikule töötajaskonnast kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(109)

Tööhõive kasvas 14 204 töötajalt 2006. aasta lõpus 14 818 töötajani 2007. aasta lõpus, langes 14 309 töötajani 2008. aasta lõpus ja langes veelgi 12 981 töötajani uurimisperioodi lõpus. Eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kadus 1 328 töökohta, mis vastab rohkem kui kümnendikule töötajaskonnast kuue kuu jooksul.

| (110) | Paralleelselt sellega muutus tootlikkus 3 500 ühikult töötaja kohta 2006. aastal 3 341 ühikuni töötaja kohta 2007. aastal, 3 164 ühikuni töötaja kohta 2008. aastal ning 2 903 ühikuni töötaja kohta uurimisperioodil. Tootlikkuse langust eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel võib selgitada asjaoluga, et personali arvukuse muutmine ei toimunud sama kiiresti kui tootmise vähenemine. See seletub piiratud võimalustega kõnealuse tootmisharu ümberkorraldamiseks või seadmete ajutiseks peatamiseks ning suurte kuludega personali toetamiseks koondamiste korral. Uurimine näitas, et töötajate arv vähenes eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Palgakulu vähenes vaatlusalusel perioodil. ELi tootmisharus uurimisperioodil tehtud investeeringud suurendavad eeldatavasti veelgi tootmisharu tõhusust ja tootlikkust keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(110)

Paralleelselt sellega muutus tootlikkus 3 500 ühikult töötaja kohta 2006. aastal 3 341 ühikuni töötaja kohta 2007. aastal, 3 164 ühikuni töötaja kohta 2008. aastal ning 2 903 ühikuni töötaja kohta uurimisperioodil. Tootlikkuse langust eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel võib selgitada asjaoluga, et personali arvukuse muutmine ei toimunud sama kiiresti kui tootmise vähenemine. See seletub piiratud võimalustega kõnealuse tootmisharu ümberkorraldamiseks või seadmete ajutiseks peatamiseks ning suurte kuludega personali toetamiseks koondamiste korral. Uurimine näitas, et töötajate arv vähenes eriti 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Palgakulu vähenes vaatlusalusel perioodil. ELi tootmisharus uurimisperioodil tehtud investeeringud suurendavad eeldatavasti veelgi tootmisharu tõhusust ja tootlikkust keskpikas ja pikaajalises perspektiivis.

5.2.4.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (111) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Kõik määratletud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Dumpinguhindadega impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(111)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Kõik määratletud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Dumpinguhindadega impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

5.2.5.   Lepingud

| (112) | Nagu märgitud põhjenduses 20 jj, müüakse suurem osa ELi toodetud alumiiniumrattaid hankemenetluste teel, mis toimuvad keskmiselt kaks aastat enne uue automudeli välja laskmist. Seetõttu uuris komisjon vaatlusalusel perioodil sõlmitud lepinguid (mis täidetakse pärast uurimisperioodi), et teha kindlaks, kas saab teha mingeid järeldusi tarnete tõenäolisest arengust ELi tootmisharus uurimisperioodi järgselt. Kogutud teave ei võimalda praegusel hetkel siiski teha hästi argumenteeritud järeldusi ning seetõttu uuritakse seda edasi. |
| --- | --- |

(112)

Nagu märgitud põhjenduses 20 jj, müüakse suurem osa ELi toodetud alumiiniumrattaid hankemenetluste teel, mis toimuvad keskmiselt kaks aastat enne uue automudeli välja laskmist. Seetõttu uuris komisjon vaatlusalusel perioodil sõlmitud lepinguid (mis täidetakse pärast uurimisperioodi), et teha kindlaks, kas saab teha mingeid järeldusi tarnete tõenäolisest arengust ELi tootmisharus uurimisperioodi järgselt. Kogutud teave ei võimalda praegusel hetkel siiski teha hästi argumenteeritud järeldusi ning seetõttu uuritakse seda edasi.

5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

5.3.1.   Üldine märkus

| (113) | Kolm kuuest valimisse kaasatud tootjast on suured kontsernid tootmisüksustega mitmes liikmesriigis ning teised kolm on kergema struktuuriga ja on koondunud ühte või kahte liikmesriiki. Uuritaval perioodil suleti kolm valimisse kaasatud tootja tootmisüksust, esimene 2006. aastal, teine 2008. aastal veidi enne uurimisperioodi algust ning viimane uurimisperioodi lõpupoole. |
| --- | --- |

(113)

Kolm kuuest valimisse kaasatud tootjast on suured kontsernid tootmisüksustega mitmes liikmesriigis ning teised kolm on kergema struktuuriga ja on koondunud ühte või kahte liikmesriiki. Uuritaval perioodil suleti kolm valimisse kaasatud tootja tootmisüksust, esimene 2006. aastal, teine 2008. aastal veidi enne uurimisperioodi algust ning viimane uurimisperioodi lõpupoole.

5.3.2.   Varud

| (114) | Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluvate ELi tootjate varude suurust iga perioodi lõpus. | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tuhat ühikut) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Järgmised arvud näitavad valimisse kuuluvate ELi tootjate varude suurust iga perioodi lõpus.

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Varud (tuhat ühikut)

2 204

2 444

2 359

2 173

Indeks 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | Varude osakaal tootmismahust jäi alla 12 %. Meenutatakse, et antud näitaja ei ole eriti oluline, kuna ELi tootmisharu valmistab alumiiniumrattaid väga suures osas tellimuste alusel ning varud teataval ajahetkel on peamiselt kaup, mis on müüdud, kuid mitte veel ära saadetud. |
| --- | --- |

(115)

Varude osakaal tootmismahust jäi alla 12 %. Meenutatakse, et antud näitaja ei ole eriti oluline, kuna ELi tootmisharu valmistab alumiiniumrattaid väga suures osas tellimuste alusel ning varud teataval ajahetkel on peamiselt kaup, mis on müüdud, kuid mitte veel ära saadetud.

5.3.3.   Müügihinnad

| (116) | Valimisse kaasatud ELi tootjate ühiku müügihind oli 2006. ja 2007. aastal stabiilselt 49 eurot ühiku kohta, kuid vähenes 48 euroni ühiku kohta 2008. aastal ja 46,5 euroni ühiku kohta uurimisperioodil. See vastab 6 %-lisele langusele vaatlusalusel perioodil ning samuti näitab see olulist müügihinna langust uurimisperioodil (vt tabel põhjenduses 89). |
| --- | --- |

(116)

Valimisse kaasatud ELi tootjate ühiku müügihind oli 2006. ja 2007. aastal stabiilselt 49 eurot ühiku kohta, kuid vähenes 48 euroni ühiku kohta 2008. aastal ja 46,5 euroni ühiku kohta uurimisperioodil. See vastab 6 %-lisele langusele vaatlusalusel perioodil ning samuti näitab see olulist müügihinna langust uurimisperioodil (vt tabel põhjenduses 89).

5.3.4.   Kulutasuvus, rahavood, investeeringutasuvus ja kapitali ja investeeringute kaasamise võime

| (117) | Samasuguse toote kasumlikkus määrati kindlaks valimisse kaasatud äriühingute samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest. Kui 2006. ja 2007. aastal oli kasumlikkus veel kasumilävest kõrgemal, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus drastiliselt, mille põhjuseks oli müügimahu kahanemine ja müügihinna langus ning kõrgete püsikuludega tootmisharu mittepaindlik kulustruktuur. | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutasuvus (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Samasuguse toote kasumlikkus määrati kindlaks valimisse kaasatud äriühingute samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest. Kui 2006. ja 2007. aastal oli kasumlikkus veel kasumilävest kõrgemal, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus drastiliselt, mille põhjuseks oli müügimahu kahanemine ja müügihinna langus ning kõrgete püsikuludega tootmisharu mittepaindlik kulustruktuur.

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Kulutasuvus (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | Valimisse kuulunud ELi tootjate investeeringute suundumus vaatlusaluse toote puhul on näidatud järgmises tabelis.









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

Valimisse kuulunud ELi tootjate investeeringute suundumus vaatlusaluse toote puhul on näidatud järgmises tabelis.

EUR

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indeksid 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | Tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse, isegi kui kasumlikkus vähenes. Investeeriti peamiselt seadmetesse, et parandada tõhusust. Kasvavad investeeringud näitavad, et tootmisharu oli veel võimeline kapitali kaasama. |
| --- | --- |

(119)

Tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse, isegi kui kasumlikkus vähenes. Investeeriti peamiselt seadmetesse, et parandada tõhusust. Kasvavad investeeringud näitavad, et tootmisharu oli veel võimeline kapitali kaasama.

| (120) | Hoolimata neist jõupingutustest langes vaatlusaluse toote investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil, jõudes uurimisperioodil – 40 %-ni. See tõestab kasumlikkuse kadu tootmisharus ning tema võimetust luua investeeringutest kasumit. | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Rahakäive (protsentides käibest) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indeksid 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Hoolimata neist jõupingutustest langes vaatlusaluse toote investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil, jõudes uurimisperioodil – 40 %-ni. See tõestab kasumlikkuse kadu tootmisharus ning tema võimetust luua investeeringutest kasumit.

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indeksid 2006 = 100

100

24

–27

–80

Rahakäive (protsentides käibest)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indeksid 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | Vaatlusalusel perioodil langes ka valimis olnud tootjate finantstegevuse käive 8,1 protsendipunkti, mis peegeldab suuresti kasumlikkuse vähenemist. Sellise näitaja langust ei saa omistada investeeringute suurenemisele, vaid see peab olema tulenenud sellest, et äritegevus tõi sisse vähem sularaha. Kuna tootmisharu (oma struktuuri tõttu) vajab põhivarade jaoks pidevaid rahasüste, näitab rahavoo langus ELi tootmisharu kasvavat nõrkust ja tema suutmatust ennast ise finantseerida. |
| --- | --- |

(121)

Vaatlusalusel perioodil langes ka valimis olnud tootjate finantstegevuse käive 8,1 protsendipunkti, mis peegeldab suuresti kasumlikkuse vähenemist. Sellise näitaja langust ei saa omistada investeeringute suurenemisele, vaid see peab olema tulenenud sellest, et äritegevus tõi sisse vähem sularaha. Kuna tootmisharu (oma struktuuri tõttu) vajab põhivarade jaoks pidevaid rahasüste, näitab rahavoo langus ELi tootmisharu kasvavat nõrkust ja tema suutmatust ennast ise finantseerida.

5.3.5.   Tootmiskulud ja toorainekulud

| (122) | Alljärgnev tabel näitab, kuidas valimisse kuulunud tootjate jaoks muutus vaatlusaluse toote keskmine kulu tonni kohta.









  Eurodes | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tootmiskulu (ühiku kohta) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

Alljärgnev tabel näitab, kuidas valimisse kuulunud tootjate jaoks muutus vaatlusaluse toote keskmine kulu tonni kohta.

Eurodes

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine tootmiskulu (ühiku kohta)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Keskmine tootmiskulu oli vaatlusalusel perioodil püsiv, keskmiselt umbes 50 eurot ühiku kohta. |
| --- | --- |

(123)

Keskmine tootmiskulu oli vaatlusalusel perioodil püsiv, keskmiselt umbes 50 eurot ühiku kohta.

6.   Järeldus kahju kohta

| (124) | Nimetatud põhjustel võib esialgu järeldada, et ELi tootmisharu kandis olulist kahju. Antud otsust kinnitab ka asjaolu, et mitmed äriühingud või tootmispaigad tuli vaatlusalusel perioodil sulgeda (algseadmete valmistajate sektoris 5) või pidid läbima maksujõuetusmenetluse (järelturul 21 ja algseadmete valmistajate sektoris 4). |
| --- | --- |

(124)

Nimetatud põhjustel võib esialgu järeldada, et ELi tootmisharu kandis olulist kahju. Antud otsust kinnitab ka asjaolu, et mitmed äriühingud või tootmispaigad tuli vaatlusalusel perioodil sulgeda (algseadmete valmistajate sektoris 5) või pidid läbima maksujõuetusmenetluse (järelturul 21 ja algseadmete valmistajate sektoris 4).

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (125) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas ELi tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ELi tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(125)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas ELi tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ELi tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Hiina RVst pärit impordi mõju

2.1.   Üldised märkused

| (126) | Dumpinguhinnaga impordi turuosa 6 protsendipunktilise suurenemise ning ELi tootmisharu 6 protsendipunktilise turuosa kaotuse vahel 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel on selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele, sest see lõi ELi tootjate hindu pidevalt alla. |
| --- | --- |

(126)

Dumpinguhinnaga impordi turuosa 6 protsendipunktilise suurenemise ning ELi tootmisharu 6 protsendipunktilise turuosa kaotuse vahel 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel on selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele, sest see lõi ELi tootjate hindu pidevalt alla.

| (127) | Üks huvitatud isik väitis, et Hiina impordi turuosa on liiga väike selleks, et olulist kahju põhjustada. Siiski ei saa 12 %-list turuosa hinnatundlikult turul (ja eriti algseadmete valmistajate sektoris) pidada väikseks. |
| --- | --- |

(127)

Üks huvitatud isik väitis, et Hiina impordi turuosa on liiga väike selleks, et olulist kahju põhjustada. Siiski ei saa 12 %-list turuosa hinnatundlikult turul (ja eriti algseadmete valmistajate sektoris) pidada väikseks.

| (128) | Tuleb meenutada, et Hiina RVst pärit impordi maht suurenes ligikaudu 65 % ning selle hinnanguline turuosa peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil. Lisaks, nagu selgitati põhjenduses 86 jj, langesid Hiinast pärineva impordi hinnad 8 % (vt põhjendus 89 jj) ning toimus hindade märkimisväärne allalöömine (vt põhjendus 93 jj). Peamised tegurid, millega käesoleval juhtumil arvestada tuleb, on impordi järsk suurenemine ja märkimisväärne hindade allalöömine. |
| --- | --- |

(128)

Tuleb meenutada, et Hiina RVst pärit impordi maht suurenes ligikaudu 65 % ning selle hinnanguline turuosa peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil. Lisaks, nagu selgitati põhjenduses 86 jj, langesid Hiinast pärineva impordi hinnad 8 % (vt põhjendus 89 jj) ning toimus hindade märkimisväärne allalöömine (vt põhjendus 93 jj). Peamised tegurid, millega käesoleval juhtumil arvestada tuleb, on impordi järsk suurenemine ja märkimisväärne hindade allalöömine.

| (129) | ELi tootmisharu vastas kahjustavale dumpingule hindade alandamisega 2007. aastal. Hiina impordi hinnasurve tõttu ei olnud ELi tootmisharu siiski võimeline turuosa hoidma isegi alandatud hindadega. Leiti, et algseadmete valmistajate hankemenetlustes on Hiina madala hinnaga pakkumistel olnud peamine osa ELi tootmisharu pakutavate hindade alandamises. Hoolimata ELi tootmisharu hinna alandamisest jäi Hiina impordi keskmine müügihind ELi tootmisharu hindadest madalamaks. Selle tagajärjel vähenes vaatlusalusel perioodil ELi tootmisharu müük märkimisväärselt. Kuna Hiina hinnad olid uurimisperioodil võrreldes 2006. aastaga veelgi langenud, pidi ELi tootmisharu äritegevuse jätkamiseks uuesti hindu alandama. ELi tootmisharu kasumlikkus langes alla kasumiläve, mis ei võimalda tegevuse jätkamist pikaajaliselt. |
| --- | --- |

(129)

ELi tootmisharu vastas kahjustavale dumpingule hindade alandamisega 2007. aastal. Hiina impordi hinnasurve tõttu ei olnud ELi tootmisharu siiski võimeline turuosa hoidma isegi alandatud hindadega. Leiti, et algseadmete valmistajate hankemenetlustes on Hiina madala hinnaga pakkumistel olnud peamine osa ELi tootmisharu pakutavate hindade alandamises. Hoolimata ELi tootmisharu hinna alandamisest jäi Hiina impordi keskmine müügihind ELi tootmisharu hindadest madalamaks. Selle tagajärjel vähenes vaatlusalusel perioodil ELi tootmisharu müük märkimisväärselt. Kuna Hiina hinnad olid uurimisperioodil võrreldes 2006. aastaga veelgi langenud, pidi ELi tootmisharu äritegevuse jätkamiseks uuesti hindu alandama. ELi tootmisharu kasumlikkus langes alla kasumiläve, mis ei võimalda tegevuse jätkamist pikaajaliselt.

| (130) | Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ELi tootmisharus täheldatud kahju vahel on olemas tugev seos. Seetõttu võib praegusel etapil järeldada, et Hiina madalahinnalise impordi ja ELi tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(130)

Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ELi tootmisharus täheldatud kahju vahel on olemas tugev seos. Seetõttu võib praegusel etapil järeldada, et Hiina madalahinnalise impordi ja ELi tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

2.2.   Vaatlusaluse toote sektoraalne jaotumine

| (131) | Väideti, et algseadete valmistajad ja järelturg on kaks iseseisvat kanalit ning nende vahel puudub vastastikune mõju. Sellel alusel on eriti väidetud, et ELi tootmisharu kahju ei saa olla põhjustatud Hiina impordist, kuna ELi tootmisharu suunab suurema osa oma müügist algseadmete valmistajate sektorisse (85 % valimis olevatest tootjatest), kuid Hiina import on peamiselt suunatud järelturu sektorile ja on algseadmete valmistajate sektoris väga piiratud. |
| --- | --- |

(131)

Väideti, et algseadete valmistajad ja järelturg on kaks iseseisvat kanalit ning nende vahel puudub vastastikune mõju. Sellel alusel on eriti väidetud, et ELi tootmisharu kahju ei saa olla põhjustatud Hiina impordist, kuna ELi tootmisharu suunab suurema osa oma müügist algseadmete valmistajate sektorisse (85 % valimis olevatest tootjatest), kuid Hiina import on peamiselt suunatud järelturu sektorile ja on algseadmete valmistajate sektoris väga piiratud.

| (132) | Kuigi turustuskanalid on tõepoolest erinevad, võib komisjoni tuvastatud asjaolude kohaselt siiski toimuda mingi vastastikune mõju, kuigi kaudselt. Selleks, et saada võimalikult täielikku pilti käesolevast olukorrast, on neid kahte sektorit käsitletud eraldi. |
| --- | --- |

(132)

Kuigi turustuskanalid on tõepoolest erinevad, võib komisjoni tuvastatud asjaolude kohaselt siiski toimuda mingi vastastikune mõju, kuigi kaudselt. Selleks, et saada võimalikult täielikku pilti käesolevast olukorrast, on neid kahte sektorit käsitletud eraldi.

| (133) | Järelturu sektoris võib kindlaks tehtud kahju põhjuseks kindlasti pidada madalahinnalist Hiina importi, mis moodustas kuni 34 % selles sektoris. Algseadmete valmistajate sektoris, mis moodustab suurema osa ELi tarbimisest (35 miljonit ühikut umbes 50 miljonist), on Hiina kohalolek palju väiksem (maksimaalselt 6 %). Nagu juba selgitatud, tuleb silmas pidada, et kahju, mida saadi müügil algseadmete valmistajatele, on põhjustatud Hiina madalatest hindadest ning on seetõttu hinnaga seotud. Täpsemalt öeldes, on märke selle kohta, et autotootjad kasutasid Hiina pakutud hindu võrdlusena ning selle mõjul surusid ELi alumiiniumrataste tootjate hinnad hankemenetluste käigus alla. Selleks, et turule püsima jääda, ei ole ELi tootjatel muud võimalust, kui järele anda ja hindu alandada. |
| --- | --- |

(133)

Järelturu sektoris võib kindlaks tehtud kahju põhjuseks kindlasti pidada madalahinnalist Hiina importi, mis moodustas kuni 34 % selles sektoris. Algseadmete valmistajate sektoris, mis moodustab suurema osa ELi tarbimisest (35 miljonit ühikut umbes 50 miljonist), on Hiina kohalolek palju väiksem (maksimaalselt 6 %). Nagu juba selgitatud, tuleb silmas pidada, et kahju, mida saadi müügil algseadmete valmistajatele, on põhjustatud Hiina madalatest hindadest ning on seetõttu hinnaga seotud. Täpsemalt öeldes, on märke selle kohta, et autotootjad kasutasid Hiina pakutud hindu võrdlusena ning selle mõjul surusid ELi alumiiniumrataste tootjate hinnad hankemenetluste käigus alla. Selleks, et turule püsima jääda, ei ole ELi tootjatel muud võimalust, kui järele anda ja hindu alandada.

| (134) | Lisaks ei saa välistada, et alanev hinnasuund järelturu sektoris mõjutab hindu algseadmete valmistajate sektoris. Järelturu ja algseadmete valmistajate sektori keskmiste hindade võrdlus näitas, et viimaste hinnad olid kuni 2007. aastani esimeste omadest keskmiselt kõrgemad, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus. See näitab, et hinnasurve algseadmete valmistajate sektoris on viimastel aastatel olnud palju tugevam. |
| --- | --- |

(134)

Lisaks ei saa välistada, et alanev hinnasuund järelturu sektoris mõjutab hindu algseadmete valmistajate sektoris. Järelturu ja algseadmete valmistajate sektori keskmiste hindade võrdlus näitas, et viimaste hinnad olid kuni 2007. aastani esimeste omadest keskmiselt kõrgemad, siis 2008. aastal ja uurimisperioodil olukord muutus. See näitab, et hinnasurve algseadmete valmistajate sektoris on viimastel aastatel olnud palju tugevam.

| (135) | Seetõttu järeldatakse esialgu, et Hiina import on põhjustanud kahju ELi tootmisharule nii järelturu kui ka algseadmete valmistajate sektoris. Seda uuritakse kindlasti veel edasi. |
| --- | --- |

(135)

Seetõttu järeldatakse esialgu, et Hiina import on põhjustanud kahju ELi tootmisharule nii järelturu kui ka algseadmete valmistajate sektoris. Seda uuritakse kindlasti veel edasi.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi mõju

3.1.1.   Türgist pärit impordi mõju

| (136) | Nagu näidatud põhjenduses 99 jj, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija. Vaatlusalusel perioodil oli Türgi turuosa ELi turul umbes 7 %. Järgnevas tabelis võrreldakse kõigi kolmandate riikide impordi hindu ELi tootjate hindadega.









  Eurot ühiku kohta | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Valimis olevad ELi tootjad | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Hiina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Eristamine Türgi/ELi tootjad | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Eristamine Hiina/ELi tootjad | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

Nagu näidatud põhjenduses 99 jj, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija. Vaatlusalusel perioodil oli Türgi turuosa ELi turul umbes 7 %. Järgnevas tabelis võrreldakse kõigi kolmandate riikide impordi hindu ELi tootjate hindadega.

Eurot ühiku kohta

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Türgi

40,8

42,6

52,4

40,7

Valimis olevad ELi tootjad

49,7

49,7

48

46,5

Hiina

34,7

33,5

31,4

31,9

Eristamine Türgi/ELi tootjad

8,9

7,1

4,4

5,8

Eristamine Hiina/ELi tootjad

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | Vaatlusalusel perioodil olid Türgi hinnad pidevalt madalamad kui valimis olevate ELi tootjate hinnad, välja arvatud 2008. aastal. Uurimisperioodil jõudis hinnavahe Türgi ja ELi tootjate hindade vahel 5,7 euroni (+/– 12,3 % ELi hindadest, samas kui vastav hinnavahe Hiinaga oli 14,5 eurot (+/– 31 %). Nimetatud põhjustel on asjakohane esialgu järeldada, et uurimisperioodil avaldas Türgi impordi madalam hind ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuid mitte sellisel suurel määral, et see oleks võinud kõrvalda põhjusliku seose dumpinguhinnaga Hiina impordi ja ELi tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(137)

Vaatlusalusel perioodil olid Türgi hinnad pidevalt madalamad kui valimis olevate ELi tootjate hinnad, välja arvatud 2008. aastal. Uurimisperioodil jõudis hinnavahe Türgi ja ELi tootjate hindade vahel 5,7 euroni (+/– 12,3 % ELi hindadest, samas kui vastav hinnavahe Hiinaga oli 14,5 eurot (+/– 31 %). Nimetatud põhjustel on asjakohane esialgu järeldada, et uurimisperioodil avaldas Türgi impordi madalam hind ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuid mitte sellisel suurel määral, et see oleks võinud kõrvalda põhjusliku seose dumpinguhinnaga Hiina impordi ja ELi tootmisharule tekitatud kahju vahel.

3.1.2.   Muudest kolmandatest riikidest kui Türgist pärit impordi mõju

| (138) | Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit impordi ühine turuosa vähenes 9 %-lt 2006. aastal 8,3 %-ni uurimisperioodil (vt põhjendus 99). Vastavad hinnad jäid samal perioodil ELi tootjate hindadega sarnasteks. Neil põhjustel järeldatakse, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import ei aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(138)

Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit impordi ühine turuosa vähenes 9 %-lt 2006. aastal 8,3 %-ni uurimisperioodil (vt põhjendus 99). Vastavad hinnad jäid samal perioodil ELi tootjate hindadega sarnasteks. Neil põhjustel järeldatakse, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import ei aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule.

3.2.   Majanduskriisi mõju

| (139) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina impordi neelas ära ELi tarbimise suurenemine 2007. aastal ning et tarbimise langus 2008. aastal langes kokku majanduslangusega ja samaaegse müügi vähenemisega autotööstuses. Selle väite kohaselt olid need tegurid ELi tootmisharu nõrkade tulemuste peamisteks põhjusteks. |
| --- | --- |

(139)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina impordi neelas ära ELi tarbimise suurenemine 2007. aastal ning et tarbimise langus 2008. aastal langes kokku majanduslangusega ja samaaegse müügi vähenemisega autotööstuses. Selle väite kohaselt olid need tegurid ELi tootmisharu nõrkade tulemuste peamisteks põhjusteks.

| (140) | Majanduskriis avaldas tõepoolest ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuna tarbimine vähenes ja hinnad langesid. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 14,5 %. |
| --- | --- |

(140)

Majanduskriis avaldas tõepoolest ELi tootmisharu olukorrale negatiivset mõju, kuna tarbimine vähenes ja hinnad langesid. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tarbimine 14,5 %.

| (141) | Alumiiniumrataste tootjad tegutsevad sümbioosis autotööstusega, mida kriis tõsiselt mõjutas. Alljärgnev tabel näitab autotootmise mahu arengut vaatlusalusel perioodil Euroopas. Autodel kasutatakse kas alumiinium- või terasrattaid ning on raske kindlaks määrata, millises proportsioonis. Siiski ei ole märke selle kohta, et see proportsioon oleks vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt muutunud. Seetõttu ei saa välistada, et suur langus autotootmise mahus, mis toimus 2008. aasta lõpust kuni uurimisperioodini, mõjutas alumiiniumrataste tootjate müügimahtu. Järgnev tabel näitab, et tootmismahu langus oli 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest üle 15 %.









  EL 27s | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang Euroopas (tuhat ühikut) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Alumiiniumrataste tootjad tegutsevad sümbioosis autotööstusega, mida kriis tõsiselt mõjutas. Alljärgnev tabel näitab autotootmise mahu arengut vaatlusalusel perioodil Euroopas. Autodel kasutatakse kas alumiinium- või terasrattaid ning on raske kindlaks määrata, millises proportsioonis. Siiski ei ole märke selle kohta, et see proportsioon oleks vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt muutunud. Seetõttu ei saa välistada, et suur langus autotootmise mahus, mis toimus 2008. aasta lõpust kuni uurimisperioodini, mõjutas alumiiniumrataste tootjate müügimahtu. Järgnev tabel näitab, et tootmismahu langus oli 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest üle 15 %.

EL 27s

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Toodang Euroopas (tuhat ühikut)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | ELi tootmisharu majandusnäitajate analüüs näitab, et langus algas juba enne majanduskriisi ning langes ajaliselt kokku Hiina impordi turule tungimise algusega. Kasumlikkuse arvud näitavad näiteks, et langus algas 2006. ja 2007. aasta vahel (langus 2,5 protsendipunkti), jätkus 2007. ja 2008. aasta vahel (veel 2,2 protsendipunkti langust) ning jõudis äärmisesse langusse 6,9 protsendipunktiga 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(142)

ELi tootmisharu majandusnäitajate analüüs näitab, et langus algas juba enne majanduskriisi ning langes ajaliselt kokku Hiina impordi turule tungimise algusega. Kasumlikkuse arvud näitavad näiteks, et langus algas 2006. ja 2007. aasta vahel (langus 2,5 protsendipunkti), jätkus 2007. ja 2008. aasta vahel (veel 2,2 protsendipunkti langust) ning jõudis äärmisesse langusse 6,9 protsendipunktiga 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

| (143) | Hiina import kasvas turul jätkuvalt hoolimata vähenevast tarbimisest ning jõudis uurimisperioodil 12,4 %-ni. Hiina tootjate mahud ja turuosa kasvasid pidevalt ning nende hinnad lõid jätkuvalt alla ELi tootmisharu hinnad. Oleks võinud arvata, et majanduskriis mõjutab kõiki tootjaid ühteviisi. Kuid, nagu eespool selgitatud, kasvas Hiina import selliste hindadega, mis lõid ELi hinnad oluliselt alla. Seetõttu on asjakohane järeldada, et kui majanduskriisi ei oleks olnud, siis oleks Hiina impordi maht ja turuosa kasvanud isegi rohkem. |
| --- | --- |

(143)

Hiina import kasvas turul jätkuvalt hoolimata vähenevast tarbimisest ning jõudis uurimisperioodil 12,4 %-ni. Hiina tootjate mahud ja turuosa kasvasid pidevalt ning nende hinnad lõid jätkuvalt alla ELi tootmisharu hinnad. Oleks võinud arvata, et majanduskriis mõjutab kõiki tootjaid ühteviisi. Kuid, nagu eespool selgitatud, kasvas Hiina import selliste hindadega, mis lõid ELi hinnad oluliselt alla. Seetõttu on asjakohane järeldada, et kui majanduskriisi ei oleks olnud, siis oleks Hiina impordi maht ja turuosa kasvanud isegi rohkem.

| (144) | Neil põhjustel on mõistlik oletada, et majanduslangus, isegi kui see aitas kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule, ei ole iseenesest selline tegur, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Vastupidi, Hiina impordi mahud oleksid pidanud vähenema koos tarbimise langusega, nii nagu vähenes import muudest kolmandatest riikidest ja kõige märkimisväärsemalt ELi tootmisharu müük (meenutatakse, et see vähenes samas ulatuses Hiina impordi kasvuga). |
| --- | --- |

(144)

Neil põhjustel on mõistlik oletada, et majanduslangus, isegi kui see aitas kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule, ei ole iseenesest selline tegur, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Vastupidi, Hiina impordi mahud oleksid pidanud vähenema koos tarbimise langusega, nii nagu vähenes import muudest kolmandatest riikidest ja kõige märkimisväärsemalt ELi tootmisharu müük (meenutatakse, et see vähenes samas ulatuses Hiina impordi kasvuga).

3.3.   ELi tootmisharu ekspordijõudluse muutuste mõju

| (145) | ELi tootjate ekspordiaktiivsus jäi vaatlusalusel perioodil madalaks (alla 2 % valimis olnud ELi tootjate kogumüügist). Seetõttu ei saanud see avaldada negatiivset mõju ELi tootmisharu nõrgale olukorrale ning ei saa kõrvaldada põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(145)

ELi tootjate ekspordiaktiivsus jäi vaatlusalusel perioodil madalaks (alla 2 % valimis olnud ELi tootjate kogumüügist). Seetõttu ei saanud see avaldada negatiivset mõju ELi tootmisharu nõrgale olukorrale ning ei saa kõrvaldada põhjuslikku seost.

3.4.   ELi tootjate vaheline konkurents ja kontsentratsioon ELi turul

| (146) | Hulk ELi turul tegutsevaid alumiiniumrataste tootjaid (umbes 30) väidavad, et ELi turul on kõrge konkurents, kuigi siin on ka kõrge tootmise kontsentratsioon – kolm suurimat äriühingut toodavad 60 % kogu toodangust, kaks teist tootjat toodavad umbes 8 % ja neli tootjat umbes 4 %. Kättesaadavad andmed tootmismahtude kohta näitavad, et teised tootjad on väikese või keskmise suurusega ettevõtted. |
| --- | --- |

(146)

Hulk ELi turul tegutsevaid alumiiniumrataste tootjaid (umbes 30) väidavad, et ELi turul on kõrge konkurents, kuigi siin on ka kõrge tootmise kontsentratsioon – kolm suurimat äriühingut toodavad 60 % kogu toodangust, kaks teist tootjat toodavad umbes 8 % ja neli tootjat umbes 4 %. Kättesaadavad andmed tootmismahtude kohta näitavad, et teised tootjad on väikese või keskmise suurusega ettevõtted.

| (147) | Tuleb märkida, et mitmed väiksemad tootjad sulgesid oma tootmise enne 2008. aastat, 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Võib oletada, et ELi tootjate vaheline konkurents ja ilmne käimasolev kontsentreerumine on aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule. Uurimise andmed näitavad siiski, et mitte ainult väikesed ettevõtted ei ole kahju kannatanud. Käesolevad arengud on mõjutanud nii suuremaid kui ka väiksemaid tootjaid. Seetõttu ei saa järeldada, et ELi tootjate vaheline konkurents on märkimisväärselt kaasa aidanud ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule. |
| --- | --- |

(147)

Tuleb märkida, et mitmed väiksemad tootjad sulgesid oma tootmise enne 2008. aastat, 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Võib oletada, et ELi tootjate vaheline konkurents ja ilmne käimasolev kontsentreerumine on aidanud kaasa ELi tootmisharule tekitatud kahjule. Uurimise andmed näitavad siiski, et mitte ainult väikesed ettevõtted ei ole kahju kannatanud. Käesolevad arengud on mõjutanud nii suuremaid kui ka väiksemaid tootjaid. Seetõttu ei saa järeldada, et ELi tootjate vaheline konkurents on märkimisväärselt kaasa aidanud ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule.

3.5.   Tarbijate eelistused teras- ja alumiiniumrataste osas

| (148) | Väideti, et kahanev nõudlus alumiiniumrataste järele võib olla majanduskriisiga seotud tarbijaeelistuste muutus, kuna tarbijad võivad eelistada odavamaid terasrattaid. Selle väite toetamiseks ei esitatud ühtegi fakti. Praegusel hetkel, ning seda väidet toetavate andmete puudumisel ei saa sellist arengukäiku kinnitada. |
| --- | --- |

(148)

Väideti, et kahanev nõudlus alumiiniumrataste järele võib olla majanduskriisiga seotud tarbijaeelistuste muutus, kuna tarbijad võivad eelistada odavamaid terasrattaid. Selle väite toetamiseks ei esitatud ühtegi fakti. Praegusel hetkel, ning seda väidet toetavate andmete puudumisel ei saa sellist arengukäiku kinnitada.

3.6.   Tootevalik

| (149) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina import kasvas tänu sellele, et kasvas nõudlus teatavate Hiinas toodetavate kõrgtehnoloogilist tüüpi rataste järgi (nt sepistatud või stantsitud rattad), mida ei toodeta (märkimisväärses koguses) ELis. Seetõttu ei saanud Hiina RVst pärit import ELi tootmisharu kahjustada. Uurimisel tehti siiski kindlaks, et selliste toodete import moodustas ainult väga väikese osa kogu Hiina impordist. Seega tuli argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(149)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et Hiina import kasvas tänu sellele, et kasvas nõudlus teatavate Hiinas toodetavate kõrgtehnoloogilist tüüpi rataste järgi (nt sepistatud või stantsitud rattad), mida ei toodeta (märkimisväärses koguses) ELis. Seetõttu ei saanud Hiina RVst pärit import ELi tootmisharu kahjustada. Uurimisel tehti siiski kindlaks, et selliste toodete import moodustas ainult väga väikese osa kogu Hiina impordist. Seega tuli argument tagasi lükata.

4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (150) | Tuleb meenutada, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist märkimisväärse toodangu ja müügi vähenemisega, turuosa kaotusega ning ka hinnalangusega, mis on ELi tootmisharu kahjumisse viinud. Hiinast pärit impordi maht, mis on oluliselt alla löönud ELi tootmisharu hinnad, ning Hiina turuosa on samal ajavahemikul kasvanud. |
| --- | --- |

(150)

Tuleb meenutada, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist märkimisväärse toodangu ja müügi vähenemisega, turuosa kaotusega ning ka hinnalangusega, mis on ELi tootmisharu kahjumisse viinud. Hiinast pärit impordi maht, mis on oluliselt alla löönud ELi tootmisharu hinnad, ning Hiina turuosa on samal ajavahemikul kasvanud.

| (151) | Komisjon on analüüsinud kõiki tegureid, mis võisid ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule kaasa aidata. Sellega seoses leiti, et majanduskriis, Türgist pärit import ja ELi tootjate vaheline konkurents, mis viis tootmise kontsentreerumiseni, võisid avaldada mingit mõju kahju tekitavale olukorrale. Esialgu järeldatakse siiski, et nende tegurite mõju ei ole selline, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel, nagu eespool on üksikasjalikul kirjeldatud. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon on analüüsinud kõiki tegureid, mis võisid ELi tootmisharule tekitatud olulisele kahjule kaasa aidata. Sellega seoses leiti, et majanduskriis, Türgist pärit import ja ELi tootjate vaheline konkurents, mis viis tootmise kontsentreerumiseni, võisid avaldada mingit mõju kahju tekitavale olukorrale. Esialgu järeldatakse siiski, et nende tegurite mõju ei ole selline, mis kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel, nagu eespool on üksikasjalikul kirjeldatud.

| (152) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist kõigi teadaolevate tegurite mõju kohta ELi tootmisharu olukorrale, tehakse seega esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ELi tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(152)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist kõigi teadaolevate tegurite mõju kohta ELi tootmisharu olukorrale, tehakse seega esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja ELi tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

F.   ELi HUVID

1.   ELi tootmisharu huvid

| (153) | Käesoleva juhtumi puhul oli ELi tootjate koostöö ja toetuse tase kõrge (üle 70 %). See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt ELi tootjate huvides. |
| --- | --- |

(153)

Käesoleva juhtumi puhul oli ELi tootjate koostöö ja toetuse tase kõrge (üle 70 %). See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt ELi tootjate huvides.

| (154) | Uurimine näitas, et ELi tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla ELi tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 93 jj). |
| --- | --- |

(154)

Uurimine näitas, et ELi tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla ELi tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 93 jj).

| (155) | Võib oodata, et ELi tootmisharu saab kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiavad ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi voo. |
| --- | --- |

(155)

Võib oodata, et ELi tootmisharu saab kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiavad ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi voo.

| (156) | Kui meetmeid ei võetaks, võib oodata, et madala dumpinguhinnaga alumiiniumrataste import, eelkõige järelturu sektoris, jätkub või isegi kasvab. Ei saa ka välistada, et kasvav hinnasurve järelturu sektorile ning selle sektori levik mõjutavad vähemalt kaudselt algseadmete valmistajate sektori olukorda. Sellega seoses on leitud, et teatavad tootjad vaatlusaluses riigis on liikumas või juba liikunud järelturu keskmisele või kõrgemale tasandile ning sealt edasi algseadmete valmistajate sektorisse – väga madalate hindadega. On oodata, et selline suund jätkub ja võib tõenäoliselt ohustada suurt rühma ELi tootjaid, kes tegutsevad algseadmete valmistajate sektoris. Kuna kõnealuste tootjate rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, viiks see tõenäoliselt suure hulga ELi tootjate, kui mitte kõigi, järk-järgulise hävimiseni. |
| --- | --- |

(156)

Kui meetmeid ei võetaks, võib oodata, et madala dumpinguhinnaga alumiiniumrataste import, eelkõige järelturu sektoris, jätkub või isegi kasvab. Ei saa ka välistada, et kasvav hinnasurve järelturu sektorile ning selle sektori levik mõjutavad vähemalt kaudselt algseadmete valmistajate sektori olukorda. Sellega seoses on leitud, et teatavad tootjad vaatlusaluses riigis on liikumas või juba liikunud järelturu keskmisele või kõrgemale tasandile ning sealt edasi algseadmete valmistajate sektorisse – väga madalate hindadega. On oodata, et selline suund jätkub ja võib tõenäoliselt ohustada suurt rühma ELi tootjaid, kes tegutsevad algseadmete valmistajate sektoris. Kuna kõnealuste tootjate rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, viiks see tõenäoliselt suure hulga ELi tootjate, kui mitte kõigi, järk-järgulise hävimiseni.

2.   Importijate huvid

| (157) | Valimisse võeti (vt põhjendus 13) viis sõltumatut importijat ja kaks importivat kasutajat, kes valiti nende impordimahu alusel. |
| --- | --- |

(157)

Valimisse võeti (vt põhjendus 13) viis sõltumatut importijat ja kaks importivat kasutajat, kes valiti nende impordimahu alusel.

| (158) | Koostööd teinud sõltumatute importijate import on alla 10 % kogu Hiina RV impordimahust. |
| --- | --- |

(158)

Koostööd teinud sõltumatute importijate import on alla 10 % kogu Hiina RV impordimahust.

| (159) | Uurimine näitas, et enamus importijaid olid auto varuosadele spetsialiseerunud kauplejad. Nende hulgas võib eristada kahte kategooriat. Üks kategooria koosneb äriühingutest, kes impordivad ja müüvad edasi oma kaubamärgiga alumiiniumrattaid, mille tootmise nad on allhangete raames viinud Hiina RVsse. Nad ei ole siiski Hiina eksportijatega seotud. Sellel importijate kategoorial on tavaliselt üsna märkimisväärsed lisandväärtuse loomise tegevused ELis (nt disain, uurimis- ja arendustöö) ning mõnikord on neil ka oma turustuskett ja vastav tööhõive tase. Teine kategooria koosneb importijatest/turustajatest, kes on rohkem mahule ja vähem kaubamärgile orienteeritud kauplejad. Üldiselt on neil importijatel madalamad struktuurikulud ja väiksema lisandväärtusega tegevused. |
| --- | --- |

(159)

Uurimine näitas, et enamus importijaid olid auto varuosadele spetsialiseerunud kauplejad. Nende hulgas võib eristada kahte kategooriat. Üks kategooria koosneb äriühingutest, kes impordivad ja müüvad edasi oma kaubamärgiga alumiiniumrattaid, mille tootmise nad on allhangete raames viinud Hiina RVsse. Nad ei ole siiski Hiina eksportijatega seotud. Sellel importijate kategoorial on tavaliselt üsna märkimisväärsed lisandväärtuse loomise tegevused ELis (nt disain, uurimis- ja arendustöö) ning mõnikord on neil ka oma turustuskett ja vastav tööhõive tase. Teine kategooria koosneb importijatest/turustajatest, kes on rohkem mahule ja vähem kaubamärgile orienteeritud kauplejad. Üldiselt on neil importijatel madalamad struktuurikulud ja väiksema lisandväärtusega tegevused.

| (160) | Madal koostöö tase sõltumatute importijate hulgas lubab oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt. Koostööd teinud importijate/turustajate puhul leiti, et Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük moodustas nende kogukäibest 1–6 %. Allhankeid tegevate äriühingute puhul on olukord keerulisem, kuna Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük võib olla peaaegu kogu nende äritegevus. Kui võetaks meetmed, siis mõjutaksid need kindlasti nende tegevust, kuigi praegusel etapil on raske määrata nende mõju suurust. Seda küsimust uuritakse edasi. |
| --- | --- |

(160)

Madal koostöö tase sõltumatute importijate hulgas lubab oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt. Koostööd teinud importijate/turustajate puhul leiti, et Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük moodustas nende kogukäibest 1–6 %. Allhankeid tegevate äriühingute puhul on olukord keerulisem, kuna Hiinast pärit alumiiniumrataste edasimüük võib olla peaaegu kogu nende äritegevus. Kui võetaks meetmed, siis mõjutaksid need kindlasti nende tegevust, kuigi praegusel etapil on raske määrata nende mõju suurust. Seda küsimust uuritakse edasi.

3.   Kasutajate huvid

3.1.   Üldised märkused

| (161) | Kasutajate küsimustikud saadeti umbes 20 kasutajale. Uurimises tegi koostööd 13 autotootjat. Koostööd tegi ka kaks ühendust, mis esindavad kasutajaid ning algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste importijaid. |
| --- | --- |

(161)

Kasutajate küsimustikud saadeti umbes 20 kasutajale. Uurimises tegi koostööd 13 autotootjat. Koostööd tegi ka kaks ühendust, mis esindavad kasutajaid ning algseadmete valmistajate ja järelturu alumiiniumrataste importijaid.

| (162) | Koostööd teinud kasutajate import moodustab vastavalt Eurostati andmetele 19 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Eurostati andmed ei võimalda täpselt määratleda, kas impordimüük toimus algseadmete valmistajate või järelturu sektoris. Nagu märgitud põhjenduses 133, võis siiski eristada algseadmete valmistajate ja järelturu sektorit, millest nähtus, et algseadmete valmistajate import moodustas 20–30 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Neil põhjustel on asjakohane oletada, et koostöö algseadmete valmistajate sektoris oli väga kõrge. |
| --- | --- |

(162)

Koostööd teinud kasutajate import moodustab vastavalt Eurostati andmetele 19 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Eurostati andmed ei võimalda täpselt määratleda, kas impordimüük toimus algseadmete valmistajate või järelturu sektoris. Nagu märgitud põhjenduses 133, võis siiski eristada algseadmete valmistajate ja järelturu sektorit, millest nähtus, et algseadmete valmistajate import moodustas 20–30 % kogu Hiina RVst pärit impordist. Neil põhjustel on asjakohane oletada, et koostöö algseadmete valmistajate sektoris oli väga kõrge.

| (163) | Üldiselt kasutavad autotootja Hiina varustust piiratud ulatuses. Individuaalselt vaadates selgub, et koostööd teinud autotootjad kasutavad erinevaid ärimudeleid. Mõned ei impordi Hiinast üldse, teised impordivad alla 5 %, kuid mõned impordivad kuni 30 % oma vajadustest. |
| --- | --- |

(163)

Üldiselt kasutavad autotootja Hiina varustust piiratud ulatuses. Individuaalselt vaadates selgub, et koostööd teinud autotootjad kasutavad erinevaid ärimudeleid. Mõned ei impordi Hiinast üldse, teised impordivad alla 5 %, kuid mõned impordivad kuni 30 % oma vajadustest.

| (164) | Nii importivad kui ka mitte importivad kasutajad on meetmetele vastu. Üks nende peamisi argumente on see, et autotootjate huvides on säilitada erinevaid tarneallikaid ning saada kasu konkurentsist rataste turul. Meetmete võtmise korral oleksid nad täielikult sõltuvad piiratud arvust Euroopa tootjatest. See argument ei ole siiski otsustav, kuna on olemas märkimisväärses koguses importi muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(164)

Nii importivad kui ka mitte importivad kasutajad on meetmetele vastu. Üks nende peamisi argumente on see, et autotootjate huvides on säilitada erinevaid tarneallikaid ning saada kasu konkurentsist rataste turul. Meetmete võtmise korral oleksid nad täielikult sõltuvad piiratud arvust Euroopa tootjatest. See argument ei ole siiski otsustav, kuna on olemas märkimisväärses koguses importi muudest kolmandatest riikidest.

3.2.   Meetmete maksumus

| (165) | Alumiiniumrataste hind moodustab umbes 1 % auto hinnast. 20 %-lise meetme korral tõuseksid kulud seega 0,2 %. Nende autotootjate puhul, kes impordivad maksimaalselt 5 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv kogu autotoodangus 5 % 0,2 %-st, s.t 0,01 %. Kuid isegi nende autotootjate puhul, kes impordivad kuni 30 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv 30 % 0,2 %-st, s.t 0,06%. Seega oleks meetmete võtmisel vaid väga piiratud mõju kuludele. Pealegi tundub olevat levinud tava, et alumiiniumrattad, mida autotootjad impordivad teatava hinnaga (näiteks 50 eurot), müüakse lõpptarbijale kolme-neljakordse hinnaga (s.o 200 eurot). |
| --- | --- |

(165)

Alumiiniumrataste hind moodustab umbes 1 % auto hinnast. 20 %-lise meetme korral tõuseksid kulud seega 0,2 %. Nende autotootjate puhul, kes impordivad maksimaalselt 5 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv kogu autotoodangus 5 % 0,2 %-st, s.t 0,01 %. Kuid isegi nende autotootjate puhul, kes impordivad kuni 30 % alumiiniumratastest Hiinast, oleks kogukulude kasv 30 % 0,2 %-st, s.t 0,06%. Seega oleks meetmete võtmisel vaid väga piiratud mõju kuludele. Pealegi tundub olevat levinud tava, et alumiiniumrattad, mida autotootjad impordivad teatava hinnaga (näiteks 50 eurot), müüakse lõpptarbijale kolme-neljakordse hinnaga (s.o 200 eurot).

3.3.   Tarnija vahetamise kulud

| (166) | Nagu eelnevalt selgitatud, arendatakse algseadmete valmistajate alumiiniumrattad välja kaks aastat enne uue automudeli väljalaset. Igasugune tarnija vahetamine nõuab aega (vähemalt kuus kuud) ning võib tuua kaasa ka lisakulud seoses seadistamisega. Uurimine on näidanud, et enamus autotootjaid hajutavad tegelikult oma tarneallikaid, s.t konkreetseid alumiiniumrattaid tarnitakse kahelt (või enamalt) tootjalt. Selline kahekordne tarnimine toimub ka Hiinast hangitavate mudelite puhul, et tagada tarnekindlus. Seetõttu tundub, et tarnija vahetamise riski on Hiinast hankimise otsuse juures juba arvesse võetud. Lisaks nähtub uurimise käigus kogutud lepingutest, et autotootjad võivad üldiselt igal ajal ilma trahvideta lepingu üles öelda. |
| --- | --- |

(166)

Nagu eelnevalt selgitatud, arendatakse algseadmete valmistajate alumiiniumrattad välja kaks aastat enne uue automudeli väljalaset. Igasugune tarnija vahetamine nõuab aega (vähemalt kuus kuud) ning võib tuua kaasa ka lisakulud seoses seadistamisega. Uurimine on näidanud, et enamus autotootjaid hajutavad tegelikult oma tarneallikaid, s.t konkreetseid alumiiniumrattaid tarnitakse kahelt (või enamalt) tootjalt. Selline kahekordne tarnimine toimub ka Hiinast hangitavate mudelite puhul, et tagada tarnekindlus. Seetõttu tundub, et tarnija vahetamise riski on Hiinast hankimise otsuse juures juba arvesse võetud. Lisaks nähtub uurimise käigus kogutud lepingutest, et autotootjad võivad üldiselt igal ajal ilma trahvideta lepingu üles öelda.

3.4.   Huvitatud isikute esitatud lisaväited

| (167) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et tollimaksude kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumratastele annaks eelise Lõuna-Korea tootjatele, lisaks 0 %-lisele autode tollimaksule tulevase vabakaubanduslepingu kohaselt. Selle väite kohaselt oleks Lõuna-Korea autotootjatel jätkuv juurdepääs madalahinnalistele Hiina alumiiniumratastele ning nad võivad isegi taotleda tollimaksu tagastamist ELi eksporditud autode eest (teatavate autoosade impordi eest makstud tollimaksu võib selle auto ekspordi korral tagasi nõuda). Hiina alumiiniumrataste suhtes kohaldatav dumpinguvastane meede asetaks Euroopa autotootjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes 0 %-lise tollimaksuga ELi imporditavate Lõuna-Korea autodega. |
| --- | --- |

(167)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et tollimaksude kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumratastele annaks eelise Lõuna-Korea tootjatele, lisaks 0 %-lisele autode tollimaksule tulevase vabakaubanduslepingu kohaselt. Selle väite kohaselt oleks Lõuna-Korea autotootjatel jätkuv juurdepääs madalahinnalistele Hiina alumiiniumratastele ning nad võivad isegi taotleda tollimaksu tagastamist ELi eksporditud autode eest (teatavate autoosade impordi eest makstud tollimaksu võib selle auto ekspordi korral tagasi nõuda). Hiina alumiiniumrataste suhtes kohaldatav dumpinguvastane meede asetaks Euroopa autotootjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes 0 %-lise tollimaksuga ELi imporditavate Lõuna-Korea autodega.

| (168) | Tuleb märkida, et Lõuna-Koreast pärit autode turuosa ELi turul on praegu vaid 3 %. Kuna Korea autode impordi arengut on raske ette näha, kuid võttes arvesse meetmete väga väikest mõju otsestele kuludele ELi autotootjate jaoks, ei saa praegusel etapil järeldada, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumrataste suhtes mängiks selles osas erilist rolli. |
| --- | --- |

(168)

Tuleb märkida, et Lõuna-Koreast pärit autode turuosa ELi turul on praegu vaid 3 %. Kuna Korea autode impordi arengut on raske ette näha, kuid võttes arvesse meetmete väga väikest mõju otsestele kuludele ELi autotootjate jaoks, ei saa praegusel etapil järeldada, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit alumiiniumrataste suhtes mängiks selles osas erilist rolli.

4.   Tarbijate huvid

| (169) | Ühtegi väidet ei esitatud seoses meetmete mõjuga lõpptarbijale. See asjaolu ning uurimisel leitud madal mõju kuludele ja autotootjate hinnastrateegiad räägivad selle tõenäosuse vastu, et meetmed võiksid tarbijahindadele märkimisväärset mõju avaldada. |
| --- | --- |

(169)

Ühtegi väidet ei esitatud seoses meetmete mõjuga lõpptarbijale. See asjaolu ning uurimisel leitud madal mõju kuludele ja autotootjate hinnastrateegiad räägivad selle tõenäosuse vastu, et meetmed võiksid tarbijahindadele märkimisväärset mõju avaldada.

5.   Tarnijate huvid

| (170) | Tarnijate küsimustikule vastas viis tarnijat, kes tarnivad tooraineid/varustust alumiiniumrataste tootjatele ELis. Nad tarnivad alumiiniumi/esmase valu valuplokke, värvi/kruntvärvi või madalsurve seadmeid. Valuplokkide tarnijate müük ELi tootmisharule moodustab ainult väikese osa nende tegevusest (alla 6 % nende kogukäibest), mistõttu nende huvi Hiinast pärit alumiiniumratastele kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete suhtes on kasin. Teiste tarnijate puhul (seadmete või värvi või madalsurve seadmete tarnijad) moodustab müük ELi tootmisharule 30–50 % nende kogukäibest. Arvestades, et need äriühingud on väikese ja keskmise suurusega ettevõtted, on ELi tootmisharu elujõulisus nende tegevuse jaoks olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

(170)

Tarnijate küsimustikule vastas viis tarnijat, kes tarnivad tooraineid/varustust alumiiniumrataste tootjatele ELis. Nad tarnivad alumiiniumi/esmase valu valuplokke, värvi/kruntvärvi või madalsurve seadmeid. Valuplokkide tarnijate müük ELi tootmisharule moodustab ainult väikese osa nende tegevusest (alla 6 % nende kogukäibest), mistõttu nende huvi Hiinast pärit alumiiniumratastele kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete suhtes on kasin. Teiste tarnijate puhul (seadmete või värvi või madalsurve seadmete tarnijad) moodustab müük ELi tootmisharule 30–50 % nende kogukäibest. Arvestades, et need äriühingud on väikese ja keskmise suurusega ettevõtted, on ELi tootmisharu elujõulisus nende tegevuse jaoks olulise tähtsusega.

6.   Järeldus ELi huvide kohta

| (171) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit alumiiniumrataste impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(171)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit alumiiniumrataste impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.

G.   AJUTISED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (172) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiina RVst ei tekitaks ELi tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(172)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiina RVst ei tekitaks ELi tootmisharule täiendavat kahju.

| (173) | Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ELi tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(173)

Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ELi tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (174) | Nagu märgitud põhjenduses 20, iseloomustab alumiiniumrataste turgu kaks üsna erinevat turusektorit. Uurimisel tehti veel kindlaks, et ELi tootjate müük oli peamiselt suunatud algseadmete valmistajate sektorile ning moodustas 85 % kogu ELi tootmisharu müügist. |
| --- | --- |

(174)

Nagu märgitud põhjenduses 20, iseloomustab alumiiniumrataste turgu kaks üsna erinevat turusektorit. Uurimisel tehti veel kindlaks, et ELi tootjate müük oli peamiselt suunatud algseadmete valmistajate sektorile ning moodustas 85 % kogu ELi tootmisharu müügist.

| (175) | Seetõttu leiti, et ajutiste meetmete kohaldamiseks on asjakohane hinnata kahjumarginaali, mis võtab arvesse seda konkreetset turusituatsiooni. |
| --- | --- |

(175)

Seetõttu leiti, et ajutiste meetmete kohaldamiseks on asjakohane hinnata kahjumarginaali, mis võtab arvesse seda konkreetset turusituatsiooni.

| (176) | Algseadmete valmistajate sektoris teevad alumiiniumrataste ostjad (kes on autotootjad) oma tellimused hankemenetluste kaudu. Selle tulemusel võib juhtuda, et ühte ja sama rattamudelit, mis pannakse ühe ja sama automudeli alla, tellitakse suurtes kogustes mitmest allikast, sageli Hiina ja ELi tootjalt samaaegselt. Esialgu järeldati, et selline hankemenetlus annab täpse ja usaldusväärse ülevaate sama pakkumise pärast konkureerivate Hiina ja ELi tarnijate vahelisest keskmisest hinnakonkurentsist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(176)

Algseadmete valmistajate sektoris teevad alumiiniumrataste ostjad (kes on autotootjad) oma tellimused hankemenetluste kaudu. Selle tulemusel võib juhtuda, et ühte ja sama rattamudelit, mis pannakse ühe ja sama automudeli alla, tellitakse suurtes kogustes mitmest allikast, sageli Hiina ja ELi tootjalt samaaegselt. Esialgu järeldati, et selline hankemenetlus annab täpse ja usaldusväärse ülevaate sama pakkumise pärast konkureerivate Hiina ja ELi tarnijate vahelisest keskmisest hinnakonkurentsist uurimisperioodil.

| (177) | Seetõttu leiti, et on asjakohane arvutada hindade allalöömise marginaal ELi tootjate ja Hiina eksportijate esitatud andmete järgi kindlaks tehtud hindade alusel, kui nad sellistel pakkumistel konkureerivad. |
| --- | --- |

(177)

Seetõttu leiti, et on asjakohane arvutada hindade allalöömise marginaal ELi tootjate ja Hiina eksportijate esitatud andmete järgi kindlaks tehtud hindade alusel, kui nad sellistel pakkumistel konkureerivad.

| (178) | Kahju tekitava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et ükskõik milline meede peaks võimaldama ELi tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada mõistlikku kasumit. Tootmiskulude puhul tehti kohandusi ELi tootmisharule uurimiseperioodil osaks saanud tegeliku kahjumi suhtes (– 5,4 %). Järeldati, et mõistlik maksueelne kasum, mida seda tüüpi tootmisharu suudaks normaalsetes konkurentsitingimustes (st ilma dumpinguhinnata impordita) saavutada sarnase toote müügil ELis, tuleks määrata võrreldes 2006. aastal saavutatud kasumlikkusega, mis oli + 3,2 %. Tol aastal oli Hiinast pärit impordi maht veel suhteliselt madal. Lähtuvalt sellest arvutati ELi tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. |
| --- | --- |

(178)

Kahju tekitava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et ükskõik milline meede peaks võimaldama ELi tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada mõistlikku kasumit. Tootmiskulude puhul tehti kohandusi ELi tootmisharule uurimiseperioodil osaks saanud tegeliku kahjumi suhtes (– 5,4 %). Järeldati, et mõistlik maksueelne kasum, mida seda tüüpi tootmisharu suudaks normaalsetes konkurentsitingimustes (st ilma dumpinguhinnata impordita) saavutada sarnase toote müügil ELis, tuleks määrata võrreldes 2006. aastal saavutatud kasumlikkusega, mis oli + 3,2 %. Tol aastal oli Hiinast pärit impordi maht veel suhteliselt madal. Lähtuvalt sellest arvutati ELi tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind.

| (179) | Selle põhjal arvutati hindade allalöömise marginaaliks 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Selle põhjal arvutati hindade allalöömise marginaaliks 20,6 %.

| (180) | Seda tulemust kinnitati veel täiendava arvutusega, mis põhines uurimise käigus mõnede autotootjate esitatud hankelepingute võrdlusel. Kui autotootjad tellisid sama alumiiniumratta mudelit nii Hiina kui ka ELi tootjalt, siis oli hindade allalöömise marginaal (võttes arvesse tehtud kohandusi, nagu selgitati põhjenduses 93 jj) samas suurusjärgus kui eelmises põhjenduses kindlaks tehtu. |
| --- | --- |

(180)

Seda tulemust kinnitati veel täiendava arvutusega, mis põhines uurimise käigus mõnede autotootjate esitatud hankelepingute võrdlusel. Kui autotootjad tellisid sama alumiiniumratta mudelit nii Hiina kui ka ELi tootjalt, siis oli hindade allalöömise marginaal (võttes arvesse tehtud kohandusi, nagu selgitati põhjenduses 93 jj) samas suurusjärgus kui eelmises põhjenduses kindlaks tehtu.

| (181) | Märgitakse, et kõnealune hindade allalöömise marginaal on madalam kui põhjendustes 76 jj kindlaks tehtud dumpingumarginaal ning seetõttu tuleks seda kasutada tollimaksumäära kehtestamisel vastavalt väiksema tollimaksu eeskirjale. |
| --- | --- |

(181)

Märgitakse, et kõnealune hindade allalöömise marginaal on madalam kui põhjendustes 76 jj kindlaks tehtud dumpingumarginaal ning seetõttu tuleks seda kasutada tollimaksumäära kehtestamisel vastavalt väiksema tollimaksu eeskirjale.

| (182) | Võttes arvesse käesoleval juhtumil kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetodit, peetakse teostamatuks määrata individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad algmääruse artikli 9 lõike 5 teise lause kohaselt. Eelkõige on see teostamatu seetõttu, et puuduvad usaldusväärsed andmed analüüsimiseks konkreetsete äriühingute tasandil. Seetõttu otsustatakse ajutiselt kehtestada üleriigiline dumpinguvastane tollimaks kogu Hiinast pärit impordile hindade allalöömise marginaali tasemel, 20,6 %. |
| --- | --- |

(182)

Võttes arvesse käesoleval juhtumil kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetodit, peetakse teostamatuks määrata individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad algmääruse artikli 9 lõike 5 teise lause kohaselt. Eelkõige on see teostamatu seetõttu, et puuduvad usaldusväärsed andmed analüüsimiseks konkreetsete äriühingute tasandil. Seetõttu otsustatakse ajutiselt kehtestada üleriigiline dumpinguvastane tollimaks kogu Hiinast pärit impordile hindade allalöömise marginaali tasemel, 20,6 %.

2.   Ajutised meetmed

| (183) | Eelmainitut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleb Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaks määratud kahjumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(183)

Eelmainitut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleb Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaks määratud kahjumarginaali tasemele.

| (184) | Kavandatav dumpinguvastase tollimaksu määr on seetõttu 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Kavandatav dumpinguvastase tollimaksu määr on seetõttu 20,6 %.

H.   TEAVITAMINE

| (185) | Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(185)

Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks CN-rubriikide 8701–8705 alla kuuluvate mootorsõidukite alumiiniumrataste (tarvikutega või mitte, varustatud rehvidega või mitte) suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 alla (TARICi koodid 8708701010 ja 8708705010) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 20,6 %.

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ELis vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 190, 13.8.2009, lk 22.

2

(3)  Valatud, stantsitud, sepistatud ning liitvelgedega rattad.

3

(4)  Erandlikult ei olnud see nii mõne kuu vältel käesoleva menetluse uurimisperioodil. Hinnatõus Hiina alumiiniumiturgudel oli Hiina valitsuse stimuleerivate meetmete paketi tagajärg, millega püüti piirata majanduskriisi mõju (2008. aasta lõpul alustas riigivarude talitus alumiiniumi ostmist sulatuskodadelt, et aidata kaasa nende toimimisele ajal, kui ülemaailmse majanduskriisi tõttu nõudlus vähenes. Sellised riigi tagatud ostud neelasid suurema osa varudest siseturul märtsis ja aprillis ning viisid hinna 2009. aasta esimesel poolel üles).

4

(5)  Võrreldi kahte tarbimise arvutamise meetodit ning saadi sarnased tulemused. Kuna enamik toodangust on tehtud tellimuse peale, siis ei ole varudel kogu tarbimisega võrreldes mahu osas suurt rolli. Esimese arvutuse puhul liideti ELi toodang impordile ning sellest lahutati eksport. Teise arvutamismeetodi puhul liideti kokku import ja ELi müük (andmed võeti valimisse kaasatud tootjatelt, miniküsimustikest ning oletati ülejäänud tootjate kohta). Eelistati teist meetodit, kuna see annab käesoleval juhtumil suurema täpsuse.

5

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/83

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 405/2010,

10. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/85

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2010,

millega muudetakse otsuseid 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ seoses registreeritud hobuslaste impordiga teatavatest Hiina osadest ning kohandatakse teatavate kolmandate riikide loetelusid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2635 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/266/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõikeid 1 ja 4, artikli 15 punkti a, artikli 16 lõiget 2 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja punkte i ja ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 10. aprilli 1992. aasta otsuses 92/260/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste ajutiseks impordiks) (2) on kolmandad riigid, kust on lubatud liitu ajutiselt importida registreeritud hobuseid, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 10. aprilli 1992. aasta otsuses 92/260/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste ajutiseks impordiks) (2) on kolmandad riigid, kust on lubatud liitu ajutiselt importida registreeritud hobuseid, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõudeid.

| (2) | Komisjoni 2. veebruari 1993. aasta otsuses 93/195/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti) (3) on kolmandad riigid, kust on lubatud sellistel hobustel liitu taassiseneda, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiunõudeid, ning esitatud loomatervishoiusertifikaatide näidised, mida tuleb kasutada registreeritud hobuste taassisenemisel pärast seda, kui hobused on osalenud teatavatel ratsaspordiüritustel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 2. veebruari 1993. aasta otsuses 93/195/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti) (3) on kolmandad riigid, kust on lubatud sellistel hobustel liitu taassiseneda, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiunõudeid, ning esitatud loomatervishoiusertifikaatide näidised, mida tuleb kasutada registreeritud hobuste taassisenemisel pärast seda, kui hobused on osalenud teatavatel ratsaspordiüritustel.

| (3) | Komisjoni 5. veebruari 1993. aasta otsuses 93/197/EMÜ (loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil) (4) on kolmandad riigid, kust on lubatud liitu importida selliseid hobuslasi, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 5. veebruari 1993. aasta otsuses 93/197/EMÜ (loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil) (4) on kolmandad riigid, kust on lubatud liitu importida selliseid hobuslasi, jaotatud sanitaarrühmadesse, et kohaldada neist riikidest pärit loomade suhtes teatavaid loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõudeid.

| (4) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (5) on kehtestatud loetelu kolmandatest riikidest ja nende territooriumi osadest, kust liikmesriigid lubavad muu hulgas ajutiselt importida registreeritud hobuseid, registreeritud hobustel pärast võiduajamiste, võistluste ja kultuuriüritustel osalemise eesmärgil toimunud ajutist eksporti liikmesriigi territooriumile taassiseneda ning importida registreeritud hobuslasi ning tõuaretuseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslasi. Kõnealuses loetelus, mis on sätestatud kõnealuse otsuse I lisas, on samuti need kolmandad riigid ja nende territooriumi osad jaotatud sanitaarrühmadesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (5) on kehtestatud loetelu kolmandatest riikidest ja nende territooriumi osadest, kust liikmesriigid lubavad muu hulgas ajutiselt importida registreeritud hobuseid, registreeritud hobustel pärast võiduajamiste, võistluste ja kultuuriüritustel osalemise eesmärgil toimunud ajutist eksporti liikmesriigi territooriumile taassiseneda ning importida registreeritud hobuslasi ning tõuaretuseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslasi. Kõnealuses loetelus, mis on sätestatud kõnealuse otsuse I lisas, on samuti need kolmandad riigid ja nende territooriumi osad jaotatud sanitaarrühmadesse.

| (5) | Otsustes 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ ja 93/197/EMÜ on arvesse võetud komisjoni otsusega 92/160/EMÜ (6) ettenähtud piirkondadesse jaotamist. See otsus tunnistati kehtetuks otsusega 2004/211/EÜ. Seega on vaja muuta nende kolme otsuse I lisasid, võttes aluseks otsusega 2004/211/EÜ ettenähtud piirkondadeks jaotamise, ning samuti kõnealuses otsuses sätestatud sanitaarrühmasid. |
| --- | --- |

(5)

Otsustes 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ ja 93/197/EMÜ on arvesse võetud komisjoni otsusega 92/160/EMÜ (6) ettenähtud piirkondadesse jaotamist. See otsus tunnistati kehtetuks otsusega 2004/211/EÜ. Seega on vaja muuta nende kolme otsuse I lisasid, võttes aluseks otsusega 2004/211/EÜ ettenähtud piirkondadeks jaotamise, ning samuti kõnealuses otsuses sätestatud sanitaarrühmasid.

| (6) | Et võõrustada 16. Aasia mängude raames toimuvaid ratsaspordiüritusi, on Hiina pädevad asutused taotlenud Hiina halduspiirkonnas Conghua linnas (Guangzhou haldusüksus, Guangdongi provints) loodud hobuslaste haigustest vaba tsooni tunnustamist. 2010. aasta jaanuaris teostas komisjon Hiinas veterinaarkontrolli, mille käigus kontrolliti kõnealust hobuslaste haigustest vaba tsooni, mis koosneb tsooni keskmest, mida ümbritseb seireala, mida omakorda ümbritseb kaitseala, ja on ühendatud lennujaama ja sadamaga kiirteede bioohutu turvakoridori (biosecurity highway passages) kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Et võõrustada 16. Aasia mängude raames toimuvaid ratsaspordiüritusi, on Hiina pädevad asutused taotlenud Hiina halduspiirkonnas Conghua linnas (Guangzhou haldusüksus, Guangdongi provints) loodud hobuslaste haigustest vaba tsooni tunnustamist. 2010. aasta jaanuaris teostas komisjon Hiinas veterinaarkontrolli, mille käigus kontrolliti kõnealust hobuslaste haigustest vaba tsooni, mis koosneb tsooni keskmest, mida ümbritseb seireala, mida omakorda ümbritseb kaitseala, ja on ühendatud lennujaama ja sadamaga kiirteede bioohutu turvakoridori (biosecurity highway passages) kaudu.

| (7) | Hiina ametiasutused on esitanud mitu tagatist, eelkõige direktiivi 90/426/EMÜ A lisas loetletud teavitamiskohustuslike loomataudide kohta, ning kohustunud täielikult täitma direktiivi artikli 12 lõike 2 punktis f esitatud nõuet, mis käsitleb komisjoni ja liikmesriikide kohest haiguse esinemisest teavitamist. |
| --- | --- |

(7)

Hiina ametiasutused on esitanud mitu tagatist, eelkõige direktiivi 90/426/EMÜ A lisas loetletud teavitamiskohustuslike loomataudide kohta, ning kohustunud täielikult täitma direktiivi artikli 12 lõike 2 punktis f esitatud nõuet, mis käsitleb komisjoni ja liikmesriikide kohest haiguse esinemisest teavitamist.

| (8) | Et tagada hobuste populatsiooni tervisliku seisundi staatuse jätkusuutlik kaitse hobuslaste haigustest vabas tsoonis, on Hiina ametiasutused kohustunud looma kaitseala territooriumile karantiinikeskuse, kus kontrollitakse muudel Hiina aladel paiknevatest põllumajandusettevõtetest või siis otsuse 2004/211/EÜ I lisas loetlemata riikidest sissetoodavaid hobuseid. Sisenemiseelse karantiini ajal kontrollitakse loomade tervist vastavalt ELi importimise tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada hobuste populatsiooni tervisliku seisundi staatuse jätkusuutlik kaitse hobuslaste haigustest vabas tsoonis, on Hiina ametiasutused kohustunud looma kaitseala territooriumile karantiinikeskuse, kus kontrollitakse muudel Hiina aladel paiknevatest põllumajandusettevõtetest või siis otsuse 2004/211/EÜ I lisas loetlemata riikidest sissetoodavaid hobuseid. Sisenemiseelse karantiini ajal kontrollitakse loomade tervist vastavalt ELi importimise tingimustele.

| (9) | Enne sisenemiseelset karantiini kontrollitakse hobuslaste liikumist, et võimaldada tõendada direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 4 sätestatud standardite täitmist väljaspool hobuslaste haigustest vaba tsooni paiknevate põllumajandusettevõtete puhul, kus hobuseid on hoitud 180 päeva enne Euroopa Liitu lähetamist. |
| --- | --- |

(9)

Enne sisenemiseelset karantiini kontrollitakse hobuslaste liikumist, et võimaldada tõendada direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 4 sätestatud standardite täitmist väljaspool hobuslaste haigustest vaba tsooni paiknevate põllumajandusettevõtete puhul, kus hobuseid on hoitud 180 päeva enne Euroopa Liitu lähetamist.

| (10) | Võttes arvesse komisjoni kontrollkäigu rahuldavaid tulemusi ning Hiina ametiasutuste esitatud teavet ja garantiisid, on asjakohane lisada Hiina otsuse 2004/211/EÜ I lisas sätestatud loetellu, samal ajal aga jaotada Hiina territoorium teatavate hobuslaste haigustega seonduvalt piirkondadeks ja lubada registreeritud hobuseid sisse tuua üksnes hobuslaste haigustest vabast tsoonist Guangzhous (Guangdongi provints). |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse komisjoni kontrollkäigu rahuldavaid tulemusi ning Hiina ametiasutuste esitatud teavet ja garantiisid, on asjakohane lisada Hiina otsuse 2004/211/EÜ I lisas sätestatud loetellu, samal ajal aga jaotada Hiina territoorium teatavate hobuslaste haigustega seonduvalt piirkondadeks ja lubada registreeritud hobuseid sisse tuua üksnes hobuslaste haigustest vabast tsoonist Guangzhous (Guangdongi provints).

| (11) | Epidemioloogilisest vaatevinklist lähtudes tuleks hobuslaste haigustest vaba tsoon Guangzhous (Guangdongi provints, Hiina) paigutada otsuse 2004/211/EÜ I lisa loetelus sanitaarrühma C. Kõnealust lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Epidemioloogilisest vaatevinklist lähtudes tuleks hobuslaste haigustest vaba tsoon Guangzhous (Guangdongi provints, Hiina) paigutada otsuse 2004/211/EÜ I lisa loetelus sanitaarrühma C. Kõnealust lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (12) | Sellest tulenevalt on vaja muuta ka otsust 92/260/EMÜ, et lisada kõnealune Hiina osa selle otsuse I lisas loetletud riikide loetellu ning kohandada selle otsuse II lisas esitatud sanitaarrühma C veterinaarsertifikaadi pealkirja ja teatavaid kontrollimise nõudeid. |
| --- | --- |

(12)

Sellest tulenevalt on vaja muuta ka otsust 92/260/EMÜ, et lisada kõnealune Hiina osa selle otsuse I lisas loetletud riikide loetellu ning kohandada selle otsuse II lisas esitatud sanitaarrühma C veterinaarsertifikaadi pealkirja ja teatavaid kontrollimise nõudeid.

| (13) | Registreeritud hobuste taassisenemise reguleerimiseks on vaja ajakohastada otsuse 93/195/EMÜ artiklit 1 (eesmärgiga lisada vastav Hiina territooriumi osa I lisas esitatud riikide loetellu), kohandada II lisas esitatud veterinaarsertifikaadi pealkirja ja asendada VII lisas esitatud veterinaarsertifikaadi näidis. |
| --- | --- |

(13)

Registreeritud hobuste taassisenemise reguleerimiseks on vaja ajakohastada otsuse 93/195/EMÜ artiklit 1 (eesmärgiga lisada vastav Hiina territooriumi osa I lisas esitatud riikide loetellu), kohandada II lisas esitatud veterinaarsertifikaadi pealkirja ja asendada VII lisas esitatud veterinaarsertifikaadi näidis.

| (14) | Samuti on vaja muuta otsust 93/197/EMÜ, et lisada kõnealune Hiina osa selle otsuse I lisas loetletud riikide loetellu ning kohandada selle otsuse II lisa C veterinaarsertifikaadi pealkirja ja teatavaid testimise nõudeid. |
| --- | --- |

(14)

Samuti on vaja muuta otsust 93/197/EMÜ, et lisada kõnealune Hiina osa selle otsuse I lisas loetletud riikide loetellu ning kohandada selle otsuse II lisa C veterinaarsertifikaadi pealkirja ja teatavaid testimise nõudeid.

| (15) | Samuti kohandatakse otsustes 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ ja 93/197/EMÜ esitatud teatavate kolmandate riikide loetelusid, et need oleksid vastavuses otsusega 2004/211/EÜ kehtestatud kolmandate riikide loeteludega. |
| --- | --- |

(15)

Samuti kohandatakse otsustes 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ ja 93/197/EMÜ esitatud teatavate kolmandate riikide loetelusid, et need oleksid vastavuses otsusega 2004/211/EÜ kehtestatud kolmandate riikide loeteludega.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 92/260/EMÜ muudatused

Otsust 92/260/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga;

| 2) | II lisas esitatud A–F veterinaarsertifikaatide pealkirjades asendatakse sõnale „VETERINAARSERTIFIKAAT” järgnev tekst järgmisega:
  „registreeritud hobuste ajutiseks impordiks Euroopa Liidu territooriumile vähem kui 90 päevaks vastavalt otsusele 2004/211/EÜ.”; |
| --- | --- |

2)

II lisas esitatud A–F veterinaarsertifikaatide pealkirjades asendatakse sõnale „VETERINAARSERTIFIKAAT” järgnev tekst järgmisega:

„registreeritud hobuste ajutiseks impordiks Euroopa Liidu territooriumile vähem kui 90 päevaks vastavalt otsusele 2004/211/EÜ.”;

| 3) | II lisas esitatud C veterinaarsertifikaadi III jao punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | kui hobune on pärit Hiinast(1)(3) või Taist,(3) tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4)(5) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”. |
| --- | --- | --- |

3)

II lisas esitatud C veterinaarsertifikaadi III jao punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

kui hobune on pärit Hiinast(1)(3) või Taist,(3) tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4)(5) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”.

Artikkel 2

Otsuse 93/195/EMÜ muudatused

Otsust 93/195/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 seitsmes taane asendatakse järgmisega:






  „— | on osalenud Aasia mängude või Endurance World Cup’i ratsaspordiüritusel, olenemata sellest, millises kolmandas riigis, territooriumil või nende osas võistlus toimub ning kust taassisenemine liitu on lubatud otsuse 2004/211/EÜ artikli 3 teise taande ja selle otsuse I lisa 7. veeru kohaselt, ning vastavad veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele käesoleva otsuse VII lisas esitatud näidise kohaselt,”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 1 seitsmes taane asendatakse järgmisega:

„—

on osalenud Aasia mängude või Endurance World Cup’i ratsaspordiüritusel, olenemata sellest, millises kolmandas riigis, territooriumil või nende osas võistlus toimub ning kust taassisenemine liitu on lubatud otsuse 2004/211/EÜ artikli 3 teise taande ja selle otsuse I lisa 7. veeru kohaselt, ning vastavad veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele käesoleva otsuse VII lisas esitatud näidise kohaselt,”;

| 2) | II lisas esitatud veterinaarsertifikaadi pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

2)

II lisas esitatud veterinaarsertifikaadi pealkiri asendatakse järgmisega:

| 3) | I ja VII lisa asendatakse kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga. |
| --- | --- |

3)

I ja VII lisa asendatakse kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 3

Otsuse 93/197/EMÜ muudatused

Otsust 93/197/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisa tekstiga;

| 2) | II lisas A–F veterinaarsertifikaatide pealkirjades asendatakse sõnale „VETERINAARSERTIFIKAAT” järgnev tekst järgmisega:
  „registreeritud hobuslaste ning tõuaretuseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordiks Euroopa Liitu vastavalt otsusele 2004/211/EÜ.”; |
| --- | --- |

2)

II lisas A–F veterinaarsertifikaatide pealkirjades asendatakse sõnale „VETERINAARSERTIFIKAAT” järgnev tekst järgmisega:

„registreeritud hobuslaste ning tõuaretuseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordiks Euroopa Liitu vastavalt otsusele 2004/211/EÜ.”;

| 3) | II lisas C veterinaarsertifikaadi III jao punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | kui hobune on pärit Hiinast(1)(3) või Taist,(3) tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta, see test tehti 21 päeva jooksul enne ... (4) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”. |
| --- | --- | --- |

3)

II lisas C veterinaarsertifikaadi III jao punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

kui hobune on pärit Hiinast(1)(3) või Taist,(3) tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta, see test tehti 21 päeva jooksul enne ... (4) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”.

Artikkel 4

Otsuse 2004/211/EÜ muudatused

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse IV lisale.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

1

(2)  EÜT L 130, 15.5.1992, lk 67.

2

(3)  EÜT L 86, 6.4.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 86, 6.4.1993, lk 16.

4

(5)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

5

(6)  EÜT L 71, 18.3.1992, lk 27.

6

---

I LISA

„I LISA

Sanitaarrühm A
   (1)

Šveits (CH), Gröönimaa (GL), Island (IS)

Sanitaarrühm B
   (1)

Austraalia (AU), Valgevene (BY), Horvaatia (HR), Montenegro (ME), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (2) (MK), Uus-Meremaa (NZ), Serbia (RS), Venemaa (3) (RU), Ukraina (UA)

Sanitaarrühm C
   (1)

Kanada (CA), Hiina (3) (CN), Hongkong (HK), Jaapan (JP), Korea Vabariik (KR), Aomen (MO), Malaisia (poolsaar) (MY), Singapur (SG), Tai (TH), Ameerika Ühendriigid (US)

Sanitaarrühm D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Boliivia (BO), Brasiilia (3) (BR), Tšiili (CL), Kuuba (CU), Jamaica (JM), Mehhiko (3) (MX), Peruu (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitaarrühm E
   (1)

Araabia Ühendemiraadid (AE), Bahrein (BH), Alžeeria (DZ), Egiptus (3) (EG), Iisrael (IL), Jordaania (JO), Kuveit (KW), Liibanon (LB), Liibüa (LY), Maroko (MA), Mauritius (MU), Omaan (OM), Katar (QA), Saudi Araabia (3) (SA), Süüria (SY), Tuneesia (TN), Türgi (3) (TR)

Sanitaarrühm F
   (1)

Lõuna-Aafrika (3) (ZA)

---

(1)  Sanitaarrühm on määratletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 5. veerus (SG/sanitaarrühm). Kolmandad riigid, nende territooriumid ja osad, mis kuuluvad sellesse rühma, peavad kasutama oma rühmale vastava tähega veterinaarsertifikaati, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

1

(2)  Ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste lõpetamist.

2

(3)  Kolmanda riigi või territooriumi osa vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõike 2 punktile a, nagu on märgitud otsuse 2004/211/EÜ veergudes 3 ja 4.

3

---

II LISA

Otsuse 93/195/EMÜ I ja VII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:

  „I LISA

  Sanitaarrühm A
   (1)

  Šveits (CH), Gröönimaa (GL), Island (IS)

  Sanitaarrühm B
   (1)

  Austraalia (AU), Valgevene (BY), Horvaatia (HR), Montenegro (ME), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (2) (MK), Uus-Meremaa (NZ), Serbia (RS), Venemaa (3) (RU), Ukraina (UA)

  Sanitaarrühm C
   (1)

  Kanada (CA), Hiina (3) (CN), Hongkong (HK), Jaapan (JP), Korea Vabariik (KR), Aomen (MO), Malaisia (poolsaar) (MY), Singapur (SG), Tai (TH), Ameerika Ühendriigid (US)

  Sanitaarrühm D
   (1)

  Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Boliivia (BO), Brasiilia (3) (BR), Tšiili (CL), Costa Rica (3), Kuuba (CU), Jamaica (JM), Mehhiko (3) (MX), Peruu (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

  Sanitaarrühm E
   (1)

  Araabia Ühendemiraadid (AE), Bahrein (BH), Alžeeria (DZ), Egiptus (3) (EG), Iisrael (IL), Jordaania (JO), Kuveit (KW), Liibanon (LB), Liibüa (LY), Maroko (MA), Mauritius (MU), Omaan (OM), Katar (QA), Saudi Araabia (3) (SA), Süüria (SY), Tuneesia (TN), Türgi (3) (TR) |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Sanitaarrühm A
   (1)

Šveits (CH), Gröönimaa (GL), Island (IS)

Sanitaarrühm B
   (1)

Austraalia (AU), Valgevene (BY), Horvaatia (HR), Montenegro (ME), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (2) (MK), Uus-Meremaa (NZ), Serbia (RS), Venemaa (3) (RU), Ukraina (UA)

Sanitaarrühm C
   (1)

Kanada (CA), Hiina (3) (CN), Hongkong (HK), Jaapan (JP), Korea Vabariik (KR), Aomen (MO), Malaisia (poolsaar) (MY), Singapur (SG), Tai (TH), Ameerika Ühendriigid (US)

Sanitaarrühm D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Boliivia (BO), Brasiilia (3) (BR), Tšiili (CL), Costa Rica (3), Kuuba (CU), Jamaica (JM), Mehhiko (3) (MX), Peruu (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitaarrühm E
   (1)

Araabia Ühendemiraadid (AE), Bahrein (BH), Alžeeria (DZ), Egiptus (3) (EG), Iisrael (IL), Jordaania (JO), Kuveit (KW), Liibanon (LB), Liibüa (LY), Maroko (MA), Mauritius (MU), Omaan (OM), Katar (QA), Saudi Araabia (3) (SA), Süüria (SY), Tuneesia (TN), Türgi (3) (TR)

| 2) | VII lisa asendatakse järgmisega:

  „VII LISA |
| --- | --- |

2)

VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

Image

Image

Image

---

(1)  Sanitaarrühm on määratletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 5. veerus (SG/sanitaarrühm).

1

(2)  Ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste lõpetamist.

2

(3)  Kolmanda riigi või territooriumi osa vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõike 2 punktile a, nagu on märgitud otsuse 2004/211/EÜ veergudes 3 ja 4.

3

---

III LISA

„I LISA

Sanitaarrühm A
   (1)

Šveits (CH), Falklandi saared (FK), Gröönimaa (GL), Island (IS)

Sanitaarrühm B
   (1)

Austraalia (AU), Valgevene (BY), Horvaatia (HR), Kõrgõzstan (2)
   (3) (KG), Montenegro (ME), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (4) (MK), Uus-Meremaa (NZ), Serbia (RS), Venemaa (2) (RU), Ukraina (UA)

Sanitaarrühm C
   (1)

Kanada (CA), Hiina (2)
   (3) (CN), Hongkong (3) (HK), Jaapan (3) (JP), Korea Vabariik (3) (KR), Aomen (3) (MO), Malaisia (poolsaar) (3) (MY), Singapur (3) (SG), Tai (3) (TH), Ameerika Ühendriigid (US)

Sanitaarrühm D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (3) (BB), Bermuda (3) (BM), Boliivia (3) (BO), Brasiilia (2) (BR), Tšiili (CL), Kuuba (3) (CU), Jamaica (3) (JM), Mehhiko (2) (MX), Peruu (2)
   (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitaarrühm E
   (1)

Araabia Ühendemiraadid (3) (AE), Bahrein (3) (BH), Alžeeria (DZ), Egiptus (2)
   (3) (EG), Iisrael (IL), Jordaania (3) (JO), Kuveit (3) (KW), Liibanon (3) (LB), Maroko (MA), Mauritius (3) (MU), Omaan (3) (OM), Katar (3) (QA), Saudi Araabia (2)
   (3) (SA), Süüria (3) (SY), Tuneesia (TN), Türgi (2)
   (3) (TR)

Sanitaarrühm F
   (1)

Lõuna-Aafrika (2)
   (3) (ZA)

Sanitaarrühm G
   (1)

Saint-Pierre ja Miquelon (PM)

---

(1)  Sanitaarrühm on määratletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 5. veerus (SG/sanitaarrühm).

1

Kolmandad riigid, nende territooriumid ja osad, mis kuuluvad sellesse rühma, peavad kasutama oma rühmale vastava tähega veterinaarsertifikaati, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

(2)  Kolmanda riigi või territooriumi osa vastavalt nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõike 2 punktile a, nagu on märgitud otsuse 2004/211/EÜ veergudes 3 ja 4.

2

(3)  Ainult registreeritud hobused.

3

(4)  Ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste lõpetamist.”

4

---

IV LISA

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kande „Tšiili (CL)” järele lisatakse järgmine kanne:



















  „CN | Hiina | CN-0 | Kogu riik | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Hobuslaste haigustest vaba tsoon Conghua linnas (haldusüksus Guangzhou, Guangdongi provints), sealhulgas kiirteede bioohutu turvakoridor (biosecurity highway passages) Guangzhou ja Hongkongi lennuväljadeni (vt üksikasju 3. lahtris) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —” | |

1)

kande „Tšiili (CL)” järele lisatakse järgmine kanne:

„CN

Hiina

CN-0

Kogu riik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Hobuslaste haigustest vaba tsoon Conghua linnas (haldusüksus Guangzhou, Guangdongi provints), sealhulgas kiirteede bioohutu turvakoridor (biosecurity highway passages) Guangzhou ja Hongkongi lennuväljadeni (vt üksikasju 3. lahtris)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—”

| 2) | lisatakse lahter 3:








  „Lahter 3: |
| --- | --- |
| CN | Hiina | CN-1 | Guangdongi provintsis asuv hobuslaste haigustest vaba tsoon, mis hõlmab järgmisi alasid:







  tsooni kese | : | Reshui külas paiknev ratsavõistluste väljak (Conghua linn, Lingkou) ja seda ümbritsev viie kilomeetrise raadiusega ala, mida kontrollitakse riiklikul kiirteel nr 105 paiknevas kontrollipunktis; |
| seireala | : | kõik Conghua linna halduspiirkonnad, mis ümbritsevad tsooni keset ja moodustavad kokku 2 009 km2 pindalaga ala; |
| kaitseala | : | seireala ümbritsevad ja sellega külgnevad halduspiirkonnad, mille välispiirideks on:






  — | Baiyuni piirkond, Conghua linna Luogangi piirkond, |

2)

lisatakse lahter 3:

„Lahter 3:

CN

Hiina

CN-1

Guangdongi provintsis asuv hobuslaste haigustest vaba tsoon, mis hõlmab järgmisi alasid:

tsooni kese

:

Reshui külas paiknev ratsavõistluste väljak (Conghua linn, Lingkou) ja seda ümbritsev viie kilomeetrise raadiusega ala, mida kontrollitakse riiklikul kiirteel nr 105 paiknevas kontrollipunktis;

seireala

:

kõik Conghua linna halduspiirkonnad, mis ümbritsevad tsooni keset ja moodustavad kokku 2 009 km2 pindalaga ala;

kaitseala

:

seireala ümbritsevad ja sellega külgnevad halduspiirkonnad, mille välispiirideks on:

—

Baiyuni piirkond, Conghua linna Luogangi piirkond,

| — | Guangzhou linna Huadu piirkond, |
| --- | --- |

—

Guangzhou linna Huadu piirkond,

| — | Zengchengi linn, |
| --- | --- |

—

Zengchengi linn,

| — | Qingyuani linna Qingchengi piirkonna halduspiirkonnad, |
| --- | --- |

—

Qingyuani linna Qingchengi piirkonna halduspiirkonnad,

| — | Fogangi maakond, |
| --- | --- |

—

Fogangi maakond,

| — | Xinfengi maakond, |
| --- | --- |

—

Xinfengi maakond,

| — | Longmeni maakond; |
| --- | --- |

—

Longmeni maakond;

kiirtee bioohutu turvakoridor (biosecurity highway passage)

:

| — | tsooni keskmes paiknevalt ratsavõistluste väljakult kuni Guangzhou Baiyun rahvusvahelise lennuväljani mööda riiklikku kiirteed nr 105, Jiebei kiirteed, lennuvälja kiirteed, sealhulgas kilomeetrise raadiusega hobuslastest vaba tsoon ümber Guangzhou linnas paikneva Baiyun rahvusvahelise lennujaama; |
| --- | --- |

—

tsooni keskmes paiknevalt ratsavõistluste väljakult kuni Guangzhou Baiyun rahvusvahelise lennuväljani mööda riiklikku kiirteed nr 105, Jiebei kiirteed, lennuvälja kiirteed, sealhulgas kilomeetrise raadiusega hobuslastest vaba tsoon ümber Guangzhou linnas paikneva Baiyun rahvusvahelise lennujaama;

| — | tsooni keskmes paiknevalt ratsavõistluste väljakult kuni Shenzhen Huanggangi sadamani Hiina ja Hongkongi piiril mööda riiklikku kiirteed nr 105, Jiebei kiirteed, põhjapoolset ringteelt nr 2 algavat otseteed ja Guang-Sheni kiirteed, sealhulgas vähemalt kilomeetrise raadiusega hobuslastest vaba tsoon mõlemal pool nimetatud kiirteid; |
| --- | --- |

—

tsooni keskmes paiknevalt ratsavõistluste väljakult kuni Shenzhen Huanggangi sadamani Hiina ja Hongkongi piiril mööda riiklikku kiirteed nr 105, Jiebei kiirteed, põhjapoolset ringteelt nr 2 algavat otseteed ja Guang-Sheni kiirteed, sealhulgas vähemalt kilomeetrise raadiusega hobuslastest vaba tsoon mõlemal pool nimetatud kiirteid;

sisenemiseelne karantiin

:

Kaitsealal paiknevad ja pädevate asutuste poolt selleks määratud karantiinikeskused, kus valmistatakse Hiina muudest osadest pärit hobuseid ette sisenemiseks hobuslaste haigustest vabasse tsooni.”

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/95

---

KOMISJONI OTSUS,

6. mai 2010,

ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2923 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/267/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” (2) on rõhutatud, et on tähtis kooskõlastatult avada sagedusala 790–862 MHz („sagedusala 800 MHz”) elektrooniliste sideteenuste jaoks ja võtta selleks vastu tehnilised kasutustingimused. Sagedusala 800 MHz on osa digitaalsest dividendist, see tähendab raadiosagedustest, mis tänu spektri tõhusamale kasutamisele vabanevad seoses üleminekuga maapealselt analoogtelevisioonilt maapealsele digitelevisioonile. Teadaolev sotsiaalmajanduslik kasu põhineb ühenduse lähenemisviisi eeldusel, et sagedusala 800 MHz vabastatakse aastaks 2015 ja et kehtestatakse tehnilised tingimused, mis välistavad piiriülese segamise suure võimsusega saatejaamade poolt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” (2) on rõhutatud, et on tähtis kooskõlastatult avada sagedusala 790–862 MHz („sagedusala 800 MHz”) elektrooniliste sideteenuste jaoks ja võtta selleks vastu tehnilised kasutustingimused. Sagedusala 800 MHz on osa digitaalsest dividendist, see tähendab raadiosagedustest, mis tänu spektri tõhusamale kasutamisele vabanevad seoses üleminekuga maapealselt analoogtelevisioonilt maapealsele digitelevisioonile. Teadaolev sotsiaalmajanduslik kasu põhineb ühenduse lähenemisviisi eeldusel, et sagedusala 800 MHz vabastatakse aastaks 2015 ja et kehtestatakse tehnilised tingimused, mis välistavad piiriülese segamise suure võimsusega saatejaamade poolt.

| (2) | Tehnoloogianeutraalsust ja teenuseneutraalsust on kinnitatud 25. novembri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/140/EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (3) (parema õigusloome direktiiv). Lisaks soovitab raadiospektripoliitika rühm 18. septembri 2009. aasta arvamuses digitaalse dividendi kohta kohaldada elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika (WAPECS) põhimõtteid ja palub komisjonil võimalikult kiiresti järgida arvamuses esitatud soovitusi, et viia ELi tasandil miinimumini ebakindlus selles suhtes, kas liikmesriikidel on võimalik teha sagedusala 800 MHz kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(2)

Tehnoloogianeutraalsust ja teenuseneutraalsust on kinnitatud 25. novembri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/140/EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (3) (parema õigusloome direktiiv). Lisaks soovitab raadiospektripoliitika rühm 18. septembri 2009. aasta arvamuses digitaalse dividendi kohta kohaldada elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika (WAPECS) põhimõtteid ja palub komisjonil võimalikult kiiresti järgida arvamuses esitatud soovitusi, et viia ELi tasandil miinimumini ebakindlus selles suhtes, kas liikmesriikidel on võimalik teha sagedusala 800 MHz kättesaadavaks.

| (3) | Euroopa Parlament innustab 24. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel” liikmesriike vabastama oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti ja kutsub üles võtma selleks meetmeid ühenduse tasandil. Nõukogu kinnitas 18. detsembri 2009. aasta järeldustes digitaalse dividendi muutmise kohta sotsiaalseteks hüvedeks ja majanduskasvuks oma 2008. aastal avaldatud seisukohta, milles kutsus komisjoni üles toetama liikmesriike ja aitama neil teha omavahel ja kolmandate riikidega tihedat koostööd, mille eesmärk on kooskõlastada spektrikasutus ja täielikult ära kasutada digitaalne dividend. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament innustab 24. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel” liikmesriike vabastama oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti ja kutsub üles võtma selleks meetmeid ühenduse tasandil. Nõukogu kinnitas 18. detsembri 2009. aasta järeldustes digitaalse dividendi muutmise kohta sotsiaalseteks hüvedeks ja majanduskasvuks oma 2008. aastal avaldatud seisukohta, milles kutsus komisjoni üles toetama liikmesriike ja aitama neil teha omavahel ja kolmandate riikidega tihedat koostööd, mille eesmärk on kooskõlastada spektrikasutus ja täielikult ära kasutada digitaalne dividend.

| (4) | Euroopa majanduse elavdamise kavas (4) on märgitud lairibaühenduse tugevat mõju majanduskasvule ja seatud eesmärk saavutada ajavahemikus 2010–2013 täielik kaetus lairibaühendusega (5). Seda ei ole võimalik saavutada ilma traadita side infrastruktuuride olulise panuseta, sealhulgas maapiirkondadele lairibaühenduse pakkumisel; selleks tuleks sellistele piirkondadele varakult avada juurdepääs digitaalse dividendi kasutamisele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa majanduse elavdamise kavas (4) on märgitud lairibaühenduse tugevat mõju majanduskasvule ja seatud eesmärk saavutada ajavahemikus 2010–2013 täielik kaetus lairibaühendusega (5). Seda ei ole võimalik saavutada ilma traadita side infrastruktuuride olulise panuseta, sealhulgas maapiirkondadele lairibaühenduse pakkumisel; selleks tuleks sellistele piirkondadele varakult avada juurdepääs digitaalse dividendi kasutamisele.

| (5) | Sagedusala 800 MHz eraldamine kasutamiseks maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, oleks oluline mobiilside-, paikse side ja ringhäälingusektori lähendamisel üksteisele ja peegeldaks tehnilist innovatsiooni. Kõnealuses sagedusalas pakutavate teenuste puhul tuleks põhieesmärgiks seada lõppkasutaja juurdepääs lairibasidele, sealhulgas ringhäälingusisule. |
| --- | --- |

(5)

Sagedusala 800 MHz eraldamine kasutamiseks maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, oleks oluline mobiilside-, paikse side ja ringhäälingusektori lähendamisel üksteisele ja peegeldaks tehnilist innovatsiooni. Kõnealuses sagedusalas pakutavate teenuste puhul tuleks põhieesmärgiks seada lõppkasutaja juurdepääs lairibasidele, sealhulgas ringhäälingusisule.

| (6) | Vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikele 2 andis komisjon 3. aprillil 2008 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) volitused määrata kindlaks tehnilised tingimused, mida tuleb kohaldada sagedusalas 800 MHz, et see oleks optimeeritud kasutamiseks eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks, pannes erilise rõhu ühistele ja minimaalsetele (kõige vähem piiravatele) tehnilistele tingimustele, kõige sobivamale sageduste jaotusele ja soovitusele, kuidas käsitleda programmitootmise ja erisündmuste edastamise (Programme-Making and Special Events, PMSE) teenuseid. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikele 2 andis komisjon 3. aprillil 2008 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) volitused määrata kindlaks tehnilised tingimused, mida tuleb kohaldada sagedusalas 800 MHz, et see oleks optimeeritud kasutamiseks eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks, pannes erilise rõhu ühistele ja minimaalsetele (kõige vähem piiravatele) tehnilistele tingimustele, kõige sobivamale sageduste jaotusele ja soovitusele, kuidas käsitleda programmitootmise ja erisündmuste edastamise (Programme-Making and Special Events, PMSE) teenuseid.

| (7) | Kõnealuste volituste raames on CEPT vastu võtnud neli aruannet (CEPTi 29., 30., 31. ja 32. aruanne). Nimetatud aruannetes on esitatud tehnilised tingimused sagedusalas 800 MHz töötavate baas- ja terminaljaamade jaoks. Sellised ühtlustatud tehnilised tingimused võimaldavad kasutada mastaabisäästu; aluseks on sagedusala kõige tõenäolisema kasutuse jaoks optimeeritud parameetrid, kuid tingimustega ei nõuta ühegi konkreetse tehnoloogia kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuste volituste raames on CEPT vastu võtnud neli aruannet (CEPTi 29., 30., 31. ja 32. aruanne). Nimetatud aruannetes on esitatud tehnilised tingimused sagedusalas 800 MHz töötavate baas- ja terminaljaamade jaoks. Sellised ühtlustatud tehnilised tingimused võimaldavad kasutada mastaabisäästu; aluseks on sagedusala kõige tõenäolisema kasutuse jaoks optimeeritud parameetrid, kuid tingimustega ei nõuta ühegi konkreetse tehnoloogia kasutamist.

| (8) | CEPTi 29. aruandes on antud suunised piiriülese kooskõlastamise küsimustes, mis on eriti olulised kooseksisteerimise etapil ehk sel ajal, kui mõned liikmesriigid on juba rakendanud paikse side ja/või mobiilside jaoks optimeeritud tehnilised tingimused, samas kui teistes liikmesriikides tegutsevad sagedusalas 800 MHz veel võimsad ringhäälingusaatjad. CEPT leiab, et Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu piirkondlikul raadioside konverentsil, millel käsitleti digitaalsete maapealsete ringhäälinguteenuste planeerimist piirkondade 1 ja 3 osades ning sagedusalades 174–230 MHz ja 470–862 MHz, vastuvõetud lõppaktis (GE06 kokkulepe) on esitatud piiriüleseks kooskõlastamiseks vajalikud regulatiivsed menetlused. |
| --- | --- |

(8)

CEPTi 29. aruandes on antud suunised piiriülese kooskõlastamise küsimustes, mis on eriti olulised kooseksisteerimise etapil ehk sel ajal, kui mõned liikmesriigid on juba rakendanud paikse side ja/või mobiilside jaoks optimeeritud tehnilised tingimused, samas kui teistes liikmesriikides tegutsevad sagedusalas 800 MHz veel võimsad ringhäälingusaatjad. CEPT leiab, et Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu piirkondlikul raadioside konverentsil, millel käsitleti digitaalsete maapealsete ringhäälinguteenuste planeerimist piirkondade 1 ja 3 osades ning sagedusalades 174–230 MHz ja 470–862 MHz, vastuvõetud lõppaktis (GE06 kokkulepe) on esitatud piiriüleseks kooskõlastamiseks vajalikud regulatiivsed menetlused.

| (9) | CEPTi 30. aruandes on esitatud kõige vähem piiravad tingimused, kasutades sagedusploki ääremaskide (Block-Edge Masks, BEM) kontseptsiooni; tegemist on regulatiivsete nõuetega, millega püütakse vältida ohtu, et naabervõrgud hakkavad segama üksteise saateid, ning need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist. Nimetatud CEPTi aruande alusel optimeeritakse sagedusploki ääremaske eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks ajajaotusdupleksi (time division duplex, TDD) ja sagedusjaotusdupleksi (frequency division duplex, FDD) abil. |
| --- | --- |

(9)

CEPTi 30. aruandes on esitatud kõige vähem piiravad tingimused, kasutades sagedusploki ääremaskide (Block-Edge Masks, BEM) kontseptsiooni; tegemist on regulatiivsete nõuetega, millega püütakse vältida ohtu, et naabervõrgud hakkavad segama üksteise saateid, ning need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist. Nimetatud CEPTi aruande alusel optimeeritakse sagedusploki ääremaske eelkõige paikse side ja/või mobiilside võrkude, aga ka muude kasutusviiside jaoks ajajaotusdupleksi (time division duplex, TDD) ja sagedusjaotusdupleksi (frequency division duplex, FDD) abil.

| (10) | Segava mõju esinemise korral või olukorras, kus on mõistlik karta selle tekitamist, võiks CEPTi 30. aruande meetmeid täiendada ka võimalike riiklike proportsionaalsete meetmetega. |
| --- | --- |

(10)

Segava mõju esinemise korral või olukorras, kus on mõistlik karta selle tekitamist, võiks CEPTi 30. aruande meetmeid täiendada ka võimalike riiklike proportsionaalsete meetmetega.

| (11) | Televisiooni vastuvõtuseadmete, sealhulgas kaabeltelevisiooniseadmete segamise ja häirete vältimine võib sõltuda tõhusama häirevähendussüsteemi olemasolust sellistes seadmetes. Televisiooni vastuvõtuseadmetega seotud tingimused tuleks kiiresti kindlaks määrata, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivist 2004/108/EÜ, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (7) (elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv). |
| --- | --- |

(11)

Televisiooni vastuvõtuseadmete, sealhulgas kaabeltelevisiooniseadmete segamise ja häirete vältimine võib sõltuda tõhusama häirevähendussüsteemi olemasolust sellistes seadmetes. Televisiooni vastuvõtuseadmetega seotud tingimused tuleks kiiresti kindlaks määrata, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivist 2004/108/EÜ, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (7) (elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv).

| (12) | Televisiooni, sealhulgas kaabeltelevisiooni vastuvõtuseadmetele avalduva segava mõju vältimine võib sõltuda ka terminaljaamade plokisisese ja väljaspool sagedusala mõõdetava kiirguse piirangutest. Terminaljaamadega seotud tingimused tuleks kiiresti kindlaks määrata raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikust tunnustamist käsitlevast (R&TTE) direktiivist lähtuvalt, arvestades CEPTi 30. aruandes väljatöötatud seisukohti. |
| --- | --- |

(12)

Televisiooni, sealhulgas kaabeltelevisiooni vastuvõtuseadmetele avalduva segava mõju vältimine võib sõltuda ka terminaljaamade plokisisese ja väljaspool sagedusala mõõdetava kiirguse piirangutest. Terminaljaamadega seotud tingimused tuleks kiiresti kindlaks määrata raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikust tunnustamist käsitlevast (R&TTE) direktiivist lähtuvalt, arvestades CEPTi 30. aruandes väljatöötatud seisukohti.

| (13) | CEPTi 31. aruandes on tehtud järeldus, et sagedusala 800 MHz puhul tuleks sagedused eelistatavalt jaotada FDD-režiimi alusel, et hõlbustada piiriülest kooskõlastamist ringhäälinguteenindajatega, ja on märgitud, et sellise jaotuse puhul ei soodustataks ega takistataks ühegi praegu kavandatava tehnoloogia rakendamist. See ei välista liikmesriigi jaoks võimalust kasutada teistsugust sageduste jaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist, näiteks kooskõlastamisel kolmandate riikidega. Sagedusala 800 MHz eraldamisel või kättesaadavaks tegemisel maapealsetele elektroonilisi sideteenuseid pakkuda suutvatele süsteemidele peavad liikmesriigid seepärast kasutama sageduste eelistatud jaotust või muid CEPTi 31. aruandes kirjeldatud jaotusi. |
| --- | --- |

(13)

CEPTi 31. aruandes on tehtud järeldus, et sagedusala 800 MHz puhul tuleks sagedused eelistatavalt jaotada FDD-režiimi alusel, et hõlbustada piiriülest kooskõlastamist ringhäälinguteenindajatega, ja on märgitud, et sellise jaotuse puhul ei soodustataks ega takistataks ühegi praegu kavandatava tehnoloogia rakendamist. See ei välista liikmesriigi jaoks võimalust kasutada teistsugust sageduste jaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist, näiteks kooskõlastamisel kolmandate riikidega. Sagedusala 800 MHz eraldamisel või kättesaadavaks tegemisel maapealsetele elektroonilisi sideteenuseid pakkuda suutvatele süsteemidele peavad liikmesriigid seepärast kasutama sageduste eelistatud jaotust või muid CEPTi 31. aruandes kirjeldatud jaotusi.

| (14) | CEPTi 32. aruandes on tunnistatud, et ka tulevikus on vaja käitada programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakendusi, ning esile on tõstetud rida võimalikke sagedusalasid ja innovaatilisi tehnika arengu suundumusi, mis võiksid olla lahenduseks sagedusala 800 MHz praegusele kasutamisele selleks otstarbeks. Administratsioonid peaksid edaspidigi uurima olemasolevaid võimalusi ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakenduste süsteeme, et teatada oma tulemustest komisjonile korrapäraselt saadetavates spektrikasutuse aruannetes. |
| --- | --- |

(14)

CEPTi 32. aruandes on tunnistatud, et ka tulevikus on vaja käitada programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakendusi, ning esile on tõstetud rida võimalikke sagedusalasid ja innovaatilisi tehnika arengu suundumusi, mis võiksid olla lahenduseks sagedusala 800 MHz praegusele kasutamisele selleks otstarbeks. Administratsioonid peaksid edaspidigi uurima olemasolevaid võimalusi ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise rakenduste süsteeme, et teatada oma tulemustest komisjonile korrapäraselt saadetavates spektrikasutuse aruannetes.

| (15) | Arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja raadiospektripoliitika rühm on tunnistanud selle küsimuse kiireloomuliseks ning et uuringud Euroopa ja maailma tasemel näitavad nõudluse suurenemist lairibaühendust pakkuvate maapealse elektroonilise side teenuste järele, tuleb CEPTile antud volituste alusel saadud tulemused võtta Euroopa Liidus kasutusse ja liikmesriigid peavad need rakendama alates sellest ajahetkest, kui nad eraldavad sagedusala 800 MHz kasutamiseks muus võrgus kui võimsad ringhäälinguvõrgud. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja raadiospektripoliitika rühm on tunnistanud selle küsimuse kiireloomuliseks ning et uuringud Euroopa ja maailma tasemel näitavad nõudluse suurenemist lairibaühendust pakkuvate maapealse elektroonilise side teenuste järele, tuleb CEPTile antud volituste alusel saadud tulemused võtta Euroopa Liidus kasutusse ja liikmesriigid peavad need rakendama alates sellest ajahetkest, kui nad eraldavad sagedusala 800 MHz kasutamiseks muus võrgus kui võimsad ringhäälinguvõrgud.

| (16) | Kuna on vaja kiiresti kehtestada ühised tehnilised tingimused sagedusala 800 MHz tõhusaks kasutamiseks elektroonilise side teenuste süsteemide puhul, et meetmed, mille üks või mitu liikmesriiki lähiajal võtavad, ei vähendaks ühtlustatud üleeuroopalise lähenemisviisi kasulikkust, mõjutab ajastus otseselt seda, kuidas liikmesriigid korraldavad ringhäälinguteenuste osutamise oma territooriumil. |
| --- | --- |

(16)

Kuna on vaja kiiresti kehtestada ühised tehnilised tingimused sagedusala 800 MHz tõhusaks kasutamiseks elektroonilise side teenuste süsteemide puhul, et meetmed, mille üks või mitu liikmesriiki lähiajal võtavad, ei vähendaks ühtlustatud üleeuroopalise lähenemisviisi kasulikkust, mõjutab ajastus otseselt seda, kuidas liikmesriigid korraldavad ringhäälinguteenuste osutamise oma territooriumil.

| (17) | Iga liikmesriik võib otsustada, kas ja millal ta eraldab või teeb kättesaadavaks sagedusala 800 MHz muudele võrkudele kui võimsad ringhäälinguvõrgud, ning käesolev otsus ei piira sagedusala 800 MHz kasutamist mõnes liikmesriigis avaliku korra või avaliku julgeoleku tagamiseks või riigikaitse eesmärkidel. |
| --- | --- |

(17)

Iga liikmesriik võib otsustada, kas ja millal ta eraldab või teeb kättesaadavaks sagedusala 800 MHz muudele võrkudele kui võimsad ringhäälinguvõrgud, ning käesolev otsus ei piira sagedusala 800 MHz kasutamist mõnes liikmesriigis avaliku korra või avaliku julgeoleku tagamiseks või riigikaitse eesmärkidel.

| (18) | Komisjon ei peaks kindlaks määrama tähtpäeva, mis ajaks peab liikmesriik lubama kasutada sagedusala 800 MHz elektroonilise side teenuseid pakkuvate süsteemide puhul; kui selline kindlaksmääramine on vajalik, otsustavad selle parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ei peaks kindlaks määrama tähtpäeva, mis ajaks peab liikmesriik lubama kasutada sagedusala 800 MHz elektroonilise side teenuseid pakkuvate süsteemide puhul; kui selline kindlaksmääramine on vajalik, otsustavad selle parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel.

| (19) | Sagedusala 800 MHz eraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel vastavalt CEPTi töö tulemustele tunnistatakse, et kõnealuses sagedusalas kasutatakse ka muid rakendusi, mida käesoleva otsusega ei hõlmata. Niivõrd, kuivõrd kooseksisteerimist raadiorakendustega ei ole CEPTi 29., 30., 31. või 32. aruandes käsitletud, võib iga riik ise otsustada kooseksisteerimiseks sobivad jagamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(19)

Sagedusala 800 MHz eraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel vastavalt CEPTi töö tulemustele tunnistatakse, et kõnealuses sagedusalas kasutatakse ka muid rakendusi, mida käesoleva otsusega ei hõlmata. Niivõrd, kuivõrd kooseksisteerimist raadiorakendustega ei ole CEPTi 29., 30., 31. või 32. aruandes käsitletud, võib iga riik ise otsustada kooseksisteerimiseks sobivad jagamise kriteeriumid.

| (20) | Sagedusala 800 MHz optimaalseks kasutamiseks, kui naabruses asuv liikmesriik või kolmas riik on otsustanud seda kasutada teisiti, on vaja piiriüleste ülekannete konstruktiivset kooskõlastamist, millele kõik osalised peavad lähenema innovaatiliselt ja võtma arvesse raadiospektripoliitika rühma 19. juuni 2008. aasta arvamusi ELi välispiiridega seotud spektriküsimuste kohta ja 18. septembri 2009. aasta arvamust digitaalse dividendi kohta. Liikmesriigid peaksid arvestama, et küsimusi on vaja kooskõlastada liikmesriikidega, kus veel kasutatakse olemasolevaid suure võimsusega ringhäälingusaatjate õigusi. Nad peaksid ka hõlbustama sagedusala 800 MHz tulevast reorganiseerimist, et pikas perspektiivis oleks võimalik seda optimaalselt kasutada madala ja keskmise võimsusega süsteemides elektrooniliste sideteenuste osutamiseks. Lennunduse raadionavigatsioonisüsteemidega kooseksisteerimise erijuhul, mille puhul lisaks sagedusploki ääremaskidele läheb vaja ka tehnilisi meetmeid, peaksid liikmesriigid sõlmima kahe- või mitmepoolsed kokkulepped. |
| --- | --- |

(20)

Sagedusala 800 MHz optimaalseks kasutamiseks, kui naabruses asuv liikmesriik või kolmas riik on otsustanud seda kasutada teisiti, on vaja piiriüleste ülekannete konstruktiivset kooskõlastamist, millele kõik osalised peavad lähenema innovaatiliselt ja võtma arvesse raadiospektripoliitika rühma 19. juuni 2008. aasta arvamusi ELi välispiiridega seotud spektriküsimuste kohta ja 18. septembri 2009. aasta arvamust digitaalse dividendi kohta. Liikmesriigid peaksid arvestama, et küsimusi on vaja kooskõlastada liikmesriikidega, kus veel kasutatakse olemasolevaid suure võimsusega ringhäälingusaatjate õigusi. Nad peaksid ka hõlbustama sagedusala 800 MHz tulevast reorganiseerimist, et pikas perspektiivis oleks võimalik seda optimaalselt kasutada madala ja keskmise võimsusega süsteemides elektrooniliste sideteenuste osutamiseks. Lennunduse raadionavigatsioonisüsteemidega kooseksisteerimise erijuhul, mille puhul lisaks sagedusploki ääremaskidele läheb vaja ka tehnilisi meetmeid, peaksid liikmesriigid sõlmima kahe- või mitmepoolsed kokkulepped.

| (21) | Sagedusala 800 MHz kasutamine kolmanda riigi muude olemasolevate rakenduste puhul võib mitmes liikmesriigis pidurdada nimetatud sagedusala kasutuselevõttu ja kasutamist maapealsetes süsteemides, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ning seda on vaja arvestada otsustamisel, milliseks tähtajaks peavad liikmesriigid lubama sagedusala 800 MHz kasutuselevõtu selliste maapealsete süsteemide puhul. Teave selliste piirangute kohta tuleks saata komisjonile raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 7 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt ning see tuleks avaldada vastavalt sama otsuse lõikele 5. |
| --- | --- |

(21)

Sagedusala 800 MHz kasutamine kolmanda riigi muude olemasolevate rakenduste puhul võib mitmes liikmesriigis pidurdada nimetatud sagedusala kasutuselevõttu ja kasutamist maapealsetes süsteemides, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ning seda on vaja arvestada otsustamisel, milliseks tähtajaks peavad liikmesriigid lubama sagedusala 800 MHz kasutuselevõtu selliste maapealsete süsteemide puhul. Teave selliste piirangute kohta tuleks saata komisjonile raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 7 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt ning see tuleks avaldada vastavalt sama otsuse lõikele 5.

| (22) | Selleks et tagada sagedusala 800 MHz tõhus kasutamine ka pikemas perspektiivis, peaksid administratsioonid edaspidigi uurima, kuidas suurendada spektri kasutamise tõhusust ja toetada innovatsiooni selles valdkonnas. Käesoleva otsuse läbivaatamisel tuleks arvestada selliste uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada sagedusala 800 MHz tõhus kasutamine ka pikemas perspektiivis, peaksid administratsioonid edaspidigi uurima, kuidas suurendada spektri kasutamise tõhusust ja toetada innovatsiooni selles valdkonnas. Käesoleva otsuse läbivaatamisel tuleks arvestada selliste uuringute tulemusi.

| (23) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada sagedusala 790–862 MHz (sagedusala 800 MHz) kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tingimused nende maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada ühenduses elektroonilise side teenuseid.

Artikkel 2

1.   Kui liikmesriigid eraldavad või teevad kättesaadavaks sagedusala 800 MHz muudele võrkudele kui suure võimsusega ringhäälinguvõrgud, eraldavad nad nimetatud sagedusala mittevälistaval viisil kasutamiseks maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, järgides käesoleva otsuse lisas esitatud parameetreid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud süsteemid tagavad naabersagedusaladel toimivatele süsteemidele vajaliku kaitse.

3.   Liikmesriigid aitavad sõlmida piiriüleseid kooskõlastuslepinguid, mille eesmärk on võimaldada lõikes 1 osutatud süsteemide toimimist, võttes arvesse olemasolevaid regulatiivseid menetlusi ja õigusi.

4.   Liikmesriigid ei ole kohustatud rakendama käesolevas otsuses sätestatud kohustusi geograafilistes piirkondades, kus spektrikasutuse kooskõlastamiseks kolmanda riigiga on vaja kõrvale kalduda käesoleva otsuse lisas esitatud parameetritest, tingimusel et nad esitavad kogu asjaomase teabe, sealhulgas selliste geograafiliste piirkondade nimed, komisjonile ja avaldavad selle vastavalt raadiospektrit käsitlevale otsusele. Liikmesriigid teevad kõik võimalikud jõupingutused, et lahendada selliste kõrvalekaldumistega seotud küsimused, ja teavitavad neist komisjoni.

Artikkel 3

Liikmesriigid jälgivad hoolikalt sagedusala 800 MHz kasutamist ning teatavad oma tulemused nõudmise korral komisjonile. Vajaduse korral vaatab komisjon käesoleva otsuse läbi.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. mai 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  KOM(2009) 586.

2

(3)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

3

(4)  Eesistujamaa järeldused, Euroopa Liidu Nõukogu, Brüssel, 12. detsember 2008, 17271/08.

4

(5)  Nõukogu toetus konkurentsivõime nõukogu dokumendile Key Issues Paper („Võtmeküsimuste raamat”), märts 2009.

5

Key Issues Paper

(6)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

6

(7)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 24.

7

---

LISA

ARTIKLITES OSUTATUD PARAMEETRID

Käesolevas lisas esitatud tehnilised tingimused on sageduste jaotuse ja sagedusploki ääremaskide (Block Edge Masks, BEM) vormis. BEM on saatemask, mis on kindlaks määratud sageduse funktsioonina ja on seotud sellise spektriploki äärega, mille kohta käitajale on antud kasutusõigused. BEM koosneb ploki sisse ja plokist välja suunatud kiirgust käsitlevatest osadest, millega on määratud kindlaks lubatud saatetasemed litsentsis osutatud spektriploki igal sagedusel nii ploki sees kui ka sellest väljaspool.

BEMi tasemete moodustamiseks kombineeritakse järgmistes tabelites loetletud väärtusi niimoodi, et piirväärtus iga sageduse jaoks on esitatud kõige suurema (kõige vähem piirava) väärtusena, mis tuleneb a) põhinõuetest, b) üleminekunõuetest ja c) plokisisestest nõuetest (kui neid kohaldatakse). BEMid esitatakse keskmise ekvivalentse isotroopselt kiiratava võimsuse (equivalent isotropically radiated power, EIRP) või kiiratava koguvõimsuse (total radiated power, TRP) (1) ülempiirina teatava keskmistamiseks kasutatava ajavahemiku jooksul ja kogu mõõdetava sagedusala laiuse kohta. Teatava aja EIRP või TRP määramiseks keskmistatakse signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele ainsale võimsuse reguleerimise seadistusele. Sagedusalas määratakse EIRP või TRP üle kogu mõõdetava sagedusala, mis on kindlaks määratud järgmistes tabelites (2). Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide tasemed asjaomase seadme kiiratavale võimsusele, olenemata ülekandeantennide arvust, välja arvatud baasjaamade üleminekunõuded, mis on esitatud antenni kohta.

BEMe kohaldatakse kui tehniliste tingimuste olulist osa, mis on hädavajalik teenuste pakkumise süsteemide kooseksisteerimiseks riigi tasandil. Samas tuleks mõista, et tuletatud BEMid alati ei taga ohustatud teenuste jaoks vajalikku kaitsetaset ja et tarvis läheks veel täiendavaid häirevähendamismeetmeid, mida tuleb riigi tasandil kohaldada vastavalt vajadusele, et lahendada kõik veel esinevad segamise juhud.

Liikmesriigid tagavad ka, et selliste maapealsete süsteemide käitajad, millega saab osutada elektroonilise side teenuseid sagedusalas 800 MHz, võivad kasutada järgmistes tabelites esitatust leebemaid tehnilisi parameetreid, kui selliste parameetrite kasutamine on kooskõlastatud kõigi asjaosaliste vahel ja kui käitajad täidavad seejuures tehnilisi tingimusi, mis on vajalikud muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitseks, ning kohustusi, mis tulenevad piiriülesest kooskõlastamisest.

Kõnealuses alas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka järgmises tabelis esitatud võimsuse piirväärtustest erinevaid piirväärtusi, kui kasutatakse sobivat segamise vähendamise tehnikat, mis vastab direktiivile 1999/5/EÜ ja pakub vähemalt samaväärset kaitset kui käesolevas otsuses esitatud tehnilised parameetrid.

Termin „sagedusploki äär” osutab volitatud kasutusõiguses kindlaks määratud sageduse piirväärtusele. Termin „sagedusala äär” osutab teatavaks kasutuseks ette nähtud sageduste vahemiku piirile.

A.   Üldised parameetrid

| 1. | Sagedusalas 790–862 MHz on sagedusjaotus järgmine:






  a) | eraldatud sagedusplokkide suurus on 5 MHz kordne; |
| --- | --- | --- |

1.

Sagedusalas 790–862 MHz on sagedusjaotus järgmine:

a)

eraldatud sagedusplokkide suurus on 5 MHz kordne;

| b) | käitamise dupleksrežiim on FDD vastavalt järgmistele eeskirjadele. Dupleksvahe on 41 MHz baasjaama ülekande puhul (allalülis) ning see asub 791 MHz juures algava sagedusala alumises osas ja lõpeb 821 MHz juures ning terminaljaama ülekande puhul (üleslülis) asub see sagedusalas, mis algab 832 MHz-st ja lõpeb 862 MHz juures. |
| --- | --- |

b)

käitamise dupleksrežiim on FDD vastavalt järgmistele eeskirjadele. Dupleksvahe on 41 MHz baasjaama ülekande puhul (allalülis) ning see asub 791 MHz juures algava sagedusala alumises osas ja lõpeb 821 MHz juures ning terminaljaama ülekande puhul (üleslülis) asub see sagedusalas, mis algab 832 MHz-st ja lõpeb 862 MHz juures.

| 2. | Olenemata A osa punktist 1, kuid tingimusel, et kohaldatakse käesoleva lisa B ja C osas esitatud tehnilisi tingimusi, võivad liikmesriigid rakendada teistsugust sagedusjaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist. |
| --- | --- |

2.

Olenemata A osa punktist 1, kuid tingimusel, et kohaldatakse käesoleva lisa B ja C osas esitatud tehnilisi tingimusi, võivad liikmesriigid rakendada teistsugust sagedusjaotust, et: a) saavutada üldiste huvidega seotud eesmärgid, b) tagada suurem tõhusus turupõhise spektrijuhtimise alusel, c) tagada suurem tõhusus olemasolevate kasutusõiguste jagamisel kooseksisteerimise aja jooksul või d) vältida segamist.

B.   FDD- või TDD-baasjaamade tehnilised tingimused

| 1. | Plokisisesed piirid:
  Baasjaama ploki sisse leviva kiirguse EIRP-piir ei ole kohustuslik. Samas võivad liikmesriigid kehtestada piire ja sellised piirid on tavaliselt vahemikus 56–64 dBm / 5 MHz, kui ei ole põhjust kehtestada muid piire. |
| --- | --- |

1.

Plokisisesed piirid:

Baasjaama ploki sisse leviva kiirguse EIRP-piir ei ole kohustuslik. Samas võivad liikmesriigid kehtestada piire ja sellised piirid on tavaliselt vahemikus 56–64 dBm / 5 MHz, kui ei ole põhjust kehtestada muid piire.

| 2. | Plokist välja leviva kiirguse piirid:

  Tabel 1


  Põhinäitajad – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid








  Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP plokist välja | Mõõdetav sagedusala |
| --- | --- | --- | --- |
| FDD üleslülis kasutatavad sagedused | –49,5 dBm | 5 MHz |
| TDD puhul kasutatavad sagedused | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Plokist välja leviva kiirguse piirid:

Tabel 1

Põhinäitajad – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid

Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP plokist välja

Mõõdetav sagedusala

FDD üleslülis kasutatavad sagedused

–49,5 dBm

5 MHz

TDD puhul kasutatavad sagedused

–49,5 dBm

5 MHz

Tabel 2

Üleminekunõuded – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid antenni kohta
   (3)
  FDD allalülis ja TDD-režiimis kasutatavate sageduste puhul

| Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP plokist välja | Mõõdetav sagedusala |
| --- | --- | --- |
| – 10 kuni – 5 MHz ploki alumisest äärest | 18 dBm | 5 MHz |
| – 5 kuni 0 MHz ploki alumisest äärest | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 kuni + 5 MHz ploki ülemisest äärest | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 kuni + 10 MHz ploki ülemisest äärest | 18 dBm | 5 MHz |
| Ülejäänud FDD allalüli sagedused | 11 dBm | 1 MHz |

Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP plokist välja

Mõõdetav sagedusala

– 10 kuni – 5 MHz ploki alumisest äärest

18 dBm

5 MHz

– 5 kuni 0 MHz ploki alumisest äärest

22 dBm

5 MHz

0 kuni + 5 MHz ploki ülemisest äärest

22 dBm

5 MHz

+ 5 kuni + 10 MHz ploki ülemisest äärest

18 dBm

5 MHz

Ülejäänud FDD allalüli sagedused

11 dBm

1 MHz

Tabel 3

Üleminekunõuded – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid antenni kohta
   (4)
  kaitsevahemikuna kasutatavate sageduste puhul

| Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP plokist välja | Mõõdetav sagedusala |
| --- | --- | --- |
| Kaitsevahemik 790MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja FDD allalüli sagedusala ääre (5) vahel | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Kaitsevahemik 790 MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel | 15 dBm | 1 MHz |
| Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre vahel (dupleksivahe (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel | 15 dBm | 1 MHz |
| Kaitsevahemik FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel | 15 dBm | 1 MHz |

Plokist välja leviva kiirguse sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP plokist välja

Mõõdetav sagedusala

Kaitsevahemik 790MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja FDD allalüli sagedusala ääre (5) vahel

17,4 dBm

1 MHz

Kaitsevahemik 790 MHz juures ringhäälinguks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel

15 dBm

1 MHz

Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre vahel (dupleksivahe (6)

15 dBm

1 MHz

Kaitsevahemik FDD allalüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel

15 dBm

1 MHz

Kaitsevahemik FDD üleslüliks kasutatava sagedusala ääre ja TDD sagedusala ääre vahel

15 dBm

1 MHz

Tabel 4

Põhinäitajad – baasjaama sagedusploki ääremaski plokist välja leviva EIRP piirid väiksematel sagedustel kui 790 MHz

| Juhtum | Tingimus baasjaama ploki sisse leviva EIRP jaoks, P
  dBm / 10 MHz | Suurim keskmine EIRP plokist välja | Mõõdetav sagedusala |
| --- | --- | --- | --- |
| A | TV-kanalite jaoks, kus ringhääling on kaitstud | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | TV-kanalite jaoks, kus ringhäälingu jaoks kehtib vahepealne kaitsetase | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | TV-kanalite jaoks, kus ringhääling ei ole kaitstud | Tingimusi ei ole | 22 dBm | 8 MHz |

Juhtum

Tingimus baasjaama ploki sisse leviva EIRP jaoks, P

dBm / 10 MHz

Suurim keskmine EIRP plokist välja

Mõõdetav sagedusala

A

TV-kanalite jaoks, kus ringhääling on kaitstud

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

TV-kanalite jaoks, kus ringhäälingu jaoks kehtib vahepealne kaitsetase

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

TV-kanalite jaoks, kus ringhääling ei ole kaitstud

Tingimusi ei ole

22 dBm

8 MHz

Tabelis 4 loetletud juhtumeid A, B ja C võib kohaldada ringhäälingukanali kohta ja/või piirkonna kohta, nii et ühel ja samal ringhäälingukanalil võib olla erinev kaitsetase eri geograafilistes piirkondades ning eri ringhäälingukanalitel võib olla erinev kaitsetase ühes ja samas geograafilises piirkonnas. Liikmesriigid kohaldavad põhinõuet juhtumil A olukorras, kus digitaalseid maapealse ringhäälingu kanaleid kasutatakse samal ajal, kui võetakse kasutusele maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid. Liikmesriigid võivad kohaldada põhinõudeid juhtumitel A, B ja C olukorras, kus asjaomaseid ringhäälingukanaleid ei kasutata samal ajal, kui võetakse kasutusele maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid. Liikmesriigid võtavad arvesse, et juhtumitel A ja B jäetakse alles võimalus võtta asjaomased ringhäälingukanalid kasutusse digitaalses maapealses ringhäälingus kunagi tulevikus, samas kui juhtum C sobib siis, kui asjaomaseid ringhäälingukanaleid ei kavatseta kasutusse võtta.

C.   FDD- või TDD-terminaljaamade tehnilised tingimused

Tabel 5

Plokisisesed nõuded – terminaljaama sagedusploki ääremaski plokisisese kiirguse piir FDD üleslülis ja TDD-režiimis kasutatavatel sagedustel

| Suurim keskmine ploki sisse leviv võimsus | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Suurim keskmine ploki sisse leviv võimsus

23 dBm (7)

Liikmesriigid võivad tabelis 5 esitatud piire lõdvendada konkreetsete rakenduste, näiteks maapiirkondades asuvate paiksete terminaljaamade puhul, tingimusel et muid teenuseid, võrke ja seadmeid ei häirita ja et piiriülesed kohustused on täidetud.

---

(1)  Kiiratav koguvõimsus näitab, kui palju võimsust antenn tegelikult kiirgab. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal.

(2)  Nõude täitmise kontrollimiseks kasutatava mõõtmisaparaadi tegelik mõõtmiste sagedusala võib olla väiksem kui tabelites esitatud sagedusala.

(3)  Ühe kuni nelja antenni jaoks.

(4)  Vt joonealune märkus 3.

(5)  790–791 MHz A osa punktis 1 kirjeldatud sagedusjaotuse puhul.

(6)  821–832 MHz A osa punktis 1 kirjeldatud sagedusjaotuse puhul.

(7)  Nimetatud võimsuspiir määratakse kindlaks EIRPna terminaljaama puhul, mis on kavandatud paikseks tööks või installeerimiseks, ja TRPna terminaljaama puhul, mis on kavandatud mobiilseks või asukohast sõltumatuks tööks. Isotroopsete antennide puhul on EIRP ja TRP samaväärsed. Selle väärtuse juures on siiski lubatud kõrvalekalle kuni + 2 dB, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi.

---

| 11.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 117/102

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

6. mai 2010,

ajutiste meetmete kohta seoses Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turustatavate võlainstrumentide kõlblikkusega

(ECB/2010/3)

(2010/268/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 12.1 ja artikli 34.1 teist taanet, koosmõjus artikli 3.1 esimese taandega ja artikliga 18.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EKPSi põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatiskõlblikkuse kriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika tehingute jaoks on sätestatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (1) I lisas (edaspidi „ülddokumentatsioon”). |
| --- | --- |

(1)

EKPSi põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatiskõlblikkuse kriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika tehingute jaoks on sätestatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (1) I lisas (edaspidi „ülddokumentatsioon”).

| (2) | Ülddokumentatsiooni punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Ülddokumentatsiooni punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes teabe põhjal välja selgitada, kas väljalase, väljalaskja, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele. |
| --- | --- |

(2)

Ülddokumentatsiooni punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Ülddokumentatsiooni punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes teabe põhjal välja selgitada, kas väljalase, väljalaskja, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele.

| (3) | Finantsturgudel valitseb hetkel erandlik olukord, mis tuleneb Kreeka valitsuse eelarveseisust ja euroala liikmesriikide ja Rahvusvahelise Valuutafondi poolt toetuse saanud kohanduskavaga seotud läbirääkimistest, ning Kreeka valitsuse poolt emiteeritud väärtpaberite tavaline hindamine turu poolt on häiritud, mis mõjutab negatiivselt finantssüsteemi stabiilsust. See erandlik olukord tingib eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku kiire ja ajutise kohandamise. |
| --- | --- |

(3)

Finantsturgudel valitseb hetkel erandlik olukord, mis tuleneb Kreeka valitsuse eelarveseisust ja euroala liikmesriikide ja Rahvusvahelise Valuutafondi poolt toetuse saanud kohanduskavaga seotud läbirääkimistest, ning Kreeka valitsuse poolt emiteeritud väärtpaberite tavaline hindamine turu poolt on häiritud, mis mõjutab negatiivselt finantssüsteemi stabiilsust. See erandlik olukord tingib eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku kiire ja ajutise kohandamise.

| (4) | EKP nõukogu hindas asjaolu, et Kreeka valitsus on heaks kiitnud majandusliku ja rahandusliku kohandamise kava, mille ta rääkis läbi Euroopa Komisjoniga, EKPga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga; samuti seda, et Kreeka valitsus on võtnud selge kohustuse see kava täies ulatuses ellu viia. EKP nõukogu hindas ka Kreeka valitsuse poolt emiteeritud väärtpaberite mõju sellele kavale eurosüsteemi krediidiriski juhtimise seisukohast. EKP nõukogu peab seda kava kohaseks ning leiab, et krediidiriski juhtimise seisukohast säilitavad Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turustatavad võlainstrumendid kvaliteedistandardi, mis on piisav eurosüsteemi rahapoliitika tehingute jätkuvaks tagatiskõlblikkuseks, olenemata mis tahes sõltumatutest krediidihinnangutest. Need positiivsed hinnangud on praeguse erandliku ja ajutise peatamise aluseks, mille eesmärgiks on kaasa aidata finantsasutuste usaldusväärsuse tõstmisele, millega kaasneb finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamine tervikuna ja nende asutuste klientide kaitse. EKP peab siiski täpselt jälgima Kreeka valitsuse kohustuste jätkuvat kindlat täitmist seoses nende meetmete aluseks oleva majandusliku ja rahandusliku kohandamise kava täieliku rakendamisega. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu hindas asjaolu, et Kreeka valitsus on heaks kiitnud majandusliku ja rahandusliku kohandamise kava, mille ta rääkis läbi Euroopa Komisjoniga, EKPga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga; samuti seda, et Kreeka valitsus on võtnud selge kohustuse see kava täies ulatuses ellu viia. EKP nõukogu hindas ka Kreeka valitsuse poolt emiteeritud väärtpaberite mõju sellele kavale eurosüsteemi krediidiriski juhtimise seisukohast. EKP nõukogu peab seda kava kohaseks ning leiab, et krediidiriski juhtimise seisukohast säilitavad Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud turustatavad võlainstrumendid kvaliteedistandardi, mis on piisav eurosüsteemi rahapoliitika tehingute jätkuvaks tagatiskõlblikkuseks, olenemata mis tahes sõltumatutest krediidihinnangutest. Need positiivsed hinnangud on praeguse erandliku ja ajutise peatamise aluseks, mille eesmärgiks on kaasa aidata finantsasutuste usaldusväärsuse tõstmisele, millega kaasneb finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamine tervikuna ja nende asutuste klientide kaitse. EKP peab siiski täpselt jälgima Kreeka valitsuse kohustuste jätkuvat kindlat täitmist seoses nende meetmete aluseks oleva majandusliku ja rahandusliku kohandamise kava täieliku rakendamisega.

| (5) | EKP nõukogu otsustas ja avaldas selle erandliku meetme 3. mail 2010. Seda kohaldatakse ajutiselt, kuni EKP nõukogu leiab, et finantssüsteemi stabiilsus võimaldab tavalise eurosüsteemi rahapoliitika tehingute raamistiku kohaldamist, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu otsustas ja avaldas selle erandliku meetme 3. mail 2010. Seda kohaldatakse ajutiselt, kuni EKP nõukogu leiab, et finantssüsteemi stabiilsus võimaldab tavalise eurosüsteemi rahapoliitika tehingute raamistiku kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatavate ülddokumentatsiooni sätete peatamine

1.   Kooskõlas artiklitega 2 ja 3 peatatakse eurosüsteemi miinimumnõuded krediidikvaliteedi künnisele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihinnangu raamistiku reeglites turustatavatele varadele ülddokumentatsiooni punktis 6.3.2.

2.   Mis tahes erinevuse korral käesoleva otsuse ja ülddokumentatsiooni vahel, kohaldatakse esimest.

Artikkel 2

Kreeka valitsuse poolt emiteeritud turustatavate võlainstrumentide jätkuv tagatiskõlblikkus

Eurosüsteemi krediidikvaliteedi künnist ei kohaldata Kreeka valitsuse poolt emiteeritud turustatavatele võlainstrumentidele. Need varad on kõlblik tagatis eurosüsteemi rahapoliitika tehinguteks, olenemata nende sõltumatust krediidireitingust.

Artikkel 3

Kreeka valitsuse poolt tagatud turustatavate võlainstrumentide jätkuv tagatiskõlblikkus

Eurosüsteemi krediidikvaliteedi künnist ei kohaldata Kreekas asutatud emitentide poolt emiteeritud ja Kreeka valitsuse poolt täielikult tagatud turustatavatele võlainstrumentidele. Kreeka valitsuse poolt antud tagatis vastab jätkuvalt ülddokumentatsiooni punktis 6.3.2 sätestatud nõuetele. Need varad on kõlblik tagatis eurosüsteemi rahapoliitika tehinguteks, olenemata nende sõltumatust krediidireitingust.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 6. mail 2010.

Lissabon, 6. mai 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

1

---