# Eiropas Savienības L 83/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.083.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 30. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.083.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 83

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 30. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 267/2010 (2010. gada 24. marts) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem | 8 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 269/2010 (2010. gada 29. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/181/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 16. februāris), ar ko publisko Ieteikumu 2010/190/ES nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība | 12 |
| | | 2010/182/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 16. februāris), ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu | 13 |
| | | 2010/183/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 16. marts), ar ko groza Lēmumu 2009/459/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai | 19 |
| | | 2010/184/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības Komitejas Lēmums ATALANTA/1/2010 (2010. gada 5. marts), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) | 20 |
| | | 2010/185/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības Komitejas Lēmums Atalanta/2/2010 (2010. gada 23. marts), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) | 22 |
| | * | Padomes Lēmums 2010/186/KĀDP (2010. gada 29. marts), ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku | 23 |
| | | 2010/187/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 25. marts), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1610) | 24 |
| | | 2010/188/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 29. marts), ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK III pielikumu attiecībā uz dažu Polijas un Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1912)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | 2010/189/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 29. marts) par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1914) | 62 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2010/190/ES |
| | * | Padomes Ieteikums Grieķijai (2010. gada 16. februāris), nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība | 65 |
| | | 2010/191/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2010. gada 22. marts) par euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi | 70 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 267/2010 (2010. gada 24. marts) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem

8

Komisijas Regula (ES) Nr. 269/2010 (2010. gada 29. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

LĒMUMI

2010/181/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 16. februāris), ar ko publisko Ieteikumu 2010/190/ES nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība

12

2010/182/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 16. februāris), ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

13

2010/183/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 16. marts), ar ko groza Lēmumu 2009/459/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

19

2010/184/KĀDP

*

Politikas un drošības Komitejas Lēmums ATALANTA/1/2010 (2010. gada 5. marts), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta)

ATALANTA

Atalanta

ATALANTA

Atalanta

20

2010/185/KĀDP

*

Politikas un drošības Komitejas Lēmums Atalanta/2/2010 (2010. gada 23. marts), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

Atalanta

22

*

Padomes Lēmums 2010/186/KĀDP (2010. gada 29. marts), ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

23

2010/187/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 25. marts), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1610)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1610)

24

2010/188/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 29. marts), ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK III pielikumu attiecībā uz dažu Polijas un Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1912)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1912)

1

59

2010/189/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 29. marts) par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1914)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1914)

62

IETEIKUMI

2010/190/ES

*

Padomes Ieteikums Grieķijai (2010. gada 16. februāris), nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība

65

2010/191/ES

*

Komisijas Ieteikums (2010. gada 22. marts) par euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 267/2010

(2010. gada 24. marts)

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 31. maija Regulu (EEK) Nr. 1534/91 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu dažām līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē (1) un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktu,

publicējusi šīs regulas projektu,

apspriedusies ar Aizliegtu vienošanos un monopoluzņēmumu padomdevēja komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EEK) Nr. 1534/91 dod Komisijai tiesības ar regulu piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) 101. panta 3. punktu dažām tādām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē, kuru mērķis ir sadarbība attiecībā uz:






  — | kopīgu riska prēmiju tarifu ieviešanu, ņemot vērā kolektīvi izveidotu statistiku vai atlīdzības pieprasījumu skaitu, |
| --- | --- | --- |

(1)

Regula (EEK) Nr. 1534/91 dod Komisijai tiesības ar regulu piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) 101. panta 3. punktu dažām tādām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē, kuru mērķis ir sadarbība attiecībā uz:

—

kopīgu riska prēmiju tarifu ieviešanu, ņemot vērā kolektīvi izveidotu statistiku vai atlīdzības pieprasījumu skaitu,

| — | kopīgu apdrošināšanas polišu standarta noteikumu ieviešanu, |
| --- | --- |

—

kopīgu apdrošināšanas polišu standarta noteikumu ieviešanu,

| — | noteiktu riska veidu kopīgu apdrošināšanu, |
| --- | --- |

—

noteiktu riska veidu kopīgu apdrošināšanu,

| — | atlīdzības pieprasījumu nokārtošanu, |
| --- | --- |

—

atlīdzības pieprasījumu nokārtošanu,

| — | drošības ierīču pārbaudi un akceptēšanu, |
| --- | --- |

—

drošības ierīču pārbaudi un akceptēšanu,

| — | paaugstinātas pakāpes risku reģistrēšanu un informēšanu par tiem. |
| --- | --- |

—

paaugstinātas pakāpes risku reģistrēšanu un informēšanu par tiem.

| (2) | Atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 1534/91 Komisija pieņēma 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 358/2003 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē (3). Regula (EK) Nr. 358/2003 zaudē spēku 2010. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 1534/91 Komisija pieņēma 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 358/2003 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē (3). Regula (EK) Nr. 358/2003 zaudē spēku 2010. gada 31. martā.

| (3) | Regula (EK) Nr. 358/2003 nepiešķir atbrīvojumu no nolīgumiem attiecībā uz atlīdzības pieprasījumu nokārtošanu un paaugstinātas pakāpes risku reģistriem un informāciju par šiem riskiem. Komisija uzskatīja, ka tai nav pietiekamas pieredzes individuālu gadījumu izskatīšanā, lai izmantotu pilnvaras, kas šajās jomās tai piešķirtas ar Regulu (EEK) Nr. 1534/91. Šī situācija ir palikusi nemainīga. Kaut arī Regulā (EK) Nr. 358/2003 ir noteikts atbrīvojums apdrošināšanas polišu standarta noteikumu izveidei un drošības ierīču pārbaudei un akceptēšanai, šajā regulā tas nebūtu jāparedz, jo Komisijas pārskatā par Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbību tika konstatēts, ka šādu nolīgumu iekļaušana īpašā, nozarei paredzētā grupu atbrīvojuma regulā vairs nav nepieciešama. Tā kā minētās divas nolīgumu kategorijas nav vienīgi apdrošināšanas nozarei raksturīgas un tā kā pārskats liecina, ka tās var radīt konkurences problēmas, ir lietderīgāk uz tām attiecināt pašnovērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 358/2003 nepiešķir atbrīvojumu no nolīgumiem attiecībā uz atlīdzības pieprasījumu nokārtošanu un paaugstinātas pakāpes risku reģistriem un informāciju par šiem riskiem. Komisija uzskatīja, ka tai nav pietiekamas pieredzes individuālu gadījumu izskatīšanā, lai izmantotu pilnvaras, kas šajās jomās tai piešķirtas ar Regulu (EEK) Nr. 1534/91. Šī situācija ir palikusi nemainīga. Kaut arī Regulā (EK) Nr. 358/2003 ir noteikts atbrīvojums apdrošināšanas polišu standarta noteikumu izveidei un drošības ierīču pārbaudei un akceptēšanai, šajā regulā tas nebūtu jāparedz, jo Komisijas pārskatā par Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbību tika konstatēts, ka šādu nolīgumu iekļaušana īpašā, nozarei paredzētā grupu atbrīvojuma regulā vairs nav nepieciešama. Tā kā minētās divas nolīgumu kategorijas nav vienīgi apdrošināšanas nozarei raksturīgas un tā kā pārskats liecina, ka tās var radīt konkurences problēmas, ir lietderīgāk uz tām attiecināt pašnovērtējumu.

| (4) | Pēc publiskas apspriešanās, kas tika uzsākta 2008. gada 17. aprīlī, Komisija 2009. gada 24. martā pieņēma Ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbību (turpmāk “ziņojums”) (4). Ziņojumā un tam pievienotajā darba dokumentā (turpmāk “darba dokuments”) tika ierosināti provizoriski Regulas (EK) Nr. 358/2003 grozījumi. Komisija 2009. gada 2. jūnijā organizēja publisku sanāksmi, kurā piedalījās ieinteresētās personas, tostarp apdrošināšanas nozares, patērētāju organizāciju un valstu konkurences iestāžu pārstāvji un kurā izskatīja ziņojuma un darba dokumenta konstatējumus un priekšlikumus. |
| --- | --- |

(4)

Pēc publiskas apspriešanās, kas tika uzsākta 2008. gada 17. aprīlī, Komisija 2009. gada 24. martā pieņēma Ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbību (turpmāk “ziņojums”) (4). Ziņojumā un tam pievienotajā darba dokumentā (turpmāk “darba dokuments”) tika ierosināti provizoriski Regulas (EK) Nr. 358/2003 grozījumi. Komisija 2009. gada 2. jūnijā organizēja publisku sanāksmi, kurā piedalījās ieinteresētās personas, tostarp apdrošināšanas nozares, patērētāju organizāciju un valstu konkurences iestāžu pārstāvji un kurā izskatīja ziņojuma un darba dokumenta konstatējumus un priekšlikumus.

| (5) | Šai regulai ir jānodrošina efektīva konkurences aizsardzība, vienlaikus dodot labumu patērētājiem un nodrošinot sabiedrībām pietiekamu tiesisko noteiktību. Tiecoties sasniegt šos mērķus, būtu jāņem vērā Komisijas uzkrātā pieredze šajā jomā un pirms šīs regulas pieņemšanas notikušo apspriešanos rezultāti. |
| --- | --- |

(5)

Šai regulai ir jānodrošina efektīva konkurences aizsardzība, vienlaikus dodot labumu patērētājiem un nodrošinot sabiedrībām pietiekamu tiesisko noteiktību. Tiecoties sasniegt šos mērķus, būtu jāņem vērā Komisijas uzkrātā pieredze šajā jomā un pirms šīs regulas pieņemšanas notikušo apspriešanos rezultāti.

| (6) | Regula (EEK) Nr. 1534/91 paredz, ka Komisijai jāpieņem regula par atbrīvojumiem, lai noteiktu tās nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijas, uz kurām tā attiecas, norādītu ierobežojumus vai noteikumus, ko drīkst vai nedrīkst paredzēt nolīgumos, lēmumos un saskaņotajās darbībās, un norādītu tos noteikumus, kuri jāparedz nolīgumos, lēmumos un saskaņotajās darbībās, vai citus nosacījumus, kas ir jāpilda. |
| --- | --- |

(6)

Regula (EEK) Nr. 1534/91 paredz, ka Komisijai jāpieņem regula par atbrīvojumiem, lai noteiktu tās nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijas, uz kurām tā attiecas, norādītu ierobežojumus vai noteikumus, ko drīkst vai nedrīkst paredzēt nolīgumos, lēmumos un saskaņotajās darbībās, un norādītu tos noteikumus, kuri jāparedz nolīgumos, lēmumos un saskaņotajās darbībās, vai citus nosacījumus, kas ir jāpilda.

| (7) | Tomēr ir lietderīgi turpināt Regulā (EK) Nr. 358/2003 izmantoto pieeju, pievēršoties to nolīgumu kategoriju noteikšanai, uz kuriem, nepārsniedzot noteiktu tirgus daļas apmēru, attiecas atbrīvojumi, kā arī noteikt ierobežojumus vai noteikumus, kuri nolīgumu saturā nedrīkst būt ietverti. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr ir lietderīgi turpināt Regulā (EK) Nr. 358/2003 izmantoto pieeju, pievēršoties to nolīgumu kategoriju noteikšanai, uz kuriem, nepārsniedzot noteiktu tirgus daļas apmēru, attiecas atbrīvojumi, kā arī noteikt ierobežojumus vai noteikumus, kuri nolīgumu saturā nedrīkst būt ietverti.

| (8) | Ar šo regulu noteiktajā grupu atbrīvojuma jomā jāietver tikai tie nolīgumi, par kuriem var pietiekami droši uzskatīt, ka tie atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Lai ar regulu piemērotu Līguma 101. panta 3. punktu, nav jānosaka tie nolīgumi, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Vienlaikus nav prezumpcijas, ka nolīgumi, uz kuriem šī regula neattiecas, ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā, vai ka šie nolīgumi neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Novērtējot atsevišķus nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, ir jāņem vērā vairāki faktori un jo īpaši tirgus struktūra konkrētajā tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Ar šo regulu noteiktajā grupu atbrīvojuma jomā jāietver tikai tie nolīgumi, par kuriem var pietiekami droši uzskatīt, ka tie atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Lai ar regulu piemērotu Līguma 101. panta 3. punktu, nav jānosaka tie nolīgumi, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Vienlaikus nav prezumpcijas, ka nolīgumi, uz kuriem šī regula neattiecas, ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā, vai ka šie nolīgumi neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Novērtējot atsevišķus nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, ir jāņem vērā vairāki faktori un jo īpaši tirgus struktūra konkrētajā tirgū.

| (9) | Sadarbība apdrošināšanas sabiedrību vai sabiedrību apvienību starpā, apkopojot informāciju (tā var ietvert arī statistiskos aprēķinus), kas ļauj aprēķināt noteikta pagātnes riska apdrošināšanas vidējās izmaksas vai dzīvības apdrošināšanai – sagatavot mirstības koeficientu vai saslimšanas, nelaimes un invaliditātes gadījumu biežumu tabulas – dod iespēju uzlabot zināšanas par riskiem un palīdz atsevišķām sabiedrībām novērtēt riskus. Tas savukārt var atvieglot iekļūšanu tirgū un tādējādi dot labumu patērētājiem. Tas pats attiecas uz kopīgiem pētījumiem par tiem ārējiem apstākļiem, kas var ietekmēt atlīdzības pieprasījumu biežumu vai apjomu vai arī dažāda veida ieguldījumu ienesīgumu. Tomēr jānodrošina tas, ka uz šādu sadarbību atbrīvojumus attiecina tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šos mērķus. Tādēļ ir lietderīgi īpaši paredzēt noteikumu, ka nolīgumi par komercprēmijām nav atbrīvoti. Komercprēmijas var būt mazākas nekā summas, kas norādītas attiecīgajos apkopojumos, tabulās vai pētījumu rezultātos, jo apdrošinātāji, lai samazinātu prēmijas, var izmantot ieņēmumus no ieguldījumiem. Turklāt attiecīgajiem apkopojumiem, tabulām vai pētījumiem jābūt nesaistošiem, un tie jāizmanto tikai atsauču nolūkos. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz apmaiņu ar informāciju, kas nav nepieciešama šajā apsvērumā izklāstīto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Sadarbība apdrošināšanas sabiedrību vai sabiedrību apvienību starpā, apkopojot informāciju (tā var ietvert arī statistiskos aprēķinus), kas ļauj aprēķināt noteikta pagātnes riska apdrošināšanas vidējās izmaksas vai dzīvības apdrošināšanai – sagatavot mirstības koeficientu vai saslimšanas, nelaimes un invaliditātes gadījumu biežumu tabulas – dod iespēju uzlabot zināšanas par riskiem un palīdz atsevišķām sabiedrībām novērtēt riskus. Tas savukārt var atvieglot iekļūšanu tirgū un tādējādi dot labumu patērētājiem. Tas pats attiecas uz kopīgiem pētījumiem par tiem ārējiem apstākļiem, kas var ietekmēt atlīdzības pieprasījumu biežumu vai apjomu vai arī dažāda veida ieguldījumu ienesīgumu. Tomēr jānodrošina tas, ka uz šādu sadarbību atbrīvojumus attiecina tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šos mērķus. Tādēļ ir lietderīgi īpaši paredzēt noteikumu, ka nolīgumi par komercprēmijām nav atbrīvoti. Komercprēmijas var būt mazākas nekā summas, kas norādītas attiecīgajos apkopojumos, tabulās vai pētījumu rezultātos, jo apdrošinātāji, lai samazinātu prēmijas, var izmantot ieņēmumus no ieguldījumiem. Turklāt attiecīgajiem apkopojumiem, tabulām vai pētījumiem jābūt nesaistošiem, un tie jāizmanto tikai atsauču nolūkos. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz apmaiņu ar informāciju, kas nav nepieciešama šajā apsvērumā izklāstīto mērķu sasniegšanai.

| (10) | Turklāt jo šaurākas ir kategorijas, kurās ir iedalīta statistika par noteikta riska apdrošināšanas izmaksām pagātnē, jo vairāk iespēju ir apdrošināšanas sabiedrībām diferencēt komercprēmijas, kad tās tiek aprēķinātas. Tādēļ ir lietderīgi risku pagātnes izmaksu kopīgiem apkopojumiem piešķirt atbrīvojumu ar nosacījumu, ka pieejamā statistika ir tik sīki izstrādāta un diferencēta, cik tas ir vajadzīgs aktuāraprēķiniem. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt jo šaurākas ir kategorijas, kurās ir iedalīta statistika par noteikta riska apdrošināšanas izmaksām pagātnē, jo vairāk iespēju ir apdrošināšanas sabiedrībām diferencēt komercprēmijas, kad tās tiek aprēķinātas. Tādēļ ir lietderīgi risku pagātnes izmaksu kopīgiem apkopojumiem piešķirt atbrīvojumu ar nosacījumu, ka pieejamā statistika ir tik sīki izstrādāta un diferencēta, cik tas ir vajadzīgs aktuāraprēķiniem.

| (11) | Turklāt pieeja kopīgiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem ir vajadzīga gan apdrošināšanas sabiedrībām, kas darbojas konkrētajā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū, gan tām sabiedrībām, kuras apsver iespēju ieiet tādā tirgū. Tāpat pieeja šādiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem var būt vērtīga patērētāju organizācijām vai klientu organizācijām. Apdrošināšanas sabiedrībām, kas vēl nedarbojas konkrētajā tirgū, un patērētāju vai klientu organizācijām ir jānodrošina pieeja šādiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem, ievērojot saprātīgus, pieejamus un nediskriminējošus noteikumus salīdzinājumā ar apdrošināšanas sabiedrībām, kas jau darbojas minētajā tirgū. Šādi noteikumi, piemēram, var būt apdrošināšanas sabiedrības, kas vēl nav tirgū, apņemšanās sniegt statistikas informāciju par atlīdzības pieprasījumiem, ja tā ieietu tirgū, un var ietvert arī dalību to apdrošinātāju asociācijā, kas ir atbildīgi par apkopojumu sastādīšanu. Attiecībā uz pieejas nodrošināšanu patērētāju organizācijām un klientu organizācijām ir jābūt iespējai noteikt izņēmumu, pamatojoties uz sabiedrības drošības apsvērumiem, piemēram, ja informācija attiecas uz atomelektrostaciju drošības sistēmām vai plūdu novēršanas sistēmu trūkumiem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt pieeja kopīgiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem ir vajadzīga gan apdrošināšanas sabiedrībām, kas darbojas konkrētajā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū, gan tām sabiedrībām, kuras apsver iespēju ieiet tādā tirgū. Tāpat pieeja šādiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem var būt vērtīga patērētāju organizācijām vai klientu organizācijām. Apdrošināšanas sabiedrībām, kas vēl nedarbojas konkrētajā tirgū, un patērētāju vai klientu organizācijām ir jānodrošina pieeja šādiem apkopojumiem, tabulām un pētījumu rezultātiem, ievērojot saprātīgus, pieejamus un nediskriminējošus noteikumus salīdzinājumā ar apdrošināšanas sabiedrībām, kas jau darbojas minētajā tirgū. Šādi noteikumi, piemēram, var būt apdrošināšanas sabiedrības, kas vēl nav tirgū, apņemšanās sniegt statistikas informāciju par atlīdzības pieprasījumiem, ja tā ieietu tirgū, un var ietvert arī dalību to apdrošinātāju asociācijā, kas ir atbildīgi par apkopojumu sastādīšanu. Attiecībā uz pieejas nodrošināšanu patērētāju organizācijām un klientu organizācijām ir jābūt iespējai noteikt izņēmumu, pamatojoties uz sabiedrības drošības apsvērumiem, piemēram, ja informācija attiecas uz atomelektrostaciju drošības sistēmām vai plūdu novēršanas sistēmu trūkumiem.

| (12) | Kopīgo apkopojumu, tabulu un pētījumu ticamība ir lielāka, ja palielina tās statistikas apjomu, kas ir to pamatā. Apdrošinātāji, kuriem ir lielas tirgus daļas, var iekšēji izveidot pietiekamu statistiku, lai varētu veikt uzticamus apkopojumus, bet tās sabiedrības, kurām pieder mazas tirgus daļas, šādu statistiku, iespējams, nevar izveidot, nemaz nerunājot par jaunienācējiem tirgū. Visu tirgū esošo apdrošinātāju, tostarp lielo apdrošinātāju, informācijas iekļaušana šādos kopīgos apkopojumos, tabulās un pētījumos, faktiski veicina konkurenci, palīdzot mazākiem apdrošinātājiem, un sekmē ieiešanu tirgū. Ņemot vērā apdrošināšanas nozares īpatnības, nav lietderīgi šādu kopīgu apkopojumu, tabulu un pētījumu atbrīvojumiem piemērot tirgus daļas sliekšņus. |
| --- | --- |

(12)

Kopīgo apkopojumu, tabulu un pētījumu ticamība ir lielāka, ja palielina tās statistikas apjomu, kas ir to pamatā. Apdrošinātāji, kuriem ir lielas tirgus daļas, var iekšēji izveidot pietiekamu statistiku, lai varētu veikt uzticamus apkopojumus, bet tās sabiedrības, kurām pieder mazas tirgus daļas, šādu statistiku, iespējams, nevar izveidot, nemaz nerunājot par jaunienācējiem tirgū. Visu tirgū esošo apdrošinātāju, tostarp lielo apdrošinātāju, informācijas iekļaušana šādos kopīgos apkopojumos, tabulās un pētījumos, faktiski veicina konkurenci, palīdzot mazākiem apdrošinātājiem, un sekmē ieiešanu tirgū. Ņemot vērā apdrošināšanas nozares īpatnības, nav lietderīgi šādu kopīgu apkopojumu, tabulu un pētījumu atbrīvojumiem piemērot tirgus daļas sliekšņus.

| (13) | Kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības konkrētos, ierobežotos apstākļos var būt vajadzīgas, lai ļautu apvienībā iesaistītajām sabiedrībām, veikt to risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, par kuriem tās var piedāvāt tikai nepietiekamu apdrošināšanas segumu, ja apvienības nav. Šādas apvienības parasti nerada konkurences ierobežojumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu un tādējādi nav aizliegtas. |
| --- | --- |

(13)

Kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības konkrētos, ierobežotos apstākļos var būt vajadzīgas, lai ļautu apvienībā iesaistītajām sabiedrībām, veikt to risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, par kuriem tās var piedāvāt tikai nepietiekamu apdrošināšanas segumu, ja apvienības nav. Šādas apvienības parasti nerada konkurences ierobežojumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu un tādējādi nav aizliegtas.

| (14) | Kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības var ļaut apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem sniegt risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, pat ja apvienošana ir plašāka nekā tas nepieciešams, lai nodrošinātu šāda riska segumu. Tomēr šādas apvienības var radīt konkurences ierobežojumus, piemēram, apdrošināšanas polišu noteikumu un pat apdrošināšanas seguma un prēmiju apjoma standartizāciju. Tādēļ ir lietderīgi noteikt apstākļus, kādos šādas apvienības var izmantot atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(14)

Kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības var ļaut apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem sniegt risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, pat ja apvienošana ir plašāka nekā tas nepieciešams, lai nodrošinātu šāda riska segumu. Tomēr šādas apvienības var radīt konkurences ierobežojumus, piemēram, apdrošināšanas polišu noteikumu un pat apdrošināšanas seguma un prēmiju apjoma standartizāciju. Tādēļ ir lietderīgi noteikt apstākļus, kādos šādas apvienības var izmantot atbrīvojumu.

| (15) | Attiecībā uz pilnīgi jauniem riskiem nav iespējams iepriekš zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama riska segšanai, ne arī tas, vai divas vai vairākas apvienības varētu pastāvēt vienlaicīgi ar mērķi sniegt konkrēta veida apdrošināšanu. Tādēļ tādai apvienībai, kas piedāvā šādu jaunu risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, var uz noteiktu laika posmu piešķirt atbrīvojumu, nenosakot tirgus daļas slieksni. Trim gadiem vajadzētu būt pietiekami ilgam laika posmam, lai savāktu pietiekami daudz informācijas par atlīdzības pieprasījumu vēsturi un tādējādi novērtētu, vai ir vajadzība pēc apvienības. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz pilnīgi jauniem riskiem nav iespējams iepriekš zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama riska segšanai, ne arī tas, vai divas vai vairākas apvienības varētu pastāvēt vienlaicīgi ar mērķi sniegt konkrēta veida apdrošināšanu. Tādēļ tādai apvienībai, kas piedāvā šādu jaunu risku apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu, var uz noteiktu laika posmu piešķirt atbrīvojumu, nenosakot tirgus daļas slieksni. Trim gadiem vajadzētu būt pietiekami ilgam laika posmam, lai savāktu pietiekami daudz informācijas par atlīdzības pieprasījumu vēsturi un tādējādi novērtētu, vai ir vajadzība pēc apvienības.

| (16) | Par jauniem riskiem jāuzskata riski, kas iepriekš nepastāvēja. Tomēr ārkārtējos apstākļos konkrēts risks var tikt uzskatīts par jaunu risku, ja objektīva analīze liecina, ka riska būtība ir mainījusies tik lielā mērā, ka iepriekš vairs nav iespējams zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama šāda riska segšana. |
| --- | --- |

(16)

Par jauniem riskiem jāuzskata riski, kas iepriekš nepastāvēja. Tomēr ārkārtējos apstākļos konkrēts risks var tikt uzskatīts par jaunu risku, ja objektīva analīze liecina, ka riska būtība ir mainījusies tik lielā mērā, ka iepriekš vairs nav iespējams zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama šāda riska segšana.

| (17) | Attiecībā uz tādiem riskiem, kas nav jauni riski, kopapdrošināšanas un koppārapdrošināšanas apvienības, kuras ierobežo konkurenci, konkrētos, ierobežotos apstākļos var radīt priekšrocības, kas pamato atbrīvojumu saskaņā ar Līguma 101. panta 3. punktu, pat ja tās varētu aizstāt ar divām vai vairākām konkurējošām apdrošināšanas struktūrām. Tās, piemēram, var tajās iesaistītajām sabiedrībām ļaut iegūt vajadzīgo pieredzi attiecīgajā apdrošināšanas nozarē vai ļaut ietaupīt izmaksas vai samazināt komercprēmijas, veicot kopīgu pārapdrošināšanu ar izdevīgiem noteikumiem. Tomēr atbrīvojumu drīkst izmantot tikai tādi nolīgumi, kas neļauj iesaistītajām sabiedrībām likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku konkrēto produktu daļu. Patērētāji var efektīvi gūt labumu no apvienībām tikai tad, ja konkrētajos tirgos, kuros tās darbojas, pastāv pietiekama konkurence. Šis nosacījums jāuzskata par izpildītu, ja apvienības tirgus daļa nepārsniedz noteiktu slieksni, un tādējādi var uzskatīt, ka apvienība faktiski vai potenciāli konkurē ar sabiedrībām, kuras nav iesaistītas attiecīgajā apvienībā. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz tādiem riskiem, kas nav jauni riski, kopapdrošināšanas un koppārapdrošināšanas apvienības, kuras ierobežo konkurenci, konkrētos, ierobežotos apstākļos var radīt priekšrocības, kas pamato atbrīvojumu saskaņā ar Līguma 101. panta 3. punktu, pat ja tās varētu aizstāt ar divām vai vairākām konkurējošām apdrošināšanas struktūrām. Tās, piemēram, var tajās iesaistītajām sabiedrībām ļaut iegūt vajadzīgo pieredzi attiecīgajā apdrošināšanas nozarē vai ļaut ietaupīt izmaksas vai samazināt komercprēmijas, veicot kopīgu pārapdrošināšanu ar izdevīgiem noteikumiem. Tomēr atbrīvojumu drīkst izmantot tikai tādi nolīgumi, kas neļauj iesaistītajām sabiedrībām likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku konkrēto produktu daļu. Patērētāji var efektīvi gūt labumu no apvienībām tikai tad, ja konkrētajos tirgos, kuros tās darbojas, pastāv pietiekama konkurence. Šis nosacījums jāuzskata par izpildītu, ja apvienības tirgus daļa nepārsniedz noteiktu slieksni, un tādējādi var uzskatīt, ka apvienība faktiski vai potenciāli konkurē ar sabiedrībām, kuras nav iesaistītas attiecīgajā apvienībā.

| (18) | Tādējādi jebkurai šādai kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienībai, kas ir pastāvējusi ilgāk nekā trīs gadus vai kas nav izveidota, lai segtu jaunu risku, atbrīvojums ar šo regulu būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka apvienībā iesaistīto sabiedrību kopējā tirgus daļa nepārsniedz noteiktus sliekšņus. Slieksnim kopapdrošināšanas apvienībām būtu jābūt mazākam, jo kopapdrošināšanas apvienības, iespējams, var noteikt vienotus apdrošināšanas polišu noteikumus un komercprēmijas. Lai novērtētu, vai apvienība atbilst tirgus daļas nosacījumam, jāsaskaita apvienībā iesaistīto sabiedrību kopējās tirgus daļas. Katras iesaistītās sabiedrības tirgus daļu aprēķina, pamatojoties tās kopējiem bruto ienākumiem no prēmijām, ko šī sabiedrība vienā un tajā pašā konkrētajā tirgū nopelna gan apvienības ietvaros, gan ārpus konkrētās apvienības. Tomēr šie atbrīvojumi jāpiemēro tikai tad, ja konkrētā apvienība atbilst papildu nosacījumiem, kas noteikti šajā regulā un kas ir paredzēti, lai apvienībā iesaistīto sabiedrību starpā pēc iespējas samazinātu konkurences ierobežojumus. Šādos gadījumos būtu vajadzīga individuāla analīze, lai noteiktu, vai regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi jebkurai šādai kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienībai, kas ir pastāvējusi ilgāk nekā trīs gadus vai kas nav izveidota, lai segtu jaunu risku, atbrīvojums ar šo regulu būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka apvienībā iesaistīto sabiedrību kopējā tirgus daļa nepārsniedz noteiktus sliekšņus. Slieksnim kopapdrošināšanas apvienībām būtu jābūt mazākam, jo kopapdrošināšanas apvienības, iespējams, var noteikt vienotus apdrošināšanas polišu noteikumus un komercprēmijas. Lai novērtētu, vai apvienība atbilst tirgus daļas nosacījumam, jāsaskaita apvienībā iesaistīto sabiedrību kopējās tirgus daļas. Katras iesaistītās sabiedrības tirgus daļu aprēķina, pamatojoties tās kopējiem bruto ienākumiem no prēmijām, ko šī sabiedrība vienā un tajā pašā konkrētajā tirgū nopelna gan apvienības ietvaros, gan ārpus konkrētās apvienības. Tomēr šie atbrīvojumi jāpiemēro tikai tad, ja konkrētā apvienība atbilst papildu nosacījumiem, kas noteikti šajā regulā un kas ir paredzēti, lai apvienībā iesaistīto sabiedrību starpā pēc iespējas samazinātu konkurences ierobežojumus. Šādos gadījumos būtu vajadzīga individuāla analīze, lai noteiktu, vai regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti.

| (19) | Lai sekmētu nolīgumu noslēgšanu, daži no kuriem var būt saistīti ar būtiskiem ieguldījumu lēmumiem, jānosaka, ka šī regula ir spēkā septiņus gadus. |
| --- | --- |

(19)

Lai sekmētu nolīgumu noslēgšanu, daži no kuriem var būt saistīti ar būtiskiem ieguldījumu lēmumiem, jānosaka, ka šī regula ir spēkā septiņus gadus.

| (20) | Komisija var atsaukt šīs regulas piemērošanu saskaņā ar 29. panta 1. punktu Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (5), ja tā konstatē, ka konkrētā gadījumā nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie atbrīvojumi, tomēr rada tādas sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija var atsaukt šīs regulas piemērošanu saskaņā ar 29. panta 1. punktu Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (5), ja tā konstatē, ka konkrētā gadījumā nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie atbrīvojumi, tomēr rada tādas sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu.

| (21) | Dalībvalstu konkurences iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu var atsaukt šīs regulas piemērošanu konkrētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, ja tā konstatē, ka konkrētā gadījumā nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie atbrīvojumi, tomēr rada tādas sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, kurai ir visas noteikta ģeogrāfiskā tirgus pazīmes. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstu konkurences iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu var atsaukt šīs regulas piemērošanu konkrētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, ja tā konstatē, ka konkrētā gadījumā nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie atbrīvojumi, tomēr rada tādas sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu minētās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, kurai ir visas noteikta ģeogrāfiskā tirgus pazīmes.

| (22) | Nosakot, vai šīs regulas piemērošana jāatsauc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. pantu, īpaši svarīga ir ar konkurenci nesaderīga ietekme, ko var izraisīt kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības un/vai tajā iesaistīto sabiedrību saites ar citām apvienībām un/vai tajās iesaistītajām sabiedrībām, kas darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū, |
| --- | --- |

(22)

Nosakot, vai šīs regulas piemērošana jāatsauc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. pantu, īpaši svarīga ir ar konkurenci nesaderīga ietekme, ko var izraisīt kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienības un/vai tajā iesaistīto sabiedrību saites ar citām apvienībām un/vai tajās iesaistītajām sabiedrībām, kas darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

DEFINĪCIJAS

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “nolīgums” ir nolīgums, sabiedrību apvienības lēmums vai saskaņota darbība; |
| --- | --- |

1)

“nolīgums” ir nolīgums, sabiedrību apvienības lēmums vai saskaņota darbība;

| 2) | “iesaistītās sabiedrības” ir sabiedrības, kas ir nolīguma puses, un to attiecīgās saistītās sabiedrības; |
| --- | --- |

2)

“iesaistītās sabiedrības” ir sabiedrības, kas ir nolīguma puses, un to attiecīgās saistītās sabiedrības;

| 3) | “saistītās sabiedrības” ir:






  a) | sabiedrības, kurās kādai no nolīguma pusēm tieši vai netieši ir:






  i) | pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību vai |
| --- | --- | --- | --- |

3)

“saistītās sabiedrības” ir:

a)

sabiedrības, kurās kādai no nolīguma pusēm tieši vai netieši ir:

i)

pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību vai

| ii) | pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzraudzības padomes, direktoru padomes vai sabiedrības likumīgas pārstāvības institūciju locekļu, vai |
| --- | --- |

ii)

pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzraudzības padomes, direktoru padomes vai sabiedrības likumīgas pārstāvības institūciju locekļu, vai

| iii) | tiesības vadīt sabiedrības darījumus; |
| --- | --- |

iii)

tiesības vadīt sabiedrības darījumus;

| b) | sabiedrības, kurām attiecībā uz kādu no nolīguma pusēm tieši vai netieši ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības, kurām attiecībā uz kādu no nolīguma pusēm tieši vai netieši ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras;

| c) | sabiedrības, kurās b) apakšpunktā minētajai sabiedrībai tieši vai netieši ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; |
| --- | --- |

c)

sabiedrības, kurās b) apakšpunktā minētajai sabiedrībai tieši vai netieši ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras;

| d) | sabiedrības, kurās nolīguma pusei kopā ar vienu vai vairākām a), b) vai c) apakšpunktā minētajām sabiedrībām vai kurās divām vai vairākām pēdējām minētajām sabiedrībām kopīgi ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; |
| --- | --- |

d)

sabiedrības, kurās nolīguma pusei kopā ar vienu vai vairākām a), b) vai c) apakšpunktā minētajām sabiedrībām vai kurās divām vai vairākām pēdējām minētajām sabiedrībām kopīgi ir a) apakšpunktā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras;

| e) | sabiedrības, kurās a) apakšpunktā minētās tiesības vai pilnvaras kopīgi ir:






  i) | nolīguma pusēm vai to attiecīgām saistītajām sabiedrībām, kas ir minētas a) līdz d) apakšpunktā, vai |
| --- | --- | --- |

e)

sabiedrības, kurās a) apakšpunktā minētās tiesības vai pilnvaras kopīgi ir:

i)

nolīguma pusēm vai to attiecīgām saistītajām sabiedrībām, kas ir minētas a) līdz d) apakšpunktā, vai

| ii) | vienai vai vairākām nolīguma pusēm vai vienai vai vairākām to saistītajām sabiedrībām, kas ir minētas a) līdz d) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām pusēm; |
| --- | --- |

ii)

vienai vai vairākām nolīguma pusēm vai vienai vai vairākām to saistītajām sabiedrībām, kas ir minētas a) līdz d) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām pusēm;

| 4) | “kopapdrošināšanas apvienības” ir grupas, ko vai nu tieši, vai arī ar brokeru vai pilnvaroto pārstāvju palīdzību ir izveidojušas apdrošināšanas sabiedrības (izņemot ad hoc kopapdrošināšanas nolīgumus riska parakstīšanas tirgū, saskaņā ar kuriem galvenais apdrošinātājs sedz konkrēta riska noteiktu daļu, bet šā riska atlikušo daļu sedz citi apdrošinātāji, kurus pēc tam aicina segt šo atlikušo daļu) un kas:






  a) | piekrīt apdrošināt noteiktu riska kategoriju visu dalībnieku vārdā un uz visu dalībnieku atbildību; vai |
| --- | --- | --- |

4)

“kopapdrošināšanas apvienības” ir grupas, ko vai nu tieši, vai arī ar brokeru vai pilnvaroto pārstāvju palīdzību ir izveidojušas apdrošināšanas sabiedrības (izņemot ad hoc kopapdrošināšanas nolīgumus riska parakstīšanas tirgū, saskaņā ar kuriem galvenais apdrošinātājs sedz konkrēta riska noteiktu daļu, bet šā riska atlikušo daļu sedz citi apdrošinātāji, kurus pēc tam aicina segt šo atlikušo daļu) un kas:

a)

piekrīt apdrošināt noteiktu riska kategoriju visu dalībnieku vārdā un uz visu dalībnieku atbildību; vai

| b) | uztic vienai no apdrošināšanas sabiedrībām, kopīgam brokerim vai šim nolūkam izveidotai kopīgai struktūrai apdrošināt un pārvaldīt noteiktas riska kategorijas apdrošināšanu viņu vārdā; |
| --- | --- |

b)

uztic vienai no apdrošināšanas sabiedrībām, kopīgam brokerim vai šim nolūkam izveidotai kopīgai struktūrai apdrošināt un pārvaldīt noteiktas riska kategorijas apdrošināšanu viņu vārdā;

| 5) | “koppārapdrošināšanas apvienības” ir grupas, ko apdrošināšanas sabiedrības ir izveidojušas vai nu tieši, vai arī ar brokera vai pilnvaroto pārstāvju palīdzību, iespējams, ar vienas vai vairāku pārapdrošināšanas sabiedrību palīdzību (izņemot ad hoc koppārapdrošināšanas nolīgumus riska parakstīšanas tirgū, saskaņā ar kuriem galvenais apdrošinātājs sedz konkrēta riska noteiktu daļu, bet šā riska atlikušo daļu sedz citi apdrošinātāji, kurus pēc tam aicina segt šo atlikušo daļu), lai:






  a) | savstarpēji pārapdrošinātu daļu vai visas savas saistības attiecībā uz noteiktu riska kategoriju; |
| --- | --- | --- |

5)

“koppārapdrošināšanas apvienības” ir grupas, ko apdrošināšanas sabiedrības ir izveidojušas vai nu tieši, vai arī ar brokera vai pilnvaroto pārstāvju palīdzību, iespējams, ar vienas vai vairāku pārapdrošināšanas sabiedrību palīdzību (izņemot ad hoc koppārapdrošināšanas nolīgumus riska parakstīšanas tirgū, saskaņā ar kuriem galvenais apdrošinātājs sedz konkrēta riska noteiktu daļu, bet šā riska atlikušo daļu sedz citi apdrošinātāji, kurus pēc tam aicina segt šo atlikušo daļu), lai:

a)

savstarpēji pārapdrošinātu daļu vai visas savas saistības attiecībā uz noteiktu riska kategoriju;

| b) | vajadzības gadījumā pieņemtu tās pašas kategorijas risku pārapdrošināšanu visu dalībnieku vārdā; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā pieņemtu tās pašas kategorijas risku pārapdrošināšanu visu dalībnieku vārdā;

| 6) | “jauni riski” ir:






  a) | riski, kuri pirms tam nepastāvēja, un, lai tos apdrošinātu, ir jāizstrādā pilnīgi jauns apdrošināšanas produkts, kas nav saistīts ar jau esoša apdrošināšanas produkta paplašināšanu, uzlabošanu vai aizstāšanu; vai |
| --- | --- | --- |

6)

“jauni riski” ir:

a)

riski, kuri pirms tam nepastāvēja, un, lai tos apdrošinātu, ir jāizstrādā pilnīgi jauns apdrošināšanas produkts, kas nav saistīts ar jau esoša apdrošināšanas produkta paplašināšanu, uzlabošanu vai aizstāšanu; vai

| b) | izņēmuma gadījumos – tādi riski, kuru būtība, pamatojoties uz objektīvu analīzi, ir mainījusies tik lielā mērā, ka vairs nav iespējams iepriekš zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama šāda riska segšanai; |
| --- | --- |

b)

izņēmuma gadījumos – tādi riski, kuru būtība, pamatojoties uz objektīvu analīzi, ir mainījusies tik lielā mērā, ka vairs nav iespējams iepriekš zināt, cik liela parakstīšanas kapacitāte ir nepieciešama šāda riska segšanai;

| 7) | “komercprēmija” ir cena, ko maksā apdrošināšanas polises pircējs. |
| --- | --- |

7)

“komercprēmija” ir cena, ko maksā apdrošināšanas polises pircējs.

II   NODAĻA

KOPĪGI APKOPOJUMI, TABULAS UN PĒTĪJUMI

2. pants

Atbrīvojums

Atbilstoši Līguma 101. panta 3. punktam, un ievērojot šīs regulas noteikumus, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro nolīgumiem, kas ir noslēgti starp divām vai vairākām sabiedrībām apdrošināšanas nozarē attiecībā uz:

| a) | kopīgu tādas informācijas apkopošanu un izplatīšanu, kas nepieciešama:






  i) | lai veiktu noteikta pagātnes riska apdrošināšanas vidējo izmaksu aprēķinu (turpmāk “apkopojumi”); |
| --- | --- | --- |

a)

kopīgu tādas informācijas apkopošanu un izplatīšanu, kas nepieciešama:

i)

lai veiktu noteikta pagātnes riska apdrošināšanas vidējo izmaksu aprēķinu (turpmāk “apkopojumi”);

| ii) | lai sagatavotu mirstības tabulas un tabulas, kas parāda slimību, negadījumu un invaliditātes biežumu saistībā ar apdrošināšanu, kurā ir kapitalizācijas aspekts (turpmāk “tabulas”); |
| --- | --- |

ii)

lai sagatavotu mirstības tabulas un tabulas, kas parāda slimību, negadījumu un invaliditātes biežumu saistībā ar apdrošināšanu, kurā ir kapitalizācijas aspekts (turpmāk “tabulas”);

| b) | kopīgi veiktajiem pētījumiem par vispārēju ārēju apstākļu iespējamo ietekmi uz ieinteresētajām sabiedrībām, ja šo pētījumu priekšmets ir vai nu atlīdzības pieprasījumu biežums vai apjoms nākotnē attiecībā uz konkrētu risku vai riska kategoriju, vai arī dažādu ieguldījumu veidu ienesīgums (turpmāk “pētījumi”), un šādu pētījumu rezultātu izplatīšanu. |
| --- | --- |

b)

kopīgi veiktajiem pētījumiem par vispārēju ārēju apstākļu iespējamo ietekmi uz ieinteresētajām sabiedrībām, ja šo pētījumu priekšmets ir vai nu atlīdzības pieprasījumu biežums vai apjoms nākotnē attiecībā uz konkrētu risku vai riska kategoriju, vai arī dažādu ieguldījumu veidu ienesīgums (turpmāk “pētījumi”), un šādu pētījumu rezultātu izplatīšanu.

3. pants

Atbrīvojuma nosacījumi

1.   Regulas 2. panta a) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu piemēro ar nosacījumu, ka apkopojumi vai tabulas:

| a) | ir pamatoti uz datu apkopojumu, kas ir sadalīts pa vairākiem riska gadiem, kuri ir izvēlēti kā pārskata periods, kas attiecas uz pietiekami daudziem vienādiem vai salīdzināmiem riskiem, lai izveidotu pamatu, kuru var statistiski apstrādāt un no kura var iegūt skaitļus attiecībā uz sekojošo, cita starpā:






  i) | atlīdzības pieprasījumu skaitu minētajā periodā; |
| --- | --- | --- |

a)

ir pamatoti uz datu apkopojumu, kas ir sadalīts pa vairākiem riska gadiem, kuri ir izvēlēti kā pārskata periods, kas attiecas uz pietiekami daudziem vienādiem vai salīdzināmiem riskiem, lai izveidotu pamatu, kuru var statistiski apstrādāt un no kura var iegūt skaitļus attiecībā uz sekojošo, cita starpā:

i)

atlīdzības pieprasījumu skaitu minētajā periodā;

| ii) | atsevišķu risku skaitu, kas ir apdrošināti katrā riska gadā izvēlētajā pārskata periodā; |
| --- | --- |

ii)

atsevišķu risku skaitu, kas ir apdrošināti katrā riska gadā izvēlētajā pārskata periodā;

| iii) | kopīgajām izmaksātajām vai maksājamām summām attiecībā uz atlīdzības pieprasījumiem, kas radušies minētajā periodā; |
| --- | --- |

iii)

kopīgajām izmaksātajām vai maksājamām summām attiecībā uz atlīdzības pieprasījumiem, kas radušies minētajā periodā;

| iv) | kopīgo kapitāla apjomu, kas ir apdrošināts katrā izvēlētā pārskata perioda riska gadā; |
| --- | --- |

iv)

kopīgo kapitāla apjomu, kas ir apdrošināts katrā izvēlētā pārskata perioda riska gadā;

| b) | iekļauj tik sīku pieejamās statistikas sadalījumu, cik tas ir vajadzīgs aktuāraprēķiniem; |
| --- | --- |

b)

iekļauj tik sīku pieejamās statistikas sadalījumu, cik tas ir vajadzīgs aktuāraprēķiniem;

| c) | nekādā veidā neiekļauj neparedzētus izdevumus, ienākumus, kas gūti no rezervēm, administratīvās vai tirdzniecības izmaksas, fiskālās vai parafiskālās iemaksas, un neņem vērā ne ieņēmumus no ieguldījumiem, ne sagaidāmo peļņu. |
| --- | --- |

c)

nekādā veidā neiekļauj neparedzētus izdevumus, ienākumus, kas gūti no rezervēm, administratīvās vai tirdzniecības izmaksas, fiskālās vai parafiskālās iemaksas, un neņem vērā ne ieņēmumus no ieguldījumiem, ne sagaidāmo peļņu.

2.   Atbrīvojumus, kas noteikti 2. pantā, piemēro ar nosacījumu, ka apkopojumi, tabulas vai pētījumu rezultāti:

| a) | neidentificē attiecīgās apdrošināšanas sabiedrības vai apdrošinātos; |
| --- | --- |

a)

neidentificē attiecīgās apdrošināšanas sabiedrības vai apdrošinātos;

| b) | kad tie ir apkopoti un izplatīti, tie ietver paziņojumu, ka ir nesaistoši; |
| --- | --- |

b)

kad tie ir apkopoti un izplatīti, tie ietver paziņojumu, ka ir nesaistoši;

| c) | nesatur nekādas norādes uz komercprēmiju apmēru; |
| --- | --- |

c)

nesatur nekādas norādes uz komercprēmiju apmēru;

| d) | ar saprātīgiem, pieejamiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejami visām apdrošināšanas sabiedrībām, kas lūdz to kopiju, tostarp apdrošināšanas sabiedrībām, kuras nedarbojas tajā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū, uz kuru šie apkopojumi, tabulas vai pētījumu rezultāti attiecas; |
| --- | --- |

d)

ar saprātīgiem, pieejamiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejami visām apdrošināšanas sabiedrībām, kas lūdz to kopiju, tostarp apdrošināšanas sabiedrībām, kuras nedarbojas tajā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū, uz kuru šie apkopojumi, tabulas vai pētījumu rezultāti attiecas;

| e) | izņemot gadījumus, kuros neizpaušana ir objektīvi attaisnojama ar sabiedrības drošības apsvērumiem, ar saprātīgiem, pieejamiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejami patērētāju organizācijām vai klientu organizācijām, kas ar konkrētu un precīzu formulējumu lūdz piekļuvi tiem ar pienācīgi pamatotu iemeslu. |
| --- | --- |

e)

izņemot gadījumus, kuros neizpaušana ir objektīvi attaisnojama ar sabiedrības drošības apsvērumiem, ar saprātīgiem, pieejamiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejami patērētāju organizācijām vai klientu organizācijām, kas ar konkrētu un precīzu formulējumu lūdz piekļuvi tiem ar pienācīgi pamatotu iemeslu.

4. pants

Nolīgums, uz ko atbrīvojums neattiecas

Atbrīvojumus, kas noteikti 2. pantā, nepiemēro, ja iesaistītās sabiedrības savstarpēji apņemas vai uzliek pienākumu citām sabiedrībām neizmantot apkopojumus vai tabulas, kas atšķiras no tām, kuras minētas 2. panta a) apakšpunktā, vai neatkāpties no 2. panta b) apakšpunktā minēto pētījumu rezultātiem.

III   NODAĻA

NOTEIKTU RISKA VEIDU KOPĪGA APDROŠINĀŠANA

5. pants

Atbrīvojums

Atbilstoši Līguma 101. panta 3. punktam, un ievērojot šīs regulas noteikumus, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro nolīgumiem, kas noslēgti starp divām vai vairākām sabiedrībām apdrošināšanas nozarē attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību vai apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību apvienību izveidi un darbību, lai kopīgi apdrošinātu noteiktu risku kategoriju, izmantojot kopapdrošināšanu vai koppārapdrošināšanu.

6. pants

Atbrīvojuma un tirgus daļas sliekšņu piemērošana

1.   Attiecībā uz kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienībām, kas ir izveidotas, lai segtu tikai jaunus riskus, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu piemēro trīs gadus no apvienības pirmās izveides datuma, neatkarīgi no apvienības tirgus daļas.

2.   Attiecībā uz kopapdrošināšanas vai koppārapdrošināšanas apvienībām, kas neietilpst 1. punkta darbības jomā, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu piemēro, kamēr vien šī regula ir spēkā, ar nosacījumu, ka iesaistīto sabiedrību kopējā tirgus daļa nepārsniedz:

| a) | kopapdrošināšanas apvienību gadījumā – 20 % no jebkura konkrētā tirgus; |
| --- | --- |

a)

kopapdrošināšanas apvienību gadījumā – 20 % no jebkura konkrētā tirgus;

| b) | koppārapdrošināšanas apvienību gadījumā – 25 % no jebkura konkrētā tirgus. |
| --- | --- |

b)

koppārapdrošināšanas apvienību gadījumā – 25 % no jebkura konkrētā tirgus.

3.   Aprēķinot iesaistītās sabiedrības tirgus daļu konkrētajā tirgū, ņem vērā:

| a) | iesaistītās sabiedrības tirgus daļu attiecīgajā apvienībā; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās sabiedrības tirgus daļu attiecīgajā apvienībā;

| b) | iesaistītās sabiedrības tirgus daļu citā apvienībā, kura darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū kā attiecīgā apvienība un kurā iesaistītā sabiedrība ir dalībniece; un |
| --- | --- |

b)

iesaistītās sabiedrības tirgus daļu citā apvienībā, kura darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū kā attiecīgā apvienība un kurā iesaistītā sabiedrība ir dalībniece; un

| c) | iesaistītās sabiedrības tirgus daļu ārpus apvienībām tajā pašā konkrētajā tirgū, kurā darbojas attiecīgā apvienība. |
| --- | --- |

c)

iesaistītās sabiedrības tirgus daļu ārpus apvienībām tajā pašā konkrētajā tirgū, kurā darbojas attiecīgā apvienība.

4.   Lai piemērotu 2. punktā paredzētos tirgus daļas sliekšņus, piemēro šādus noteikumus:

| a) | tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz bruto ienākumiem no prēmijām; ja dati par bruto ienākumiem no prēmijām nav pieejami, attiecīgās sabiedrības tirgus daļas noteikšanai var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp sniegto apdrošināšanas segumu vai apdrošinātā riska vērtību; |
| --- | --- |

a)

tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz bruto ienākumiem no prēmijām; ja dati par bruto ienākumiem no prēmijām nav pieejami, attiecīgās sabiedrības tirgus daļas noteikšanai var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp sniegto apdrošināšanas segumu vai apdrošinātā riska vērtību;

| b) | tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem. |
| --- | --- |

b)

tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem.

5.   Ja 2. punkta a) apakšpunktā minētā tirgus daļa sākotnēji nepārsniedz 20 %, taču turpmāk pārsniedz šo apjomu, nepārsniedzot 25 %, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot divus turpmākos kalendāros gadus pēc gada, kad pirmoreiz tika pārsniegts 20 % slieksnis.

6.   Ja 2. punkta a) apakšpunktā minētā tirgus daļa sākotnēji nepārsniedz 20 %, taču turpmāk pārsniedz 25 %, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot vienu kalendāro gadu pēc gada, kad pirmoreiz tika pārsniegts 25 % slieksnis.

7.   Nosacījumus, kas minēti 5. un 6. punktā, nedrīkst apvienot tā, ka atbrīvojuma ilgums pārsniedz divus kalendāros gadus.

8.   Ja 2. punkta b) apakšpunktā minētā tirgus daļa sākotnēji nepārsniedz 25 %, taču turpmāk pārsniedz šo apjomu, nepārsniedzot 30 %, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot divus turpmākos kalendāros gadus pēc gada, kad pirmoreiz tika pārsniegts 25 % slieksnis.

9.   Ja 2. punkta b) apakšpunktā minētā tirgus daļa sākotnēji nepārsniedz 25 %, taču turpmāk pārsniedz 30 %, 5. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot vienu kalendāro gadu pēc gada, kad pirmoreiz tika pārsniegts 30 % slieksnis.

10.   Nosacījumus, kas minēti 8. un 9. punktā, nedrīkst apvienot tā, ka atbrīvojuma ilgums pārsniedz divus kalendāros gadus.

7. pants

Atbrīvojuma nosacījumi

Atbrīvojumu, kas paredzēts 5. pantā, piemēro ar nosacījumu, ka:

| a) | katrai iesaistītajai sabiedrībai, par to savlaicīgi paziņojot, ir tiesības izstāties no apvienības, nesaņemot par to nekādas sankcijas; |
| --- | --- |

a)

katrai iesaistītajai sabiedrībai, par to savlaicīgi paziņojot, ir tiesības izstāties no apvienības, nesaņemot par to nekādas sankcijas;

| b) | apvienības noteikumi nevienai apvienībā iesaistītajai sabiedrībai neuzliek par pienākumu apdrošināt vai pārapdrošināt ar apvienības starpniecību un nevienai apvienībā iesaistītajai sabiedrībai neliedz ārpus apvienības pilnībā vai daļēji apdrošināt vai pārapdrošināt jebkādu riska veidu, ko apdrošina šī apvienība; |
| --- | --- |

b)

apvienības noteikumi nevienai apvienībā iesaistītajai sabiedrībai neuzliek par pienākumu apdrošināt vai pārapdrošināt ar apvienības starpniecību un nevienai apvienībā iesaistītajai sabiedrībai neliedz ārpus apvienības pilnībā vai daļēji apdrošināt vai pārapdrošināt jebkādu riska veidu, ko apdrošina šī apvienība;

| c) | apvienības noteikumi neierobežo apvienības vai tajā iesaistītās sabiedrības, apdrošinot vai pārapdrošinot tikai tos riskus, kas atrodas kādā konkrētā Savienības ģeogrāfiskajā daļā; |
| --- | --- |

c)

apvienības noteikumi neierobežo apvienības vai tajā iesaistītās sabiedrības, apdrošinot vai pārapdrošinot tikai tos riskus, kas atrodas kādā konkrētā Savienības ģeogrāfiskajā daļā;

| d) | nolīgums neierobežo produkciju vai pārdošanu; |
| --- | --- |

d)

nolīgums neierobežo produkciju vai pārdošanu;

| e) | ar nolīgumu nesadala tirgus vai klientus; un |
| --- | --- |

e)

ar nolīgumu nesadala tirgus vai klientus; un

| f) | koppārapdrošināšanas apvienībā iesaistītās sabiedrības nevienojas par komercprēmijām, kuras tie iekasē par tiešo apdrošināšanu. |
| --- | --- |

f)

koppārapdrošināšanas apvienībā iesaistītās sabiedrības nevienojas par komercprēmijām, kuras tie iekasē par tiešo apdrošināšanu.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Pārejas posms

Līguma 101. panta 1. punktā noteikto aizliegumu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. septembrim nepiemēro attiecībā uz nolīgumiem, kuri jau ir spēkā 2010. gada 31. martā un kuras neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, kas paredzēti šajā regulā, bet atbilst Regulā (EK) Nr. 358/2003 paredzētajiem atbrīvojuma nosacījumiem.

9. pants

Spēkā esības termiņš

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. aprīlī.

Tā zaudē spēku 2017. gada 31. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 143, 7.6.1991., 1. lpp.

1

(2)  Sākot ar 2009. gada 1. decembri EK līguma 81. pants ir kļuvis attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pantu. Šie panti pēc būtības ir identiski. Šajā regulā atsauces uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pantu attiecīgajos gadījumos uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 81. pantu.

2

(3)  OV L 53, 28.2.2003., 8. lpp.

3

(4)  COM(2009) 138.

4

(5)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

5

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 268/2010

(2010. gada 29. marts),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvu 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (1), un jo īpaši tās 17. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2007/2/EK paredzēts, ka dalībvalstīm jānodrošina Kopienas iestādēm un struktūrām piekļuve telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar saskaņotiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2007/2/EK paredzēts, ka dalībvalstīm jānodrošina Kopienas iestādēm un struktūrām piekļuve telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar saskaņotiem nosacījumiem.

| (2) | Lai veidotu saskanīgu pieeju attiecībā uz piekļuves nodrošināšanu telpisko datu kopām un pakalpojumiem, šajā regulā ir jānosaka ievērojamo nosacījumu minimums. |
| --- | --- |

(2)

Lai veidotu saskanīgu pieeju attiecībā uz piekļuves nodrošināšanu telpisko datu kopām un pakalpojumiem, šajā regulā ir jānosaka ievērojamo nosacījumu minimums.

| (3) | Direktīvā 2007/2/EK ir pieļautas atkāpes no kopīgas izmantošanas saskaņā ar 17. panta 7. punktu. Tomēr pat tad, ja dalībvalstis šīs atkāpes piemēro, tām ir jābūt iespējai noteikt, kādi pasākumi, tostarp drošības pasākumi, ir jāveic Kopienas iestādēm un struktūrām, lai tām būtu atļauts piekļūt minētajām datu kopām un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2007/2/EK ir pieļautas atkāpes no kopīgas izmantošanas saskaņā ar 17. panta 7. punktu. Tomēr pat tad, ja dalībvalstis šīs atkāpes piemēro, tām ir jābūt iespējai noteikt, kādi pasākumi, tostarp drošības pasākumi, ir jāveic Kopienas iestādēm un struktūrām, lai tām būtu atļauts piekļūt minētajām datu kopām un pakalpojumiem.

| (4) | Visos nolīgumos, tostarp licences līgumos, līgumos, elektroniskajā korespondencē vai citās vienošanās par Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvi dalībvalstu un to publisko iestāžu telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar šo regulu izmanto Direktīvas 2007/2/EK 3. punktā noteikto terminoloģiju. |
| --- | --- |

(4)

Visos nolīgumos, tostarp licences līgumos, līgumos, elektroniskajā korespondencē vai citās vienošanās par Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvi dalībvalstu un to publisko iestāžu telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar šo regulu izmanto Direktīvas 2007/2/EK 3. punktā noteikto terminoloģiju.

| (5) | Lai Kopienas iestādes un struktūras varētu veikt savus publiskos uzdevumus un sekmēt Eiropas vides politikas īstenošanu, tām jābūt iespējai šīs datu kopas un pakalpojumus darīt pieejamus līgumslēdzējiem, kuri darbojas to vārdā. |
| --- | --- |

(5)

Lai Kopienas iestādes un struktūras varētu veikt savus publiskos uzdevumus un sekmēt Eiropas vides politikas īstenošanu, tām jābūt iespējai šīs datu kopas un pakalpojumus darīt pieejamus līgumslēdzējiem, kuri darbojas to vārdā.

| (6) | Visumā minēto vienošanos atbilstība šai regulai jānodrošina 18 mēnešu laikā pēc regulas stāšanās spēkā. Tomēr, tā kā spēkā var būt iepriekš noslēgtas vienošanās, ir jāparedz pārejas noteikumi. Tāpēc to vienošanos atbilstība šai regulai, kuras ir spēkā brīdī, kad spēkā stājas šī regula, ir jānodrošina, kad beidzas to spēkā esības termiņš vai kad tās atjauno, bet ne vēlāk kā trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Visumā minēto vienošanos atbilstība šai regulai jānodrošina 18 mēnešu laikā pēc regulas stāšanās spēkā. Tomēr, tā kā spēkā var būt iepriekš noslēgtas vienošanās, ir jāparedz pārejas noteikumi. Tāpēc to vienošanos atbilstība šai regulai, kuras ir spēkā brīdī, kad spēkā stājas šī regula, ir jānodrošina, kad beidzas to spēkā esības termiņš vai kad tās atjauno, bet ne vēlāk kā trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 22. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 22. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka saskaņotus nosacījumus piekļuvei telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 17. pantu.

2. pants

Piekļuves ierobežojumi

Pēc Kopienas iestādes vai struktūras pieprasījuma dalībvalstis pamato kopīgas izmantošanas ierobežojumus atbilstīgi Direktīvas 2007/2/EK 17. panta 7. punktam.

Dalībvalstis var noteikt, ar kādiem nosacījumiem tomēr var atļaut piekļuvi, kas ir ierobežota saskaņā ar 17. panta 7. punktu.

3. pants

Vienošanās

1.   Visas vienošanās par piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem ir pilnībā saderīgas ar šīs regulas prasībām.

2.   Visās vienošanās par piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem izmanto Direktīvas 2007/2/EK 3. pantā noteiktās definīcijas.

4. pants

Telpisko datu kopu un pakalpojumu izmantošana

1.   Kopienas iestādes vai struktūras telpisko datu kopas vai pakalpojumus var darīt pieejamus līgumslēdzējiem, kas darbojas šo iestāžu vai struktūru vārdā.

2.   Ja telpisko datu kopas vai pakalpojumi ir darīti pieejami saskaņā ar šā panta 1. punktu, Kopienas iestādes un struktūras dara visu iespējamo, lai nepieļautu telpisko datu kopu un pakalpojumu neatļautu izmantošanu.

3.   Ja telpisko datu kopas vai pakalpojumi ir darīti pieejami saskaņā ar šā panta 1. punktu, puse, kas tos saņēmusi, nedrīkst šo telpisko datu kopu vai pakalpojumu darīt pieejamu nevienai citai pusei bez sākotnējā datu vai pakalpojumu sniedzēja rakstveida atļaujas.

5. pants

Metadati

Nosacījumus, kas piemērojami Kopienas iestādēm un struktūrām saskaņā ar šo regulu, izsaka 8.1. metadatu elementā, kurš minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1205/2008 (2) pielikuma B daļā.

6. pants

Pārredzamība

1.   Ja Kopienas iestāde vai struktūra lūdz nodrošināt piekļuvi telpisko datu kopai vai pakalpojumam, dalībvalstis pēc pieprasījuma dara pieejamu novērtēšanai un izmantošanai arī informāciju par mehānismiem datu vākšanai, apstrādei, veidošanai, kvalitātes kontrolei un piekļuves iegūšanai telpisko datu kopām un pakalpojumiem, ja šāda papildu informācija ir pieejama un ir lietderīgi to izgūt un sniegt.

2.   Dalībvalstu piedāvājumos Kopienas iestādēm un struktūrām nodrošināt piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem pēc pieprasījuma iekļauj informāciju par maksas pamatojumu un vērā ņemtajiem faktoriem.

7. pants

Atbildes laiks

Dalībvalstis nodrošina piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem bez kavēšanās un ne vēlāk kā 20 dienu laikā kopš rakstiska pieprasījuma saņemšanas, ja vien dalībvalsts un Kopienas iestāde vai struktūra nevienojas citādi.

8. pants

Pārejas noteikumi

Dalībvalstis nodrošina vienošanos atbilstību šai regulai 18 mēnešu laikā pēc regulas stāšanās spēkā.

Ja dienā, kad spēkā stājas šī regula, ir spēkā vienošanās par telpisko datu kopu un pakalpojumu nodrošināšanu, dalībvalstis nodrošina šādu vienošanos atbilstību šai regulai, kad beidzas to spēkā esības termiņš vai kad tās atjauno, bet ne vēlāk kā trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 326, 4.12.2008., 12. lpp.

2

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 269/2010

(2010. gada 29. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 30. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 156,4 |
| JO | 64,0 |
| MA | 141,2 |
| TN | 160,3 |
| TR | 101,1 |
| ZZ | 124,6 |
| 0707 00 05 | JO | 75,8 |
| MA | 87,9 |
| TR | 126,5 |
| ZZ | 96,7 |
| 0709 90 70 | MA | 143,4 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 126,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,7 |
| IL | 56,3 |
| MA | 53,6 |
| TN | 47,0 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 53,8 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| IL | 91,6 |
| MA | 49,1 |
| TR | 68,9 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 69,1 |
| 0808 10 80 | AR | 80,9 |
| BR | 83,8 |
| CA | 100,2 |
| CL | 85,6 |
| CN | 76,2 |
| MK | 23,6 |
| US | 130,0 |
| ZA | 94,1 |
| ZZ | 84,3 |
| 0808 20 50 | AR | 75,5 |
| CL | 96,3 |
| CN | 35,0 |
| MX | 100,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 100,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

156,4

JO

64,0

MA

141,2

TN

160,3

TR

101,1

ZZ

124,6

0707 00 05

JO

75,8

MA

87,9

TR

126,5

ZZ

96,7

0709 90 70

MA

143,4

TR

108,5

ZZ

126,0

0805 10 20

EG

46,7

IL

56,3

MA

53,6

TN

47,0

TR

65,5

ZZ

53,8

0805 50 10

EG

66,4

IL

91,6

MA

49,1

TR

68,9

ZA

69,5

ZZ

69,1

0808 10 80

AR

80,9

BR

83,8

CA

100,2

CL

85,6

CN

76,2

MK

23,6

US

130,0

ZA

94,1

ZZ

84,3

0808 20 50

AR

75,5

CL

96,3

CN

35,0

MX

100,0

UY

106,8

ZA

100,8

ZZ

85,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 16. februāris),

ar ko publisko Ieteikumu 2010/190/ES nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība

(2010/181/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma Ieteikumu 2010/190/ES (1) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma Ieteikumu 2010/190/ES (1) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība.

| (2) | Minētā ieteikuma publiskošanai būtu jāveicina dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas koordinēšana, jāpalīdz panākt labāka izpratne starp ekonomikas dalībniekiem un jāveicina ieteikto pasākumu īstenošana, |
| --- | --- |

(2)

Minētā ieteikuma publiskošanai būtu jāveicina dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas koordinēšana, jāpalīdz panākt labāka izpratne starp ekonomikas dalībniekiem un jāveicina ieteikto pasākumu īstenošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ieteikumu 2010/190/ES nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 16. februārī.

Briselē, 2010. gada 16. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 65 lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/13

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 16. februāris),

ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

(2010/182/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu saistībā ar 136. pantu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 1. punktu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 1. punktu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.

| (3) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī pieņēma lēmumu, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 27. oktobris. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī pieņēma lēmumu, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 27. oktobris.

| (5) | Dati par faktisko un plānoto valsts budžeta deficītu un parādu, kurus Grieķija paziņoja 2009. gada aprīlī, tika ievērojami palielināti 2009. gada oktobra paziņojumā. Budžeta deficīta rādītājs par 2008. gadu pieauga līdz 73⁄4 % no IKP (no aprīlī paziņotajiem 5 % no IKP), un tika ziņots, ka savukārt parāda attiecība 2008. gada beigās sasniedza 99 % no IKP (salīdzinājumā ar aprīlī paziņotajiem 97,6 % no IKP). Saskaņā ar 15. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (2), Komisija (Eurostat) izteica vispārēju atrunu par Grieķijas paziņoto faktisko datu kvalitāti, jo ir “ievērojamas neskaidrības” par Grieķijas paziņotajiem skaitļiem. Komisijas (Eurostat) atruna par Grieķijas valdības finanšu statistiku vēl nav atsaukta, tāpēc Grieķijas valdības finanšu statistika šobrīd nav apstiprināta un tiek pārbaudīta papildus. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm un Grieķijas stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumu (turpmāk “2010. gada janvāra atjauninājums”) valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā sasniedzis 123⁄4 % no IKP salīdzinājumā ar mērķi 3,7 % no IKP, kas tika izvirzīts 2009. gada janvāra atjauninājumā. Pamatojoties uz oficiālajām prognozēm par reālā IKP pieaugumu 2010. gadā – 1⁄4 % apmērā, 2010. gadam noteikts budžeta mērķis 8,7 % no IKP, kas ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Dati par faktisko un plānoto valsts budžeta deficītu un parādu, kurus Grieķija paziņoja 2009. gada aprīlī, tika ievērojami palielināti 2009. gada oktobra paziņojumā. Budžeta deficīta rādītājs par 2008. gadu pieauga līdz 73⁄4 % no IKP (no aprīlī paziņotajiem 5 % no IKP), un tika ziņots, ka savukārt parāda attiecība 2008. gada beigās sasniedza 99 % no IKP (salīdzinājumā ar aprīlī paziņotajiem 97,6 % no IKP). Saskaņā ar 15. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (2), Komisija (Eurostat) izteica vispārēju atrunu par Grieķijas paziņoto faktisko datu kvalitāti, jo ir “ievērojamas neskaidrības” par Grieķijas paziņotajiem skaitļiem. Komisijas (Eurostat) atruna par Grieķijas valdības finanšu statistiku vēl nav atsaukta, tāpēc Grieķijas valdības finanšu statistika šobrīd nav apstiprināta un tiek pārbaudīta papildus. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm un Grieķijas stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumu (turpmāk “2010. gada janvāra atjauninājums”) valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā sasniedzis 123⁄4 % no IKP salīdzinājumā ar mērķi 3,7 % no IKP, kas tika izvirzīts 2009. gada janvāra atjauninājumā. Pamatojoties uz oficiālajām prognozēm par reālā IKP pieaugumu 2010. gadā – 1⁄4 % apmērā, 2010. gadam noteikts budžeta mērķis 8,7 % no IKP, kas ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP.

| (6) | Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu nolēma, ka Grieķija nav veikusi efektīvu rīcību, reaģējot uz Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumu (turpmāk “Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums”). |
| --- | --- |

(6)

Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu nolēma, ka Grieķija nav veikusi efektīvu rīcību, reaģējot uz Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumu (turpmāk “Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums”).

| (7) | Eiropadome 2010. gada 11. februārī apsvēra finanšu situāciju Grieķijā, atbalstīja Grieķijas valdības centienus un apņemšanos veikt visu nepieciešamo, tostarp papildu pasākumu pieņemšanu, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti augstie mērķi, kas noteikti stabilitātes programmā, un pieprasīja, lai Grieķija īstenotu visus pasākumus stingrā un noteiktā veidā ar nolūku fiskālā deficīta koeficientu 2010. gada IKP efektīvi samazināt par 4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2010. gada 11. februārī apsvēra finanšu situāciju Grieķijā, atbalstīja Grieķijas valdības centienus un apņemšanos veikt visu nepieciešamo, tostarp papildu pasākumu pieņemšanu, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti augstie mērķi, kas noteikti stabilitātes programmā, un pieprasīja, lai Grieķija īstenotu visus pasākumus stingrā un noteiktā veidā ar nolūku fiskālā deficīta koeficientu 2010. gada IKP efektīvi samazināt par 4 procentu punktiem.

| (8) | Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu, ja dalībvalsts arī turpmāk neīsteno Padomes ieteikumus, Padome var pieņemt lēmumu pieprasīt, lai dalībvalsts noteiktā termiņā veiktu deficīta samazināšanas pasākumus. Tā nav pirmā reize, kad Padome nolemj iesniegt Grieķijai pieprasījumu saskaņā ar 126. panta 9. punktu. Padome 2005. gada 17. februārī pieņēma lēmumu, ar kuru Grieķijai saskaņā ar EKL 104. panta 9. punktu pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu, ja dalībvalsts arī turpmāk neīsteno Padomes ieteikumus, Padome var pieņemt lēmumu pieprasīt, lai dalībvalsts noteiktā termiņā veiktu deficīta samazināšanas pasākumus. Tā nav pirmā reize, kad Padome nolemj iesniegt Grieķijai pieprasījumu saskaņā ar 126. panta 9. punktu. Padome 2005. gada 17. februārī pieņēma lēmumu, ar kuru Grieķijai saskaņā ar EKL 104. panta 9. punktu pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (9) | Nosakot pieprasījuma saturu, tostarp pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu, saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu būtu jāņem vērā turpmāk norādītie faktori. Pirmkārt, 2009. gadam aplēstais budžeta deficīts izrādījās ievērojami lielāks, nekā bija gaidāms laikā, kad tika pieņemts Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums, un izdevumu novirzes un ieņēmumu nepietiekamība vairāk nekā izlīdzina 2009. gadā īstenoto budžeta konsolidācijas pasākumu ietekmi. Kopējā korekcija, kas vajadzīga pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, pārsniedz 93⁄4 procentu punktus no IKP. Otrkārt, nominālā budžeta korekcija, kas paredzēta 2010. gada janvāra atjauninājumā, veido 4 procentu punktus no IKP, un saskaņā ar Grieķijas iestāžu apgalvojumu divas trešdaļas no tās ir pastāvīgu pasākumu rezultāts. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot pieprasījuma saturu, tostarp pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu, saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu būtu jāņem vērā turpmāk norādītie faktori. Pirmkārt, 2009. gadam aplēstais budžeta deficīts izrādījās ievērojami lielāks, nekā bija gaidāms laikā, kad tika pieņemts Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums, un izdevumu novirzes un ieņēmumu nepietiekamība vairāk nekā izlīdzina 2009. gadā īstenoto budžeta konsolidācijas pasākumu ietekmi. Kopējā korekcija, kas vajadzīga pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, pārsniedz 93⁄4 procentu punktus no IKP. Otrkārt, nominālā budžeta korekcija, kas paredzēta 2010. gada janvāra atjauninājumā, veido 4 procentu punktus no IKP, un saskaņā ar Grieķijas iestāžu apgalvojumu divas trešdaļas no tās ir pastāvīgu pasākumu rezultāts.

| (10) | Ņemot vērā šos faktorus, šķiet, ka termiņš, kas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai Grieķijā bija noteikts Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumā, saskaņā ar 2010. gada janvāra atjauninājumu nepieciešamās konsolidācijas apmēra dēļ jāpagarina par diviem gadiem līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šos faktorus, šķiet, ka termiņš, kas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai Grieķijā bija noteikts Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumā, saskaņā ar 2010. gada janvāra atjauninājumu nepieciešamās konsolidācijas apmēra dēļ jāpagarina par diviem gadiem līdz 2012. gadam.

| (11) | Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma Ieteikumu Grieķijai (3) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība (turpmāk “Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikums”). |
| --- | --- |

(11)

Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma Ieteikumu Grieķijai (3) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība (turpmāk “Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikums”).

| (12) | Pamatojoties uz reālā IKP pieauguma rādītājiem – 1⁄4 % un 3⁄4 % apmērā, kas Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē aplēsti attiecīgi 2010. un 2011. gadam, un ņemot vērā riskus, kas apdraud budžeta perspektīvu, 2010. gada budžeta strikta īstenošana būs sevišķi svarīga, lai uzsāktu valsts kontu virzību uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2012. gadam. Konkrētu pastāvīgu pasākumu pieņemšana 2011. un 2012. gadā būs vajadzīga, lai valsts budžeta deficīts nepārsniegtu 5,6 % no IKP 2011. gadā un 2,8 % – 2012. gadā. Lai īstenotu šādu budžeta deficīta samazināšanu, fiskālajiem pasākumiem strukturālā izteiksmē jāveido vismaz 31⁄2 % no IKP 2010. gadā un 2011. gadā un 21⁄2 % no IKP 2012. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz reālā IKP pieauguma rādītājiem – 1⁄4 % un 3⁄4 % apmērā, kas Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē aplēsti attiecīgi 2010. un 2011. gadam, un ņemot vērā riskus, kas apdraud budžeta perspektīvu, 2010. gada budžeta strikta īstenošana būs sevišķi svarīga, lai uzsāktu valsts kontu virzību uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2012. gadam. Konkrētu pastāvīgu pasākumu pieņemšana 2011. un 2012. gadā būs vajadzīga, lai valsts budžeta deficīts nepārsniegtu 5,6 % no IKP 2011. gadā un 2,8 % – 2012. gadā. Lai īstenotu šādu budžeta deficīta samazināšanu, fiskālajiem pasākumiem strukturālā izteiksmē jāveido vismaz 31⁄2 % no IKP 2010. gadā un 2011. gadā un 21⁄2 % no IKP 2012. gadā.

| (13) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai jāveic vairāki konkrēti valsts izdevumu samazināšanas pasākumi (tostarp jo īpaši algu un sociālo maksājumu izdevumu un valsts sektorā nodarbināto skaita samazināšana) un jāpanāk ieņēmumu pieaugums (tostarp jo īpaši jāveic nodokļu sistēmas reforma, jāpaaugstina akcīzes un nekustamā īpašuma nodokļi), kā arī jāīsteno vairāki Grieķijas fiskālās sistēmas uzlabojumi (piemēram, vidēja termiņa budžeta izstrāde, fiskālo noteikumu pieņemšana un vairākas iestāžu izmaiņas). Grieķijas iestādes pašas šos pasākumus jau ieskicējušas 2010. gada janvāra atjauninājumā. Nepārprotami būtu jāpieprasa visu nepieciešamo pasākumu pilnīga īstenošana noteiktos termiņos, jo tas šķiet obligāti nepieciešams Grieķijas valsts finanšu stāvokļa uzlabošanai ticamā un ilgtspējīgā veidā. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar plānoto fiskālās konsolidācijas plānu, Grieķijai, kā paziņots stabilitātes programmā, jābūt gatavai pēc vajadzības pieņemt un īstenot papildu pasākumus, lai nodrošinātu korekcijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(13)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai jāveic vairāki konkrēti valsts izdevumu samazināšanas pasākumi (tostarp jo īpaši algu un sociālo maksājumu izdevumu un valsts sektorā nodarbināto skaita samazināšana) un jāpanāk ieņēmumu pieaugums (tostarp jo īpaši jāveic nodokļu sistēmas reforma, jāpaaugstina akcīzes un nekustamā īpašuma nodokļi), kā arī jāīsteno vairāki Grieķijas fiskālās sistēmas uzlabojumi (piemēram, vidēja termiņa budžeta izstrāde, fiskālo noteikumu pieņemšana un vairākas iestāžu izmaiņas). Grieķijas iestādes pašas šos pasākumus jau ieskicējušas 2010. gada janvāra atjauninājumā. Nepārprotami būtu jāpieprasa visu nepieciešamo pasākumu pilnīga īstenošana noteiktos termiņos, jo tas šķiet obligāti nepieciešams Grieķijas valsts finanšu stāvokļa uzlabošanai ticamā un ilgtspējīgā veidā. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar plānoto fiskālās konsolidācijas plānu, Grieķijai, kā paziņots stabilitātes programmā, jābūt gatavai pēc vajadzības pieņemt un īstenot papildu pasākumus, lai nodrošinātu korekcijas īstenošanu.

| (14) | Ņemot vērā nopietnos un atkārtotos trūkumus, kas atklāti Grieķijas fiskālās statistikas kompilēšanā, un lai nodrošinātu Grieķijas valsts finanšu stāvokļa atbilstīgu uzraudzību, jāturpina darbs, lai uzlabotu vispārējo valsts datu vākšanu un apstrādi, kā tas tiek prasīts saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu, jo īpaši stiprinot mehānismus, kas nodrošina šo datu ātru un precīzu ieguvi. Šis darbs ietver valsts finanšu statistikas kompilēšanu katru gadu un katru ceturksni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 (4), (EK) Nr. 264/2000 (5), (EK) Nr. 1221/2002 (6), (EK) Nr. 501/2004 (7), (EK) Nr. 1222/2004 (8), (EK) Nr. 1161/2005 (9) un (EK) Nr. 479/2009, kā arī valsts budžeta izpildes datu publicēšanu katru mēnesi un ātri pieejamus finanšu datus par sociālo nodrošinājumu, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu. Tomēr, ņemot vērā to, ka precīzas un ticamas fiskālās statistikas apkopošanai vajadzīgās administratīvās izmaiņas var prasīt laiku, svarīgi ir regulāri uzraudzīt valsts parāda apmēra izmaiņas un izvirzīt politikas mērķus attiecībā uz budžeta deficītu un parāda apmēra izmaiņām. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā nopietnos un atkārtotos trūkumus, kas atklāti Grieķijas fiskālās statistikas kompilēšanā, un lai nodrošinātu Grieķijas valsts finanšu stāvokļa atbilstīgu uzraudzību, jāturpina darbs, lai uzlabotu vispārējo valsts datu vākšanu un apstrādi, kā tas tiek prasīts saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu, jo īpaši stiprinot mehānismus, kas nodrošina šo datu ātru un precīzu ieguvi. Šis darbs ietver valsts finanšu statistikas kompilēšanu katru gadu un katru ceturksni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 (4), (EK) Nr. 264/2000 (5), (EK) Nr. 1221/2002 (6), (EK) Nr. 501/2004 (7), (EK) Nr. 1222/2004 (8), (EK) Nr. 1161/2005 (9) un (EK) Nr. 479/2009, kā arī valsts budžeta izpildes datu publicēšanu katru mēnesi un ātri pieejamus finanšu datus par sociālo nodrošinājumu, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu. Tomēr, ņemot vērā to, ka precīzas un ticamas fiskālās statistikas apkopošanai vajadzīgās administratīvās izmaiņas var prasīt laiku, svarīgi ir regulāri uzraudzīt valsts parāda apmēra izmaiņas un izvirzīt politikas mērķus attiecībā uz budžeta deficītu un parāda apmēra izmaiņām.

| (15) | Aplēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gada beigās ir pārsniedzis 113 % no IKP. Šāda parāda attiecība pret IKP ir viena no augstākajām Savienībā un krietni pārsniedz LESD noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Apvienojumā ar norisēm tirgū un no tām izrietošo riska pārvērtēšanu šis faktors ne tikai sadārdzina jebkādas parāda vērtspapīru papildu emisijas finansēšanu, bet arī palielina pašreizējā valsts parāda refinansēšanas izmaksas. Turklāt parāda līmeņa izmaiņas ievērojami ietekmējuši citi faktori, ne tikai neto aizņēmumi. Grieķijai jāveic turpmāki pasākumi šo faktoru kontrolei, lai pietiekami strauji samazinātu parāda attiecību atbilstīgi valsts bilances un nominālā IKP pieauguma prognozēm. Valsts kopējā parāda nominālā līmeņa ikgadējām izmaiņām no 2010. līdz 2012. gadam būtu jāatbilst budžeta deficīta mērķiem un kopējai krājumu plūsmas korekcijai – 1⁄4 % apmērā no IKP katru gadu 2010., 2011. un 2012. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Aplēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gada beigās ir pārsniedzis 113 % no IKP. Šāda parāda attiecība pret IKP ir viena no augstākajām Savienībā un krietni pārsniedz LESD noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Apvienojumā ar norisēm tirgū un no tām izrietošo riska pārvērtēšanu šis faktors ne tikai sadārdzina jebkādas parāda vērtspapīru papildu emisijas finansēšanu, bet arī palielina pašreizējā valsts parāda refinansēšanas izmaksas. Turklāt parāda līmeņa izmaiņas ievērojami ietekmējuši citi faktori, ne tikai neto aizņēmumi. Grieķijai jāveic turpmāki pasākumi šo faktoru kontrolei, lai pietiekami strauji samazinātu parāda attiecību atbilstīgi valsts bilances un nominālā IKP pieauguma prognozēm. Valsts kopējā parāda nominālā līmeņa ikgadējām izmaiņām no 2010. līdz 2012. gadam būtu jāatbilst budžeta deficīta mērķiem un kopējai krājumu plūsmas korekcijai – 1⁄4 % apmērā no IKP katru gadu 2010., 2011. un 2012. gadā.

| (16) | Grieķijai līdz 2010. gada 16. martam būtu jāiesniedz ziņojums, kurā izklāstīti pasākumi, kas īstenojami 2010. gada budžeta mērķu sasniegšanai, un šo pasākumu īstenošanas grafiks. Grieķijai būtu arī jāsniedz regulāri ziņojumi Padomei un Komisijai, kuros izklāstīts, kā noris šajā lēmumā noteikto pasākumu īstenošana. Ņemot vērā fiskālās situācijas smagumu Grieķijā, šie ziņojumi, sākot ar 2010. gada 15. maiju, būtu jāiesniedz regulāri un jāpublisko. Konkrēti, šajos ziņojumos būtu jāraksturo pasākumi, kas 2010. gadā īstenoti un īstenojami valsts finanšu konsolidēšanai un to ilgtermiņa ilgtspējības uzlabošanai. Ņemot vērā mijiedarbību starp fiskālo konsolidāciju un nepieciešamību īstenot strukturālas reformas un uzlabot konkurētspēju, Grieķijai šajos ziņojumos būtu jāietver arī pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu. Turklāt šajos ziņojumos būtu jāietver arī informācija par valsts budžeta izpildi katru mēnesi, sociālā nodrošinājuma un pašvaldību budžeta īstenošanu, parāda vērtspapīru emisiju, nodarbinātības tendencēm valsts sektorā, neapmaksātajiem izdevumiem un vismaz reizi gadā – par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos. Ņemot vērā mijiedarbību starp fiskālo konsolidāciju un nepieciešamību īstenot strukturālas reformas un uzlabot konkurētspēju, Padome ir aicinājusi Grieķiju šajā lēmumā noteikto ceturkšņa ziņojumu kontekstā ziņot par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu. Komisija un Padome ziņojumus izskatīs, lai novērtētu sasniegto virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. |
| --- | --- |

(16)

Grieķijai līdz 2010. gada 16. martam būtu jāiesniedz ziņojums, kurā izklāstīti pasākumi, kas īstenojami 2010. gada budžeta mērķu sasniegšanai, un šo pasākumu īstenošanas grafiks. Grieķijai būtu arī jāsniedz regulāri ziņojumi Padomei un Komisijai, kuros izklāstīts, kā noris šajā lēmumā noteikto pasākumu īstenošana. Ņemot vērā fiskālās situācijas smagumu Grieķijā, šie ziņojumi, sākot ar 2010. gada 15. maiju, būtu jāiesniedz regulāri un jāpublisko. Konkrēti, šajos ziņojumos būtu jāraksturo pasākumi, kas 2010. gadā īstenoti un īstenojami valsts finanšu konsolidēšanai un to ilgtermiņa ilgtspējības uzlabošanai. Ņemot vērā mijiedarbību starp fiskālo konsolidāciju un nepieciešamību īstenot strukturālas reformas un uzlabot konkurētspēju, Grieķijai šajos ziņojumos būtu jāietver arī pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu. Turklāt šajos ziņojumos būtu jāietver arī informācija par valsts budžeta izpildi katru mēnesi, sociālā nodrošinājuma un pašvaldību budžeta īstenošanu, parāda vērtspapīru emisiju, nodarbinātības tendencēm valsts sektorā, neapmaksātajiem izdevumiem un vismaz reizi gadā – par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos. Ņemot vērā mijiedarbību starp fiskālo konsolidāciju un nepieciešamību īstenot strukturālas reformas un uzlabot konkurētspēju, Padome ir aicinājusi Grieķiju šajā lēmumā noteikto ceturkšņa ziņojumu kontekstā ziņot par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu. Komisija un Padome ziņojumus izskatīs, lai novērtētu sasniegto virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.

| (17) | Ar Eiropas Savienības valdību vadītāju 2010. gada 11. februāra paziņojumu Komisija tika aicināta cieši sekot šā lēmuma īstenošanai saziņā ar ECB un ierosināt nepieciešamos papildu pasākumus. |
| --- | --- |

(17)

Ar Eiropas Savienības valdību vadītāju 2010. gada 11. februāra paziņojumu Komisija tika aicināta cieši sekot šā lēmuma īstenošanai saziņā ar ECB un ierosināt nepieciešamos papildu pasākumus.

| (18) | Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas Grieķija pieņems nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas drīzāk tiek sasniegts vidēja termiņa mērķis (VTM) sabalansēt budžetu strukturālā izteiksmē. Šajā nolūkā Grieķijas iestādēm arī turpmāk būtu jāīsteno pastāvīgi pasākumi kārtējo primāro izdevumu kontrolei, jo īpaši pievēršot uzmanību algu izdevumiem, sociālajiem maksājumiem, pabalstiem un citiem maksājumiem. Turklāt Grieķijai būtu jānodrošina, ka fiskālā konsolidācija veicina arī valsts finanšu kvalitātes uzlabošanos un ekonomikas konkurētspējas atjaunošanos visaptverošas reformu programmas īstenošanas gaitā, vienlaikus ātri īstenojot nodokļu administrēšanas turpmāko reformu politiku. Ņemot vērā aizvien pieaugošo parāda līmeni un ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu paredzamo palielināšanos, Grieķijas iestādēm būtu jāturpina uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, |
| --- | --- |

(18)

Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas Grieķija pieņems nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas drīzāk tiek sasniegts vidēja termiņa mērķis (VTM) sabalansēt budžetu strukturālā izteiksmē. Šajā nolūkā Grieķijas iestādēm arī turpmāk būtu jāīsteno pastāvīgi pasākumi kārtējo primāro izdevumu kontrolei, jo īpaši pievēršot uzmanību algu izdevumiem, sociālajiem maksājumiem, pabalstiem un citiem maksājumiem. Turklāt Grieķijai būtu jānodrošina, ka fiskālā konsolidācija veicina arī valsts finanšu kvalitātes uzlabošanos un ekonomikas konkurētspējas atjaunošanos visaptverošas reformu programmas īstenošanas gaitā, vienlaikus ātri īstenojot nodokļu administrēšanas turpmāko reformu politiku. Ņemot vērā aizvien pieaugošo parāda līmeni un ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu paredzamo palielināšanos, Grieķijas iestādēm būtu jāturpina uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Grieķija pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2012. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu.

2.   Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas norise ietver ikgadēju strukturālu korekciju vismaz 31⁄2 procentu punktu apmērā no IKP 2010. un 2011. gadā un vismaz 21⁄2 procentu punktu apmērā no IKP 2012. gadā.

3.   Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts kopbudžeta deficīts nepārsniegtu EUR 21 270 miljonus 2010. gadā, EUR 14 170 miljonus 2011. gadā un EUR 7 360 miljonus 2012. gadā.

4.   Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 21 760 miljonus 2010. gadā, EUR 14 680 miljonus 2011. gadā un EUR 7 880 miljonus 2012. gadā.

5.   Deficīta samazināšana būtu jāpaātrina, ja ekonomiskie vai budžeta apstākļi izrādītos labāki, nekā šobrīd tiek sagaidīts.

2. pants

Lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un nodrošinātu korekcijas norisi, Grieķija īsteno vairākus fiskālās konsolidācijas pasākumus, tostarp stabilitātes programmā izklāstītos, un jo īpaši turpmāk norādītos pasākumus.

A.   STEIDZAMI FISKĀLI PASĀKUMI, KAS VEICAMI LĪDZ 2010. GADA 15. MAIJAM

Kā izklāstīts stabilitātes programmā un, ietverot fiskālos pasākumus, kas paziņoti 2010. gada 2. februārī, Grieķija veic turpmāk norādītos pasākumus.

Izdevumi

| a) | kamēr notiek apropriāciju pārdale starp iestādēm un racionalizējamo programmu izdevumu apzināšana, pārvieto uz ārkārtas rezervi 10 % no budžeta apropriācijām (izņemot algas un pensijas), kas valsts iestādēm paredzētas 2010. gada budžetā, tādējādi ļaujot panākt ievērojamu un pastāvīgu izdevumu samazinājumu; |
| --- | --- |

a)

kamēr notiek apropriāciju pārdale starp iestādēm un racionalizējamo programmu izdevumu apzināšana, pārvieto uz ārkārtas rezervi 10 % no budžeta apropriācijām (izņemot algas un pensijas), kas valsts iestādēm paredzētas 2010. gada budžetā, tādējādi ļaujot panākt ievērojamu un pastāvīgu izdevumu samazinājumu;

| b) | samazina algu izdevumus, tostarp iesaldējot nominālās algas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs) un darbinieku skaitu; 2010. gadā nepieņem jaunus darbiniekus un atceļ vakances vispārējā valsts sektorā, tostarp pagaidu līgumus, jo īpaši neaizvieto ierēdņus, kuri pensionējas; |
| --- | --- |

b)

samazina algu izdevumus, tostarp iesaldējot nominālās algas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs) un darbinieku skaitu; 2010. gadā nepieņem jaunus darbiniekus un atceļ vakances vispārējā valsts sektorā, tostarp pagaidu līgumus, jo īpaši neaizvieto ierēdņus, kuri pensionējas;

| c) | samazina īpašos pabalstus, kurus valsts iestādēs maksā ierēdņiem (tostarp no ārpusbudžeta kontiem), tādējādi samazinot atalgojuma kopapjomu vispārējā valsts sektorā, veicot to kā pirmo soli algu sistēmas uzlabošanā un atalgojuma sistēmas racionalizēšanā valsts sektorā; |
| --- | --- |

c)

samazina īpašos pabalstus, kurus valsts iestādēs maksā ierēdņiem (tostarp no ārpusbudžeta kontiem), tādējādi samazinot atalgojuma kopapjomu vispārējā valsts sektorā, veicot to kā pirmo soli algu sistēmas uzlabošanā un atalgojuma sistēmas racionalizēšanā valsts sektorā;

| d) | pieņem nominālus sociālā nodrošinājuma maksājumu samazinājumus, tostarp veicot pasākumus pabalstu un pabalsta tiesību indeksācijas ierobežošanai; |
| --- | --- |

d)

pieņem nominālus sociālā nodrošinājuma maksājumu samazinājumus, tostarp veicot pasākumus pabalstu un pabalsta tiesību indeksācijas ierobežošanai;

Ieņēmumi

| e) | ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;

| f) | atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, tostarp ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem; |
| --- | --- |

f)

atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, tostarp ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem;

| g) | ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām; |
| --- | --- |

g)

ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām;

| h) | ievieš pastāvīgas nodevas ēkām un palielina nekustamā īpašuma nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm; |
| --- | --- |

h)

ievieš pastāvīgas nodevas ēkām un palielina nekustamā īpašuma nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm;

| i) | palielina tabakas izstrādājumu, alkoholisko dzērienu un degvielas akcīzes nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm; |
| --- | --- |

i)

palielina tabakas izstrādājumu, alkoholisko dzērienu un degvielas akcīzes nodokļa likmes salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembrī spēkā esošajām likmēm;

| j) | sīki izklāsta un līdz 2010. gada marta beigām īsteno pašreiz plānotās nodokļu sistēmas reformas, vienlaikus izmantojot iespējamos efektivitātes ieguvumus budžeta deficīta turpmākai samazināšanai. |
| --- | --- |

j)

sīki izklāsta un līdz 2010. gada marta beigām īsteno pašreiz plānotās nodokļu sistēmas reformas, vienlaikus izmantojot iespējamos efektivitātes ieguvumus budžeta deficīta turpmākai samazināšanai.

B.   PAPILDU PASĀKUMI 2010. GADA BUDŽETA MĒRĶU NODROŠINĀŠANAI

| a) | Ņemot vērā to, ka vairāki riski, kas saistīti ar 1. panta 3. un 4. punktā noteiktajiem budžeta deficīta un parāda maksimālajiem ierobežojumiem, ir īstenojušies, Grieķija dara zināmus – paziņojumā, kas jāsniedz 2010. gada 16. martā – papildu pasākumus tiem, kas paredzēti 2. panta A. sadaļā, lai nodrošinātu, ka 2010. gada mērķis attiecībā uz budžetu tiek sasniegts. Papildu pasākumi būtu jāvērš uz izdevumu samazināšanu (piemēram, vēl vairāk samazinot tekošos un kapitālizdevumus, tostarp atceļot budžeta apropriācijas neparedzēto izdevumu rezervei), bet tie ietvert arī ieņēmumu palielināšanas pasākumus (piemēram, palielinot PVN ieņēmumus, nosakot akcīzes nodokli luksusa precēm, tostarp personīgajiem automobiļiem, vēl vairāk palielinot akcīzes nodokli enerģētikas produktiem). Pirmais novērtējums šajā sakarā tiks veikts, sniedzot pirmo ziņojumu 2010. gada 16. martā. |
| --- | --- |

a)

Ņemot vērā to, ka vairāki riski, kas saistīti ar 1. panta 3. un 4. punktā noteiktajiem budžeta deficīta un parāda maksimālajiem ierobežojumiem, ir īstenojušies, Grieķija dara zināmus – paziņojumā, kas jāsniedz 2010. gada 16. martā – papildu pasākumus tiem, kas paredzēti 2. panta A. sadaļā, lai nodrošinātu, ka 2010. gada mērķis attiecībā uz budžetu tiek sasniegts. Papildu pasākumi būtu jāvērš uz izdevumu samazināšanu (piemēram, vēl vairāk samazinot tekošos un kapitālizdevumus, tostarp atceļot budžeta apropriācijas neparedzēto izdevumu rezervei), bet tie ietvert arī ieņēmumu palielināšanas pasākumus (piemēram, palielinot PVN ieņēmumus, nosakot akcīzes nodokli luksusa precēm, tostarp personīgajiem automobiļiem, vēl vairāk palielinot akcīzes nodokli enerģētikas produktiem). Pirmais novērtējums šajā sakarā tiks veikts, sniedzot pirmo ziņojumu 2010. gada 16. martā.

C.   CITI PASĀKUMI, KAS JĀPIEŅEM LĪDZ 2010. GADA BEIGĀM

Izdevumi

| a) | Grieķija pieņem vajadzīgās reformas, lai sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu ievērojami mazinātu, īstenojot veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu, kas koleģiālas novērtēšanas procesā jāapstiprina Ekonomikas politikas komitejai, konkrēti, pieņem parametrisku pensiju sistēmas reformu, kam būtu jānodrošina, ka pensiju sistēma, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, ir finansiāli ilgtspējīga; šādā nolūkā reformā būtu jāietver pensiju galīgā ierobežojuma pazemināšana, likumīgā pensionēšanās vecuma pakāpeniska palielināšana gan sievietēm, gan vīriešiem un pensijas aprēķināšanas formulas izmaiņas, lai labāk atspoguļotu personas darba mūža laikā veiktās iemaksas, uzlabotu taisnīgumu paaudžu starpā un racionalizētu īpašo pabalstu sistēmu mazām pensijām; |
| --- | --- |

a)

Grieķija pieņem vajadzīgās reformas, lai sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu ievērojami mazinātu, īstenojot veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu, kas koleģiālas novērtēšanas procesā jāapstiprina Ekonomikas politikas komitejai, konkrēti, pieņem parametrisku pensiju sistēmas reformu, kam būtu jānodrošina, ka pensiju sistēma, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, ir finansiāli ilgtspējīga; šādā nolūkā reformā būtu jāietver pensiju galīgā ierobežojuma pazemināšana, likumīgā pensionēšanās vecuma pakāpeniska palielināšana gan sievietēm, gan vīriešiem un pensijas aprēķināšanas formulas izmaiņas, lai labāk atspoguļotu personas darba mūža laikā veiktās iemaksas, uzlabotu taisnīgumu paaudžu starpā un racionalizētu īpašo pabalstu sistēmu mazām pensijām;

| b) | samazina valsts sektorā strādājošo skaitu valsts iestādēs, vēl vairāk samazinot pagaidu darbinieku skaitu un īstenojot noteikumu par 1 jauna darbinieka pieņemšanu 5 pensionējušos personu vietā; |
| --- | --- |

b)

samazina valsts sektorā strādājošo skaitu valsts iestādēs, vēl vairāk samazinot pagaidu darbinieku skaitu un īstenojot noteikumu par 1 jauna darbinieka pieņemšanu 5 pensionējušos personu vietā;

| c) | veic algu samaksas sistēmas reformu valsts pārvaldē tieši nodarbinātām personām, ieviešot vienādotus algu noteikšanas un plānošanas principus; racionalizē atalgojuma sistēmu, vienlaikus tiecoties samazināt algu izdevumus; jāpanāk arī algu izdevumu ietaupījums vietējā līmenī un valsts sektora jaunā, vienādotā atalgojuma sistēma jāpaplašina un jāpilnveido, lai to varētu piemērot pašvaldībām un dažādām citām struktūrām, nodrošinot arī to, ka valsts sektorā paliek labākie darba darītāji; |
| --- | --- |

c)

veic algu samaksas sistēmas reformu valsts pārvaldē tieši nodarbinātām personām, ieviešot vienādotus algu noteikšanas un plānošanas principus; racionalizē atalgojuma sistēmu, vienlaikus tiecoties samazināt algu izdevumus; jāpanāk arī algu izdevumu ietaupījums vietējā līmenī un valsts sektora jaunā, vienādotā atalgojuma sistēma jāpaplašina un jāpilnveido, lai to varētu piemērot pašvaldībām un dažādām citām struktūrām, nodrošinot arī to, ka valsts sektorā paliek labākie darba darītāji;

Ieņēmumi

| d) | neatlaidīgi apkaro izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpniecību nodokļu jomā (jo īpaši attiecībā uz PVN, uzņēmumu ienākuma nodokli un sistēmu pašnodarbināto personu ienākumu aplikšanai ar nodokli), pastiprinot arī nodokļu maksājumu juridisku piedziņu un izmantojot iespējamos ieņēmumus turpmākai budžeta deficīta samazināšanai; |
| --- | --- |

d)

neatlaidīgi apkaro izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpniecību nodokļu jomā (jo īpaši attiecībā uz PVN, uzņēmumu ienākuma nodokli un sistēmu pašnodarbināto personu ienākumu aplikšanai ar nodokli), pastiprinot arī nodokļu maksājumu juridisku piedziņu un izmantojot iespējamos ieņēmumus turpmākai budžeta deficīta samazināšanai;

| e) | modernizē nodokļu administrēšanu, tostarp izveidojot pilnībā pārskatatbildīgu nodokļu iekasēšanas struktūru, kurai būtu jāizvirza ikgadēji mērķi un uz kuras darbību būtu jāattiecina nodokļu biroju darbības rezultātu uzraudzības novērtēšanas sistēmas; iedala tai vajadzīgos resursus, proti, augsta līmeņa personālu, atbalstu infrastruktūras un aprīkojuma ziņā, pārvaldības organizācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, kas būtu pietiekami nodrošinātas pret politisku iejaukšanos; |
| --- | --- |

e)

modernizē nodokļu administrēšanu, tostarp izveidojot pilnībā pārskatatbildīgu nodokļu iekasēšanas struktūru, kurai būtu jāizvirza ikgadēji mērķi un uz kuras darbību būtu jāattiecina nodokļu biroju darbības rezultātu uzraudzības novērtēšanas sistēmas; iedala tai vajadzīgos resursus, proti, augsta līmeņa personālu, atbalstu infrastruktūras un aprīkojuma ziņā, pārvaldības organizācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, kas būtu pietiekami nodrošinātas pret politisku iejaukšanos;

Fiskālā sistēma

| f) | sīki izklāsta pasākumus, kas 2011. un 2012. gadā īstenojami, lai izpildītu 2010. gada janvāra atjauninājumā izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

f)

sīki izklāsta pasākumus, kas 2011. un 2012. gadā īstenojami, lai izpildītu 2010. gada janvāra atjauninājumā izvirzītos mērķus;

| g) | nostiprina Finanšu ministrijas pozīcijas saistībā ar citām ministrijām gada budžeta izstrādē un pastiprina tās kontroles mehānismus budžeta izpildē; turklāt nodrošina uz programmu balstītas budžeta izstrādes efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

nostiprina Finanšu ministrijas pozīcijas saistībā ar citām ministrijām gada budžeta izstrādē un pastiprina tās kontroles mehānismus budžeta izpildē; turklāt nodrošina uz programmu balstītas budžeta izstrādes efektīvu īstenošanu;

| h) | reformē Galveno grāmatvedības iestādi, tostarp izveidojot pilnībā pārskatatbildīgu budžeta struktūru, kurai būtu jāizvirza daudzgadēji mērķi izdevumu jomā un uz kuras darbību būtu jāattiecina darbības rezultātu uzraudzības novērtēšanas sistēmas; iedala tai vajadzīgos resursus, proti, augsta līmeņa personālu, atbalstu infrastruktūras un aprīkojuma ziņā, pārvaldības organizācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, kas būtu pietiekami nodrošinātas pret politisku iejaukšanos; |
| --- | --- |

h)

reformē Galveno grāmatvedības iestādi, tostarp izveidojot pilnībā pārskatatbildīgu budžeta struktūru, kurai būtu jāizvirza daudzgadēji mērķi izdevumu jomā un uz kuras darbību būtu jāattiecina darbības rezultātu uzraudzības novērtēšanas sistēmas; iedala tai vajadzīgos resursus, proti, augsta līmeņa personālu, atbalstu infrastruktūras un aprīkojuma ziņā, pārvaldības organizācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, kas būtu pietiekami nodrošinātas pret politisku iejaukšanos;

| i) | pieņem vidēja termiņa budžeta programmu, tostarp saistošus tēriņu maksimālos ierobežojumus, kuru pamatā ir noteikums par daudzgadējiem izdevumiem, un izveido neatkarīgu fiskālās politikas struktūru, kas savlaicīgi un publiski ziņo par visu valsts budžeta iestāžu budžeta projektiem un izpildi; |
| --- | --- |

i)

pieņem vidēja termiņa budžeta programmu, tostarp saistošus tēriņu maksimālos ierobežojumus, kuru pamatā ir noteikums par daudzgadējiem izdevumiem, un izveido neatkarīgu fiskālās politikas struktūru, kas savlaicīgi un publiski ziņo par visu valsts budžeta iestāžu budžeta projektiem un izpildi;

| j) | vidēja termiņa budžeta programmā, kas minēta i) punktā, bez kavēšanās paziņo par papildu pastāvīgiem pasākumiem izdevumu mazināšanai vidējā termiņā; |
| --- | --- |

j)

vidēja termiņa budžeta programmā, kas minēta i) punktā, bez kavēšanās paziņo par papildu pastāvīgiem pasākumiem izdevumu mazināšanai vidējā termiņā;

| k) | neatlaidīgi pastiprina korupcijas apkarošanu valsts pārvaldē, jo īpaši saistībā ar algām un pabalstiem valsts sektorā, valsts iepirkumu un nodokļu aprēķinu un iekasēšanu; |
| --- | --- |

k)

neatlaidīgi pastiprina korupcijas apkarošanu valsts pārvaldē, jo īpaši saistībā ar algām un pabalstiem valsts sektorā, valsts iepirkumu un nodokļu aprēķinu un iekasēšanu;

| l) | veic vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no valsts parāda vidējā termiņa samazināšanās; |
| --- | --- |

l)

veic vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no valsts parāda vidējā termiņa samazināšanās;

| m) | cenšas kontrolēt citus parāda līmeņa izmaiņas ietekmējošus faktorus, ne tikai neto aizņēmumus. |
| --- | --- |

m)

cenšas kontrolēt citus parāda līmeņa izmaiņas ietekmējošus faktorus, ne tikai neto aizņēmumus.

D.   CITI FISKĀLI PASĀKUMI, KAS JĀPIEŅEM LĪDZ 2012. GADAM

Izdevumi

| a) | Grieķija 2011. un 2012. gadā īsteno pastāvīgus korekcijas pasākumus, kas galvenokārt vērsti uz kārtējiem izdevumiem; konkrētāk, pieņem izdevumu samazinājumus, kuru mērķis ir pastāvīgi ietaupīt valsts patēriņa izdevumus, tostarp algu izdevumus un sociālos maksājumus, un samazina nodarbinātību valsts sektorā; |
| --- | --- |

a)

Grieķija 2011. un 2012. gadā īsteno pastāvīgus korekcijas pasākumus, kas galvenokārt vērsti uz kārtējiem izdevumiem; konkrētāk, pieņem izdevumu samazinājumus, kuru mērķis ir pastāvīgi ietaupīt valsts patēriņa izdevumus, tostarp algu izdevumus un sociālos maksājumus, un samazina nodarbinātību valsts sektorā;

Ieņēmumi

| b) | vidēja termiņa budžeta programmā turpina strikti īstenot nodokļu administrēšanas reformu, līdztekus iespējamos ieņēmumus iedalot budžeta deficīta mazināšanai; |
| --- | --- |

b)

vidēja termiņa budžeta programmā turpina strikti īstenot nodokļu administrēšanas reformu, līdztekus iespējamos ieņēmumus iedalot budžeta deficīta mazināšanai;

Fiskālā sistēma

| c) | nostiprina iestāžu mehānismus, lai sniegtu drošas un ticamas oficiālās budžeta prognozes, kurās ņemta vērā jaunākā pieejamā informācija par budžeta izpildes gaitu un tendencēm; šādā nolūkā oficiālās makroekonomikas prognozes būtu jāpārskata neatkarīgiem ekspertiem; Komisijas dienestu prognoze kalpo kā salīdzinošais kritērijs; |
| --- | --- |

c)

nostiprina iestāžu mehānismus, lai sniegtu drošas un ticamas oficiālās budžeta prognozes, kurās ņemta vērā jaunākā pieejamā informācija par budžeta izpildes gaitu un tendencēm; šādā nolūkā oficiālās makroekonomikas prognozes būtu jāpārskata neatkarīgiem ekspertiem; Komisijas dienestu prognoze kalpo kā salīdzinošais kritērijs;

| d) | atturas ietvert budžeta mērķos vienreizējus deficīta mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

d)

atturas ietvert budžeta mērķos vienreizējus deficīta mazināšanas pasākumus;

| e) | vidēja termiņa budžeta programmā pieņem papildu pastāvīgus izdevumu mazināšanas pasākumus nolūkā sasniegt vidēja termiņa mērķi – panākt gandrīz sabalansētu stāvokli vai pārpalikumu. |
| --- | --- |

e)

vidēja termiņa budžeta programmā pieņem papildu pastāvīgus izdevumu mazināšanas pasākumus nolūkā sasniegt vidēja termiņa mērķi – panākt gandrīz sabalansētu stāvokli vai pārpalikumu.

3. pants

Lai nodrošinātu ieņēmumu un izdevumu savlaicīgu un efektīvu kontroli un fiskālās attīstības pienācīgu uzraudzību, Grieķijai būtu jāveic šādi pasākumi:

| a) | līdz 2010. gada 15. maijam jāpieņem tiesību akti, kuros nosaka obligātu pienākumu publiski ziņot par budžeta izpildi katrā mēnesī ne vēlāk kā 10 dienas pēc mēneša beigām; |
| --- | --- |

a)

līdz 2010. gada 15. maijam jāpieņem tiesību akti, kuros nosaka obligātu pienākumu publiski ziņot par budžeta izpildi katrā mēnesī ne vēlāk kā 10 dienas pēc mēneša beigām;

| b) | jānodrošina, ka tiek izpildīts pašreizējais juridiskais pienākums sociālā nodrošinājuma fondiem un slimnīcām katru gadu publicēt oficiālas atskaites un bilances; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, ka tiek izpildīts pašreizējais juridiskais pienākums sociālā nodrošinājuma fondiem un slimnīcām katru gadu publicēt oficiālas atskaites un bilances;

| c) | jāturpina centieni uzlabot valsts iestāžu datu vākšanu un apstrādi, īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96, (EK) Nr. 264/2000, (EK) Nr. 1221/2002, (EK) Nr. 501/2004, (EK) Nr. 1222/2004, (EK) Nr. 1161/2005, (EK) Nr. 223/2009 (10) un (EK) Nr. 479/2009; |
| --- | --- |

c)

jāturpina centieni uzlabot valsts iestāžu datu vākšanu un apstrādi, īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96, (EK) Nr. 264/2000, (EK) Nr. 1221/2002, (EK) Nr. 501/2004, (EK) Nr. 1222/2004, (EK) Nr. 1161/2005, (EK) Nr. 223/2009 (10) un (EK) Nr. 479/2009;

| d) | jāsadarbojas ar Komisiju (Eurostat), lai drīzumā vienotos par rīcības plānu trūkumu novēršanai statistikas, iestāžu un pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

d)

jāsadarbojas ar Komisiju (Eurostat), lai drīzumā vienotos par rīcības plānu trūkumu novēršanai statistikas, iestāžu un pārvaldības jomā;

| e) | jāsadarbojas ar Komisiju (Eurostat) un jāsaņem attiecīga pastāvīga tehniska palīdzība fiskālās un citas makroekonomiskās statistikas datu sagatavošanā. |
| --- | --- |

e)

jāsadarbojas ar Komisiju (Eurostat) un jāsaņem attiecīga pastāvīga tehniska palīdzība fiskālās un citas makroekonomiskās statistikas datu sagatavošanā.

4. pants

1.   Vēlākais līdz 2010. gada 16. martam Grieķija iesniedz Padomei un Komisijai un dara zināmu atklātībai ziņojumu, kurā noteikts grafiks, kādā īstenojami pasākumi saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, lai sasniegtu 2010. gada budžeta mērķus, vajadzības gadījumā ietverot vajadzīgos 2. panta B sadaļā paredzētos pasākumus.

2.   Vēlākais līdz 2010. gada 15. maijam Grieķija iesniedz Padomei un Komisijai un dara zināmu atklātībai ziņojumu, kurā izklāstīti politikas pasākumi, lai izpildītu šo lēmumu. Turpmāk Grieķija iesniedz un dara zināmus atklātībai šādus ziņojumus katru ceturksni.

3.   Šā panta 2. punktā minētajos ziņojumos būtu jāietver sīku informāciju par:

| a) | konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti, lai izpildītu šo lēmumu, ietverot to skaitlisko ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

a)

konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti, lai izpildītu šo lēmumu, ietverot to skaitlisko ietekmi uz budžetu;

| b) | konkrētiem pasākumiem, kurus plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, lai izpildītu šo lēmumu, to īstenošanas grafiku un to ietekmes uz budžetu novērtējumu; |
| --- | --- |

b)

konkrētiem pasākumiem, kurus plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, lai izpildītu šo lēmumu, to īstenošanas grafiku un to ietekmes uz budžetu novērtējumu;

| c) | valsts budžeta izpildi katru mēnesi; |
| --- | --- |

c)

valsts budžeta izpildi katru mēnesi;

| d) | budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu – biežāk nekā reizi gadā; |
| --- | --- |

d)

budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu – biežāk nekā reizi gadā;

| e) | valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu; |
| --- | --- |

e)

valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu;

| f) | pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā; |
| --- | --- |

f)

pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā;

| g) | vēl neapmaksātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumulēti nokavētie maksājumi); |
| --- | --- |

g)

vēl neapmaksātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumulēti nokavētie maksājumi);

| h) | finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās (šādu informāciju būtu jānodrošina reizi gadā). |
| --- | --- |

h)

finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās (šādu informāciju būtu jānodrošina reizi gadā).

4.   Komisija un Padome analizē ziņojumus, lai izvērtētu, kā Grieķija pilda šo lēmumu.

Šo novērtējumu kontekstā Komisija var norādīt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu korekciju norisi, kas noteikta ar šo lēmumu, lai samazinātu pārmērīgo budžeta deficītu.

5. pants

Grieķija veic efektīvus pasākumus, lai līdz 2010. gada 15. maijam nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 16. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

2

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 65 lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2000 (2000. gada 3. februāris) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz valsts finanšu īstermiņa statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002 (2002. gada 10. jūnijs) par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004 (2004. gada 10. marts) par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem (OV L 81, 19.3.2004., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004 (2004. gada 28. jūnijs) par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī (OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005 (2005. gada 6. jūlijs) par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

10

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/19

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 16. marts),

ar ko groza Lēmumu 2009/459/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai

(2010/183/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un jo īpaši tās 5. panta otro daļu saistībā ar 8. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK),

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 2009/458/EK (2) piešķīra savstarpēju palīdzību Rumānijai un ar Lēmumu 2009/459/EK (3) paredzēja vidēja termiņa finansiālu palīdzību Rumānijai. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 2009/458/EK (2) piešķīra savstarpēju palīdzību Rumānijai un ar Lēmumu 2009/459/EK (3) paredzēja vidēja termiņa finansiālu palīdzību Rumānijai.

| (2) | Rumāniju skar tāda apmēra un intensitātes ekonomikas lejupslīde, ka ir jāpārskata ekonomikas politikas nosacījumi, kas bija paredzēti saistībā ar finansiālās palīdzības līdzekļu maksājumiem, lai ņemtu vērā reālā IKP negaidīti lielā samazinājuma ietekmi. |
| --- | --- |

(2)

Rumāniju skar tāda apmēra un intensitātes ekonomikas lejupslīde, ka ir jāpārskata ekonomikas politikas nosacījumi, kas bija paredzēti saistībā ar finansiālās palīdzības līdzekļu maksājumiem, lai ņemtu vērā reālā IKP negaidīti lielā samazinājuma ietekmi.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2009/459/EK, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2009/459/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2009/459/EK ar šo groza šādi.

| 1) | Lēmuma 3. panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | īstenot precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, lai samazinātu valsts kopbudžeta deficītu zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar tādu laika grafiku un konsolidācijas plānu, kas ir saderīgi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā pieņemtajiem Padomes ieteikumiem Rumānijai.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 3. panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

īstenot precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, lai samazinātu valsts kopbudžeta deficītu zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar tādu laika grafiku un konsolidācijas plānu, kas ir saderīgi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā pieņemtajiem Padomes ieteikumiem Rumānijai.”

| 2) | Lēmuma 3. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | pieņemt un izpildīt 2010. un turpmāko gadu budžetus, kas ir saderīgi ar konsolidācijas plānu, kas noteikts papildu Saprašanās memorandā.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lēmuma 3. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

pieņemt un izpildīt 2010. un turpmāko gadu budžetus, kas ir saderīgi ar konsolidācijas plānu, kas noteikts papildu Saprašanās memorandā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 16. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 150, 13.6.2009., 6. lpp.

2

(3)  OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp.

3

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/20

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/1/2010

(2010. gada 5. marts),

ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta)

(2010/184/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009 (2) un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 (3) un tā papildinājumu (4),

tā kā:

| (1) | ES operācijas komandieris 2008. gada 16. decembrī rīkoja konferenci par bruņoto spēku koncentrēšanu. |
| --- | --- |

(1)

ES operācijas komandieris 2008. gada 16. decembrī rīkoja konferenci par bruņoto spēku koncentrēšanu.

| (2) | Ņemot vērā Ukrainas piedāvājumu dot ieguldījumu operācijā Atalanta, kā arī saskaņā ar ES operācijas komandiera ieteikumu un Eiropas Savienības Militārās komitejas atzinumu, būtu jāpieņem Ukrainas ieguldījums. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Ukrainas piedāvājumu dot ieguldījumu operācijā Atalanta, kā arī saskaņā ar ES operācijas komandiera ieteikumu un Eiropas Savienības Militārās komitejas atzinumu, būtu jāpieņem Ukrainas ieguldījums.

| (3) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās tādu Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kuriem ir aizsardzības nozīme, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās tādu Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kuriem ir aizsardzības nozīme,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Politikas un drošības komitejas Lēmumu Atalanta/2/2009 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Trešo valstu ieguldījums

Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas un komplektēšanas konferences, pieņem Norvēģijas, Horvātijas, Melnkalnes un Ukrainas ieguldījumu ES militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)”.

2. pants

Politikas un drošības komitejas Lēmuma Atalanta/3/2009 pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

Atalanta

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2010. gada 5. martā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 109, 30.4.2009., 52. lpp.

2

(3)  OV L 112, 6.5.2009., 9. lpp.

3

(4)  OV L 119, 14.5.2009., 40. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

LĒMUMA 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

| — | Norvēģija, |
| --- | --- |

—

Norvēģija,

| — | Horvātija, |
| --- | --- |

—

Horvātija,

| — | Melnkalne, |
| --- | --- |

—

Melnkalne,

| — | Ukraina.” |
| --- | --- |

—

Ukraina.”

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/22

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/2/2010

(2010. gada 23. marts),

ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

(2010/185/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (Atalanta) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. pantu ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par Eiropas Savienības Spēku komandiera iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. pantu ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par Eiropas Savienības Spēku komandiera iecelšanu.

| (2) | PDK 2009. gada 4. decembrī pieņēma Lēmumu Atalanta/8/2009 (2), ar ko viceadmirāli Giovanni GUMIERO ieceļ par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2009. gada 4. decembrī pieņēma Lēmumu Atalanta/8/2009 (2), ar ko viceadmirāli Giovanni GUMIERO ieceļ par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem.

| (3) | ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt viceadmirāli Jan THÖRNQVIST par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

(3)

ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt viceadmirāli Jan THÖRNQVIST par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem.

| (4) | Eiropas Savienības Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo viceadmirālis Jan THÖRNQVIST tiek iecelts par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 14. aprīlī.

Briselē, 2010. gada 23. martā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 327, 12.12.2009., 40. lpp.

2

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/23

---

PADOMES LĒMUMS 2010/186/KĀDP

(2010. gada 29. marts),

ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā

| (1) | Padome 2009. gada 27. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 27. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1).

| (2) | Padome 2009. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 2009/1003/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP, paredzot papildu ierobežojošus pasākumus (2). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 2009/1003/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP, paredzot papildu ierobežojošus pasākumus (2).

| (3) | Padome uzskata, ka vairs nav iemeslu sarakstā atstāt dažas personas, organizācijas un struktūras un tām piemērot Kopējā nostājā 2009/788/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus. Attiecīgi būtu jāgroza saraksts Kopējās nostājas 2009/788/KĀDP pielikumā, |
| --- | --- |

(3)

Padome uzskata, ka vairs nav iemeslu sarakstā atstāt dažas personas, organizācijas un struktūras un tām piemērot Kopējā nostājā 2009/788/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus. Attiecīgi būtu jāgroza saraksts Kopējās nostājas 2009/788/KĀDP pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šī lēmuma pielikumā minētās personas ir svītrotas no saraksta Kopējās nostājas 2009/788/KĀDP pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 29. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. ESPINOSA

---

(1)  OV L 281, 28.10.2009., 7. lpp.

1

(2)  OV L 346, 23.12.2009., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

1. pantā minēto personu saraksts

| Nr. 2 | ģenerālmajors Mamadouba (alias Mamadou) Toto CAMARA |
| --- | --- |

Nr. 2

ģenerālmajors Mamadouba (alias Mamadou) Toto CAMARA

| Nr. 3 | ģenerālis Sékouba KONATÉ |
| --- | --- |

Nr. 3

ģenerālis Sékouba KONATÉ

| Nr. 16 | komendants Kelitigui FARO |
| --- | --- |

Nr. 16

komendants Kelitigui FARO

| Nr. 43 | Kabinet (alias Kabiné) KOMARA kgs |
| --- | --- |

Nr. 43

Kabinet (alias Kabiné) KOMARA kgs

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 25. marts),

ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1610)

(2010/187/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu un 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Šie saraksti jāatjaunina, iekļaujot jaunas valstu atkāpes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Šie saraksti jāatjaunina, iekļaujot jaunas valstu atkāpes.

| (2) | Skaidrības labad ir lietderīgi aizstāt šīs iedaļas visā pilnībā. |
| --- | --- |

(2)

Skaidrības labad ir lietderīgi aizstāt šīs iedaļas visā pilnībā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/68/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/68/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstīm, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, ir atļauts īstenot šajā pielikumā ietvertās atkāpes attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā.

Minētās atkāpes piemēro bez diskriminācijas.

2. pants

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļu, II pielikuma II.3. iedaļu un III pielikuma III.3. iedaļu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 25. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļu, II pielikuma II.3. iedaļu un III pielikuma III.3. iedaļu groza šādi.

| 1. | I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “I.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RO-a/bi/bii-MS-nn
  RO = autotransports
  a/bi/bii = 6. panta 2. punkta a/bi/bii
  MS = dalībvalsts abreviatūra
  nn = kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  BE Beļģija


  RO–a–BE-1

  Temats: 1. klase – Nelieli daudzumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: Kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu autotransporta līdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. ierobežots līdz 20 kg.
  Valsts tiesību akta saturs: Uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot nosacījumus, kurus katrā gadījumā atsevišķi nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l’arreté royal du 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE-2

  Temats: Tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.
  Valsts tiesību akta saturs: Norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.
  Piezīmes: Atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 21. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE-3

  Temats: RO–a–UK-4 pieņemšana.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE-4

  Temats: atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes iekārtām Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.
  Atsauce uz ADR: visas prasības
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu:
  Valsts tiesību akta saturs: Jonu dūmu detektoru izmantošana mājsaimniecībās no radioloģiskās kontroles viedokļa netiek regulēta, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām (skatīt 2.2.7.1.2.d)).
  Ar Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA direktīva) ir paredzēta selektīva lietotu dūmu detektoru savākšana to shēmas plašu pārstrādei, un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai īstenotu šādu selektīvu dūmu detektoru savākšanu, tika izstrādāts scenārijs, lai rosinātu mājsaimniecības savus izlietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes iekārtām, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu glabāšanas vietu.
  Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu glabāšanas vietu vai pārstrādes iekārtām. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Selektīvas dūmu detektoru savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti karaļa 2001. gada 20. jūlija dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.
  Piezīmes: Šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot izlietoto jonu dūmu detektoru selektīvo savākšanu.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  DE Vācija


  RO–a–DE-1

  Temats: Vieglo automobiļu daļu, kas klasificētas 1.4G grupā, un dažu bīstamo kravu jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.
  Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumi, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Piezīmes: Atkarībā no vietējā pieprasījuma jāparedz atbrīvojums, lai nodrošinātu ātru vieglo automobiļu rezerves daļu piegādi. Tā kā šie ražojumi ir ļoti dažādi, to glabāšana vietējās remontdarbnīcās nav plaši izplatīta.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE-2

  Temats: Atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.
  Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadāto kravu daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādītos daudzumus.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Piezīmes: Informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.
  Atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE-3

  Temats: Mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.
  Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošana, marķēšana, dokumentācija, pārvadāšanas instrukcijas un norādījumi par apiešanos, instrukcijas autotransporta līdzekļu apkalpēm.
  Valsts tiesību akta saturs: Piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l: salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l: atbilstība konkrētiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 7, 38, 38.a.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE-5

  Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4 MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  DK Dānija


  RO–a–DK-1

  Temats: Tādu iepakojumu vai priekšmetu autopārvadājumi, kuros ir bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, lai tos iznīcinātu.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 3., 4.1., 5.2., 5.4. un 8.2. daļa.
  Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācijas principi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, marķēšanas un etiķetēšanas noteikumi, pārvadājuma dokuments un apmācība.
  Valsts tiesību akta saturs: Iekšējos iepakojumus vai priekšmetus, kuros ir bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, var iepakot kopā ārējos iepakojumos. Katra iekšējā iepakojuma un/vai katra ārējā iepakojuma saturs nedrīkst pārsniegt noteiktus masas vai tilpuma ierobežojumus. Atkāpes no noteikumiem attiecībā uz klasifikāciju, iepakošanu, marķēšanu un etiķetēšanu, dokumentāciju un apmācību.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.
  Piezīmes: Ja bīstamo preču atkritumi vai atliekas savāktas no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, lai tos iznīcinātu, nav iespējams veikt precīzu klasifikāciju un piemērot visus ADR noteikumus. Šie atkritumi parasti ir iepakojumos, ko pārdod mazumtirdzniecībā.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DK-2

  Temats: Iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jauktu iepakošanu.
  Valsts tiesību akta saturs: Veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgųrelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Piezīmes: Pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī.
  Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:






  1) | pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu; |
| --- | --- | --- |

1.

I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“I.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO = autotransports

a/bi/bii = 6. panta 2. punkta a/bi/bii

MS = dalībvalsts abreviatūra

nn = kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

BE Beļģija

RO–a–BE-1

Temats: 1. klase – Nelieli daudzumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.

Direktīvas pielikuma saturs: Kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu autotransporta līdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. ierobežots līdz 20 kg.

Valsts tiesību akta saturs: Uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot nosacījumus, kurus katrā gadījumā atsevišķi nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l’arreté royal du 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE-2

Temats: Tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.

Valsts tiesību akta saturs: Norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.

Piezīmes: Atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 21. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE-3

Temats: RO–a–UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE-4

Temats: atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes iekārtām Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.

Atsauce uz ADR: visas prasības

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu:

Valsts tiesību akta saturs: Jonu dūmu detektoru izmantošana mājsaimniecībās no radioloģiskās kontroles viedokļa netiek regulēta, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām (skatīt 2.2.7.1.2.d)).

Ar Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA direktīva) ir paredzēta selektīva lietotu dūmu detektoru savākšana to shēmas plašu pārstrādei, un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai īstenotu šādu selektīvu dūmu detektoru savākšanu, tika izstrādāts scenārijs, lai rosinātu mājsaimniecības savus izlietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes iekārtām, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu glabāšanas vietu.

Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu glabāšanas vietu vai pārstrādes iekārtām. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Selektīvas dūmu detektoru savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti karaļa 2001. gada 20. jūlija dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.

Piezīmes: Šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot izlietoto jonu dūmu detektoru selektīvo savākšanu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DE Vācija

RO–a–DE-1

Temats: Vieglo automobiļu daļu, kas klasificētas 1.4G grupā, un dažu bīstamo kravu jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumi, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Piezīmes: Atkarībā no vietējā pieprasījuma jāparedz atbrīvojums, lai nodrošinātu ātru vieglo automobiļu rezerves daļu piegādi. Tā kā šie ražojumi ir ļoti dažādi, to glabāšana vietējās remontdarbnīcās nav plaši izplatīta.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE-2

Temats: Atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadāto kravu daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādītos daudzumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: Informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.

Atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE-3

Temats: Mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošana, marķēšana, dokumentācija, pārvadāšanas instrukcijas un norādījumi par apiešanos, instrukcijas autotransporta līdzekļu apkalpēm.

Valsts tiesību akta saturs: Piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l: salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l: atbilstība konkrētiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Piezīmes: Saraksts Nr. 7, 38, 38.a.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE-5

Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4 MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RO–a–DK-1

Temats: Tādu iepakojumu vai priekšmetu autopārvadājumi, kuros ir bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, lai tos iznīcinātu.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 3., 4.1., 5.2., 5.4. un 8.2. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācijas principi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, marķēšanas un etiķetēšanas noteikumi, pārvadājuma dokuments un apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: Iekšējos iepakojumus vai priekšmetus, kuros ir bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, var iepakot kopā ārējos iepakojumos. Katra iekšējā iepakojuma un/vai katra ārējā iepakojuma saturs nedrīkst pārsniegt noteiktus masas vai tilpuma ierobežojumus. Atkāpes no noteikumiem attiecībā uz klasifikāciju, iepakošanu, marķēšanu un etiķetēšanu, dokumentāciju un apmācību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.

Piezīmes: Ja bīstamo preču atkritumi vai atliekas savāktas no mājsaimniecībām un dažiem uzņēmumiem, lai tos iznīcinātu, nav iespējams veikt precīzu klasifikāciju un piemērot visus ADR noteikumus. Šie atkritumi parasti ir iepakojumos, ko pārdod mazumtirdzniecībā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DK-2

Temats: Iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jauktu iepakošanu.

Valsts tiesību akta saturs: Veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgųrelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Piezīmes: Pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī.

Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:

1)

pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu;

| 2) | pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru; |
| --- | --- |

2)

pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru;

| 3) | detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK; |
| --- | --- |

3)

detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK;

| 4) | attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā 1 metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu cik iespējams ātri izkraut no transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

4)

attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā 1 metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu cik iespējams ātri izkraut no transportlīdzekļa;

| 5) | jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

5)

jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

FI Somija

RO–a–FI-1

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi noteiktos daudzumos autobusos un zemas radioaktivitātes materiālu pārvadājumi nelielos daudzumos veselības aprūpes un pētniecības nolūkos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1., 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojuma noteikumi, dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: Bīstamo kravu pārvadājumi noteiktos daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteikto ierobežojumu, ar maksimālo neto svaru, kas nepārsniedz 200 kg, autobusos ir atļauti, neizmantojot pārvadājuma dokumentu un neizpildot visas iepakojuma prasības. Pārvadājot ne vairāk kā 50 kg zemas radioaktivitātes materiālu, kas paredzēti veselības aprūpes un pētniecības nolūkiem, autotransporta līdzeklis nav jāmarķē un jāaprīko atbilstīgi ADR prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI-2

Temats: Tukšo cisternu apraksts pārvadājuma dokumentā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.

Direktīvas pielikuma saturs: Īpaši noteikumi attiecībā uz tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem, autotransporta līdzekļiem, konteineriem, cisternām, baterijtransportlīdzekļiem un daudzelementu gāzes konteineriem (“MEGC”).

Valsts tiesību akta saturs: Ja tukšā, neiztīrītā autocisternā ir pārvadātas divas vai vairākas vielas ar ANO numuru 1202, 1203 un 1223, pārvadājuma dokumentos aprakstu var pabeigt ar vārdiem “pēdējā krava” kopā ar tās vielas nosaukumu, kurai ir viszemākā uzliesmošanas temperatūra; “Tukša autocisterna, 3, pēdējā krava: ANO 1203 benzīns, II”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI-3

Temats: Sprāgstvielu pārvadāšanai paredzēto transporta vienību etiķetēšana un marķēšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Marķēšanas noteikumi par vispārpieņemtu oranžu pazīšanas zīmi.

Valsts tiesību akta saturs: Transporta vienības (parasti – kravas furgoni), kurās pārvadā sprāgstvielas nelielos daudzumos (maksimālais neto svars – 1 000 kg) uz akmeņlauztuvēm un darbu norises vietām, to priekšgalā un aizmugurē var etiķetēt, izmantojot paraugā Nr. 1 paredzēto transporta bīstamības zīmi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RO–a–FR-2

Temats: Tādu atkritumu pārvadājumi, kas rodas aprūpes nozarē un saistīti ar infekcijas draudiem, uz kuriem attiecas ANO 3291 un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no ADR prasībām attiecībā uz tādu atkritumu pārvadājumiem, kas rodas aprūpes nozarē, var radīt infekcijas draudus, uz kuriem attiecas ANO 3291 un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arreté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 12.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FR-5

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi sabiedriskajos pasažieru transportlīdzekļos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pasažieru un bīstamu kravu pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: 7. klasē neietilpstošu bīstamu kravu pārvadājumi, kuras atļauts pārvadāt sabiedriskajos transportlīdzekļos kā rokas bagāžu: piemēro tikai tos noteikumus, kas attiecas uz saiņu iepakošanu, marķēšanu un etiķetēšanu un kas noteikti 4.1., 5.2. un 3.4. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Piezīmes: Rokas bagāžā atļautas tikai tādas bīstamas preces, kas paredzētas personīgai vai profesionālai pašu lietošanai. Pārnēsājamas gāzes tvertnes atļautas pacientiem ar elpošanas traucējumiem tādā daudzumā, kāds vajadzīgs vienam braucienam.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

RO–a–FR-6

Temats: Pašu veikti bīstamu kravu pārvadājumi nelielos daudzumos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: Uz 7. klasei nepiederošu bīstamu kravu pašu veiktiem pārvadājumiem nelielos daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus, neattiecas pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā noteikto pārvadājuma dokumentu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

IE Īrija

RO–a–IE-1

Temats: Atbrīvojums no ADR 5.4.0. punkta prasībām attiecībā uz pārvadājuma dokumentu tādu ADR 3. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.3.3. punktā kā FT2 pesticīdi (uzliesmošanas temperatūra < 23 oC), un tādu ADR 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.61.3. punktā kā T6 pesticīdi, kas ir šķidrā veidā (uzliesmošanas temperatūra ne mazāk kā 23 oC), ja pārvadājamo bīstamo kravu daudzumi nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Nepieciešams pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokuments nav nepieciešams ADR 3. un 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, ja pārvadājamās bīstamās kravas daudzums nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(9) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Piezīmes: Nevajadzīga, grūti izpildāma prasība šādu pesticīdu vietējiem pārvadājumiem un piegādei.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE-2

Temats: Atbrīvojums no dažu ADR noteikumu prasībām attiecībā uz tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķēšanu un etiķetēšanu, kam beidzies derīguma termiņš un kas klasificēti pēc ADR 1. klases kodiem 1.3.G, 1.4.G un 1.4.S, piešķirot attiecīgo vielu identifikācijas numurus ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 vai ANO 0453, un ko pārvadā mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem ierobežojumiem) līdz tuvākajai karaspēka daļai to iznīcināšanai.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6., 4.1., 5.2. un 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Tādu pirotehnikas izstrādājumu iznīcināšana, kam beidzies derīguma termiņš.

Valsts tiesību akta saturs: ADR noteikumi par tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķēšanu un etiķetēšanu, kam beidzies derīguma termiņš un kam piešķirti ANO numuri ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 vai ANO 0453, nogādājot tos līdz tuvākajai karaspēka daļai, netiek piemēroti, ja ir ievēroti vispārīgie ADR iepakojuma noteikumi un pārvadājuma dokumentā ir iekļauta papildu informācija. Tas attiecas tikai uz šādu pirotehnikas izstrādājumu, kam beidzies derīguma termiņš, vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos līdz tuvākajai karaspēka daļai to drošai iznīcināšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(10) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Piezīmes: Jūras avārijas signālraķešu, kam beidzies derīguma termiņš, pārvadājumi mazos daudzumos, jo īpaši no izpriecu kuģu īpašniekiem un kuģu apgādātājiem, līdz karaspēka daļām to drošai iznīcināšanai ir radījuši grūtības, jo īpaši attiecībā uz iepakošanas prasībām. Atkāpe paredzēta vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem daudzumiem).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE-3

Temats: Atbrīvojums no 6.7. un 6.8. paredzētajām prasībām attiecībā uz faktiski tukšu, neiztīrītu glabāšanas cisternu (stacionārai uzglabāšanai) pārvadājumiem ar autotransportu, lai tās iztīrītu, remontētu, testētu vai nodotu metāllūžņos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.7. un 6.8.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz cisternu projektēšanu, konstrukciju, pārbaudi un testēšanu.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no ADR 6.7. un 6.8. paredzētajām prasībām attiecībā uz faktiski tukšu, neiztīrītu glabāšanas cisternu (stacionārai uzglabāšanai telpās) pārvadājumiem ar autotransportu, lai tās iztīrītu, remontētu, testētu vai nodotu metāllūžņos, ja a) tas daudzums cisternai pievienoto cauruļvadu, ko ir bijis pietiekoši lietderīgi no tās noņemt, ir noņemts; b) cisternai ir uzstādīts piemērots spiedienu samazinošais vārsts, kas darbojas visu pārvadājuma laiku; un c) ņemot vērā b) apakšpunktu iepriekš, cisternas un jebkuru tai pievienoto cauruļvadu atveres ir noslēgtas, ciktāl tas ir bijis pietiekoši lietderīgi, lai izvairītos no jebkādas bīstamās kravas noplūdes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Šīs cisternas izmanto vielu stacionārai uzglabāšanai telpās, nevis kravu pārvadāšanai. Laikā, kad cisternas pārved uz citām telpām iztīrīšanai, remontam utt., bīstamās vielas tajās ir ļoti mazos daudzumos.

Iepriekš saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE-4

Temats: Atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. un B pielikuma prasībām attiecībā uz dzērieniem paredzētās gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3., 5.4., 7. un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu marķējums, tajos nepieciešamā dokumentācija un noteikumi attiecībā uz transporta aprīkojumu un pārvadājuma darbībām.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. un B pielikuma prasībām attiecībā uz dzērieniem paredzētās gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Galvenā darbība ir tādu dzērienu iepakojumu piegāde, kas nav vielas atbilstīgi ADR, kopā ar attiecīgo gāzu mazajiem baloniem mazos daudzumos.

Iepriekš saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE-5

Temats: Atbrīvojums attiecībā uz pārvadājumiem Īrijas teritorijā no konstrukcijas un testēšanas prasībām tvertnēm un no to izmantošanas noteikumiem, kas ietverti ADR 6.2. un 4.1., 2. klases gāzu baloniem un spiediena mucām, kas izmantotas multimodālajos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas, testētas un izmantotas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda Īrijā, bet faktiski tukšus nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma izcelsmes valstī; un iii) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.4.2., 4.1. un 6.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi attiecībā uz ADR 2. klases gāzes baloniem un spiediena mucām, ko izmanto multimodālajos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, un šo ADR 2. klases gāzes balonu un spiediena mucu konstrukciju un testēšanu.

Valsts tiesību akta saturs: 4.1. un 6.2. noteikumus nepiemēro 2. klases gāzes baloniem un spiediena mucām, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas un testētas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas izmanto saskaņā ar IMDG kodeksu; iii) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir nogādātas saņēmējam ar multimodālo pārvadājumu, tostarp pārvadājumu pa jūru; iv) šo gāzes balonu un spiediena mucu piegādi no multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii)) saņēmēja galīgajam patērētājam veic tikai vienā pārvadājuma braucienā, ko pabeidz tajā pašā dienā; v) valsts teritorijā šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda, bet faktiski tukšas nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii)) izcelsmes valstī; un vi) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji valsts teritorijā mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Šajos balonos un spiediena mucās esošo gāzu specifikācija ir tāda, kādu to pieprasa galīgie patērētāji, tādēļ tie ir jāimportē no reģioniem, kas ir ārpus ADR darbības reģiona. Pēc izlietošanas šie faktiski tukšie baloni un spiediena mucas ir jānogādā atpakaļ izcelsmes valstī, lai tos atkārtoti uzpildītu ar īpaši noteiktām gāzēm – tos nedrīkst atkārtoti uzpildīt Īrijā vai kādā no ADR darbības reģiona daļām. Lai gan tie neatbilst ADR noteikumiem, tie atbilst IMDG kodeksam un ir apstiprināti saskaņā ar to. Multimodālos pārvadājumus, kas sākas ārpus ADR darbības reģiona, ir paredzēts pabeigt importētāja telpās, no kurienes tas piegādā šos balonus un spiediena mucas galīgajam patērētājam, veicot vietējos pārvadājumus mazos daudzumos Īrijas teritorijā. Šie pārvadājumi Īrijas teritorijā būtu ietverami Direktīvas 94/55/EK grozītajā 6. panta 9. punktā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

LT Lietuva

RO–a–LT–1

Temats: RO–a–UK-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RO–a–UK-1

Temats: Dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi (E1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Lielākā daļa ADR prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Dažu tādu komercražojumu pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla. (Spīdoša ierīce, kas paredzēta valkāšanai cilvēkam; katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa vagonā ne vairāk kā 500 dūmu detektori lietošanai sadzīvē ar individuālo aktivitāti, kas nepārsniedz 40 kBq; vai katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa vagonā ne vairāk kā piecas gāzveida tritija gaismas ierīces ar individuālo aktivitāti, kas nepārsniedz 10 GBq).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (“IAEA”) noteikumu grozījumi būs iestrādāti ADR.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-2

Temats: Atbrīvojums no prasības par pārvadājuma dokumenta nepieciešamību dažiem bīstamu kravu (kas neietilpst 7. klasē) daudzumiem, kā definēts 1.1.3.6. punktā (E2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.2 un 1.1.3.6.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi no dažām prasībām par konkrētiem daudzumiem transporta vienībā.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs ierobežotiem daudzumiem, izņemot gadījumus, kad tie ietilpst lielākā kravā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Piezīmes: Šis atbrīvojums attiecas uz pārvadājumiem valsts teritorijā, ja pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots, kad notiek vietējā piegāde.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-3

Temats: Atbrīvojums no prasības autotransporta līdzekļus, ar ko pārvadā materiālus ar zemu radioaktivitāti, aprīkot ar ugunsdzēšanas ierīcēm (E4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība, lai autotransporta līdzekļi būtu aprīkoti ar ugunsdzēšanas ierīcēm.

Valsts tiesību akta saturs: Tiek atcelta prasība pārvadāt ugunsdzēšamos aparātus, ja tiek pārvadāti tikai iepakojumi, uz kuriem attiecas izņēmumi (ANO 2908, 2909, 2910 un 2911).

Ierobežo prasības gadījumos, ja pārvadā tikai nelielu skaitu iepakojuma.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Piezīmes: Praksē ugunsdzēšanas aprīkojumu nav piemēroti vest līdzi, veicot pārvadājumus, uz kuriem attiecas ANO 2908, 2909, 2910, ANO 2911 un kurus bieži veic mazi autotransporta līdzekļi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-4

Temats: Preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot tās, kas atbilst 1., 4.2., 6.2. un 7. klasei) no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem (N1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs. Uz iepakojumiem nav jābūt RID/ADR vai ANO zīmei, tiem nav jābūt arī nekā citādi marķētiem, ja tajos ir preces, kā noteikts 3. grafikā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Piezīmes: ADR prasības nav piemērotas pārvadājuma pēdējiem posmiem no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut izplatīt preču iekšējās tvertnes mazumtirdzniecībā kā vietējā piegādes cikla pēdējā posmā bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-5

Temats: Atļaut 1.1.3.6.3. punkta tabulā norādītās 1. klases 1. un 2. kategorijas precēm atšķirīgus “maksimālos kopējos daudzumus vienā transporta vienībā” (N10).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.3. un 1.1.3.6.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi, kas saistīti ar daudzumiem, ko pārvadā viena transporta vienība.

Valsts tiesību akta saturs: Iekļauti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežotu daudzumu un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Piezīmes: Atļaut dažādus daudzuma ierobežojumus un jaukta sastāva kravu reizināšanas koeficientus 1. klases precēm, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Jaukta sastāva kravu aprēķināšanai reizināšanas koeficients 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Iepriekš Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-6

Temats: Tādu sprāgstošu priekšmetu maksimālā tīrā svara palielinājums, kas pieļaujami EX/II transportlīdzekļos (N13).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.5.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Piezīmes: Apvienotās Karalistes tiesību aktos II tipa transportlīdzekļiem 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J savietojamības grupā atļautais maksimālais tīrais svars ir 5 000 kg.

Daudzi 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J klases priekšmeti, ko pārvadā Eiropā, ir lieli vai apjomīgi, un to garums pārsniedz 2,5 metrus. Galvenokārt tie ir sprāgstoši priekšmeti militārām vajadzībām. EX/III transportlīdzekļu konstrukcijas ierobežojumu dēļ (noteikts, ka tiem jābūt slēgtiem transportlīdzekļiem) šādus priekšmetus ir ļoti grūti iekraut un izkraut. Lai brauciena sākumā un beigās veiktu iekraušanu un izkraušanu, dažiem priekšmetiem vajadzīgas specializētas iekraušanas un izkraušanas ierīces. Praksē šādas ierīces tiek lietotas reti. Apvienotajā Karalistē ekspluatācijā ir maz EX/III transportlīdzekļu, un nozarei rastos lielas grūtības, ja noteiktu, ka papildus jāuzbūvē specializētie EX/III transportlīdzekļi šāda veida sprāgstvielu pārvadājumiem.

Apvienotajā Karalistē sprāgstvielas militārām vajadzībām galvenokārt pārvadā komercpārvadātāji, un tādējādi tie nevar izmantot priekšrocības, kas izriet no pamatdirektīvā noteiktā atbrīvojuma attiecībā uz militārajiem autotransporta līdzekļiem. Lai pārvarētu šo problēmu, Apvienotajā Karalistē vienmēr ir bijis atļauts pārvadāt līdz 5 000 kg šādu priekšmetu ar EX/II transportlīdzekļiem. Pašreizējais ierobežojums ne vienmēr ir pietiekams, jo priekšmetā var būt vairāk nekā 1 000 kg sprāgstvielas.

Kopš 1950. gada notikuši tikai divi starpgadījumi (abi XX gadsimta 50. gados), kad sprāgušas sprāgstvielas, kuru svars pārsniedz 5 000 kg. Starpgadījumus izraisīja riepu aizdegšanās, un pārkarsušas izplūdes sistēmas dēļ aizdegās kravas pārsegs. Ugunsgrēks būtu varējis izcelties arī tad, ja krava būtu bijusi mazāka. Šajos negadījumos nebija ne bojāgājušo, ne ievainoto.

Empīriska pieredze pierāda, ka pareizi iepakoti sprāgstoši priekšmeti nevarētu sprāgt, piemēram, autotransporta līdzekļu sadursmes dēļ. Pierādījumi no militārajiem ziņojumiem un no izmēģinājumu datiem par raķešu triecientestiem pierāda – lai kapsulas uzsprāgtu, trieciena ātrumam jāpārsniedz ātrums, ko rada 12 metru kritiena tests.

Pašlaik spēkā esošais drošības standarts netiktu ietekmēts.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-7

Temats: Atbrīvojums no uzraudzības prasībām maziem konkrētu 1. klases preču daudzumiem (N12).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.4. un 8.5. S1(6).

Direktīvas pielikuma saturs: Uzraudzības prasības transportlīdzekļiem, kas pārvadā konkrētus bīstamo kravu daudzumus.

Valsts tiesību akta saturs: Paredz drošas novietošanas un uzraudzības iekārtas, bet nenosaka, ka konkrētas 1. klases kravas jāuzrauga vienmēr, kā tas noteikts ADR 8.5. S1(6).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Piezīmes: ADR uzraudzības prasības ne vienmēr ir lietderīgas valsts mērogā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-8

Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas atkāpes noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām. Visās novirzēs būs noteikts ierobežots vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkādām šādām precēm vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.

Atkāpju piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

| 1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu. |
| --- | --- |

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu.

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja kopējā 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējais tīrais svars nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja kopējā 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējais tīrais svars nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO numuru 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO numuru 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK-9

Temats: Alternatīva oranžajām pazīšanas zīmēm, ar ko norāda uz maziem radioaktīvu materiālu sūtījumiem mazos autotransporta līdzekļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt oranžas pazīšanas zīmes pie maziem autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā radioaktīvus materiālus.

Valsts tiesību akta saturs: Atļauj visas atkāpes, kas apstiprinātas saskaņā ar šo procedūru. Pieprasītā atkāpe:

Transportlīdzekļi vai nu:

| a) | jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai arī |
| --- | --- |

a)

jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai arī

| b) | attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, tiem var alternatīvi piestiprināt paziņojumu, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, tiem var alternatīvi piestiprināt paziņojumu, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002 Regulation 5(4)(d).

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

BE Beļģija

RO–bi–BE-1

Temats: Pārvadājumi ražošanas vietu tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Atsauces attiecas uz dokumentāciju, iepakojumu etiķetēm un marķējumu un autovadītāja apliecību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogations 2-89, 4-97 et 2-2 000.

Piezīmes: Bīstamās kravas pārvadā no vienām telpām uz citām.

| — | 2.-89. atkāpe: koplietošanas automaģistrāles šķērsošana (iepakotas ķīmiskās vielas), |
| --- | --- |

—

2.-89. atkāpe: koplietošanas automaģistrāles šķērsošana (iepakotas ķīmiskās vielas),

| — | 4.-97. atkāpe: 2 km attālums (čuguna lietņi 600 oC temperatūrā), |
| --- | --- |

—

4.-97. atkāpe: 2 km attālums (čuguna lietņi 600 oC temperatūrā),

| — | 2.-2 000. atkāpe: aptuveni 500 m attālums (vidējas kravnesības konteiners (“IBC”), PG II, III, 3., 5.1., 6.1., 8. un 9. klase). |
| --- | --- |

—

2.-2 000. atkāpe: aptuveni 500 m attālums (vidējas kravnesības konteiners (“IBC”), PG II, III, 3., 5.1., 6.1., 8. un 9. klase).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-3

Temats: Autovadītāju apmācība.

ANO 1202, 1203 un 1223 vietējie pārvadājumi iepakojumos un cisternās (Beļģijā, 75 km rādiusā ap juridiskās adreses vietu).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.

Direktīvas pielikuma saturs:

Apmācības struktūra:

| 1) | mācību iepakojumi; |
| --- | --- |

1)

mācību iepakojumi;

| 2) | mācību cisterna; |
| --- | --- |

2)

mācību cisterna;

| 3) | īpaša apmācība Cl 1; |
| --- | --- |

3)

īpaša apmācība Cl 1;

| 4) | īpaša apmācība Cl 7. |
| --- | --- |

4)

īpaša apmācība Cl 7.

Valsts tiesību akta saturs: Definīcijas – apliecība – izdošana – dublikāti – derīguma termiņš un tā pagarinājums – kursu un eksāmenu organizēšana – atkāpes – sankcijas – nobeiguma noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Tiks norādīta turpmākajos noteikumos.

Piezīmes: Ierosināts veikt sākotnējo apmācību, pēc tās ir eksāmens, kurā pārbauda tikai ANO 1202, 1203 un 1223 pārvadājumus iepakojumos un cisternās 75 km rādiusā ap juridiskās adreses vietu; apmācības ilgumam jāatbilst ADR prasībām; pēc pieciem gadiem autovadītājam jāpiedalās pilnveides apmācībā un jākārto eksāmens; apliecībā norāda “ANO 1202, 1203 un 1223 pārvadājumi valsts teritorijā atbilstīgi Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktam”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-4

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi cisternās, lai minētās kravas iznīcinātu sadedzinot.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.2.

Valsts tiesību akta saturs: Pieļaujot atkāpi no tabulas 3.2., ar īpašiem nosacījumiem atļauts lietot cisternkonteineru ar cisternas kodu L4BH cisternas L4DH vietā, lai pārvadātu šķidrumus, kas reaģē ar ūdeni, toksiskas vielas, III, ja nav norādīts citādi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 01 - 2002.

Piezīmes: Šos noteikumus drīkst izmantot tikai attiecībā uz bīstamu atkritumu pārvadājumiem mazā attālumā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-5

Temats: Atkritumu nogādāšana uz atkritumu apglabāšanas uzņēmumiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.2., 5.4., 6.1. (iepriekšējie noteikumi: A5, 2X14, 2X12).

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, marķēšana un prasības attiecībā uz iepakojumu.

Valsts tiesību akta saturs: Tā vietā, lai klasificētu atkritumus saskaņā ar ADR, atkritumi ir iedalīti dažādās grupās (viegli uzliesmojoši šķīdinātāji, krāsas, skābes, baterijas utt.), lai izvairītos no bīstamām reakcijām vienā grupā. Prasības attiecībā uz iepakojuma konstrukciju ir mazāk ierobežojošas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arreté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Piezīmes: Šos noteikumus drīkst izmantot atkritumu nogādāšanai mazos daudzumos uz to apglabāšanas uzņēmumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-6

Temats: RO–bi–SE-5 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-7

Temats: RO–bi–SE-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE-8

Temats: RO–bi–UK–2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DE Vācija

RO–bi–DE-1

Temats: Atteikšanās no dažām norādēm pārvadājuma dokumentā (n2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 1. (izņemot 1.4.S), 5.2. un 7. klasi,

pārvadājuma dokumentā nav vajadzīga norāde:

| a) | attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa zināmu maršrutu); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa zināmu maršrutu);

| b) | ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja autotransporta līdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu apjomu un veidiem; |
| --- | --- |

b)

ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja autotransporta līdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu apjomu un veidiem;

| c) | tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu. |
| --- | --- |

c)

tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: Attiecīgajam satiksmes veidam nebūs praktiski piemērot visus noteikumus.

Eiropas Komisija ir reģistrējusi šo atkāpi ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE-2

Temats: 9. klases PCB piesārņojošo vielu pārvadājumi bez taras.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājumi bez taras.

Valsts tiesību akta saturs: Atļauja veikt pārvadājumus bez taras autotransporta līdzekļu maināmajās kravas kastēs vai konteineros, kas ir hermētiski noslēgti, lai būtu šķidrumu vai putekļu necaurlaidīgi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Piezīmes: 11. atkāpe bija spēkā līdz 31.12.2004.; no 2005. gada tie paši noteikumi ADR un RID.

Skatīt arī daudzpusējo nolīgumu M137.

Saraksts Nr. 4*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE-3

Temats: Iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 5.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, iepakojums un marķēšana.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9 klase: bīstamo atkritumu jauktā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējās kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: Saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RO–bi–DK–1

Temats: ANO 1202, 1203, 1223 un 2. klase – bez pārvadājuma dokumenta.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Vajadzīgs pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: Piegādes vajadzībām pārvadājot 3. klases, ANO 1202, 1203 un 1223 minerāleļļas produktus un 2. klases gāzes (kravu piegādā diviem vai vairāk saņēmējiem un savāc atpakaļ nosūtītās preces līdzīgās situācijās), pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja rakstiskos norādījumos papildus ADR noteiktajai informācijai ir informācija par ANO numuru, nosaukumu un klasi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Piezīmes: Iemesls, kādēļ vajadzīga iepriekšminētā valsts atkāpe, ir elektronisko iekārtu attīstība, kas ļauj, piemēram, naftas uzņēmumiem lietot šādas iekārtas, lai autotransporta līdzekļiem pastāvīgi pārraidītu informāciju par klientiem. Tā kā pārvadājuma sākumā šī informācija nav pieejama un to nosūta autotransporta līdzeklim brauciena laikā, tad pirms pārvadājuma uzsākšanas nav iespējams noformēt pārvadājuma dokumentus. Šādi pārvadājumi notiek ierobežotā teritorijā.

Uz Dāniju attiecas atkāpe no līdzīga noteikuma saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK-2

Temats: RO–bi–SE-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, ar grozījumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK-3

Temats: RO–bi–UK-1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, ar grozījumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

EL Grieķija

RO–bi–EL–1

Temats: Atkāpe no drošuma prasībām piestiprinātām cisternām (autocisternām), kas reģistrētas līdz 2001. gada 31. decembrim, attiecībā uz dažu kategoriju bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem vai pārvadājumiem mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.6.3.6., 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5., 6.8.2.1.17.-6.8.2.1.22., 6.8.2.1.28., 6.8.2.2., 6.8.2.2.1., 6.8.2.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Konstrukcijas, aprīkojuma, tipa apstiprinājuma, pārbaužu un testu prasības un marķējuma prasības attiecībā uz piestiprinātām cisternām (autocisternām), demontējamām cisternām un cisternām, un maināmām tvertņu kravas kastēm, kuru korpuss izgatavots no metālu materiāliem, un attiecībā uz baterijtransportlīdzekļiem un MEGC.

Valsts tiesību akta saturs: Pārejas noteikums: piestiprinātas cisternas (autocisternas), demontējamas cisternas un cisternas, kas pirmoreiz reģistrētas Grieķijā laikposmā no 1985. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim, var lietot līdz 2010. gada 31. decembrim. Šis pārejas noteikums attiecas uz autotransporta līdzekļiem, ar ko veic šādu bīstamu materiālu pārvadājumus (ANO: 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Tas paredzēts attiecībā uz pārvadājumiem mazos daudzumos vai vietējiem pārvadājumiem ar autotransporta līdzekļiem, kuri reģistrēti iepriekš minētajā laika posmā. Šis pārejas noteikums būs spēkā attiecībā uz autocisternām, kas attiecīgi pielāgotas saskaņā ar šādiem nosacījumiem.

| 1. | ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5. (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154). |
| --- | --- |

1.

ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5. (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154).

| 2. | Minimālais korpusa biezums cisternām, kam korpusa nodalījuma ietilpība ir līdz 3 500 litriem, ir 3 mm un cisternām, kuru nodalījumu ietilpība ir līdz 6 000 litriem, – vismaz 4 mm mazleģēta tērauda neatkarīgi no nodalījumu tipa un biezuma. |
| --- | --- |

2.

Minimālais korpusa biezums cisternām, kam korpusa nodalījuma ietilpība ir līdz 3 500 litriem, ir 3 mm un cisternām, kuru nodalījumu ietilpība ir līdz 6 000 litriem, – vismaz 4 mm mazleģēta tērauda neatkarīgi no nodalījumu tipa un biezuma.

| 3. | Ja izmantots alumīnijs vai cits metāls, cisternām jāatbilst biezuma prasībām un citām tehniskajām specifikācijām, kas izriet no rasējumiem, kurus apstiprinājusi tās valsts vietējā iestāde, kurā tās bija reģistrētas iepriekš. Ja rasējumu nav, cisternām jāatbilst 6.8.2.1.17. (211 127) prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ja izmantots alumīnijs vai cits metāls, cisternām jāatbilst biezuma prasībām un citām tehniskajām specifikācijām, kas izriet no rasējumiem, kurus apstiprinājusi tās valsts vietējā iestāde, kurā tās bija reģistrētas iepriekš. Ja rasējumu nav, cisternām jāatbilst 6.8.2.1.17. (211 127) prasībām.

| 4. | Cisternām jāatbilst prasībām, kas noteiktas punktā ar papildnumuru 211 128., 6.8.2.1.28. (211 129) 6.8.2.2. punktā ar 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. apakšpunktu (211 130, 211 131). |
| --- | --- |

4.

Cisternām jāatbilst prasībām, kas noteiktas punktā ar papildnumuru 211 128., 6.8.2.1.28. (211 129) 6.8.2.2. punktā ar 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. apakšpunktu (211 130, 211 131).

Precīzāk, autocisternas, kuru masa ir mazāka nekā 4 tonnas un kuras izmanto vienīgi dīzeļdegvielas (ANO 1202) vietējiem pārvadājumiem, un kuras pirmo reizi reģistrētas līdz 2002. gada 31. decembrim, un kuru korpusa biezums ir mazāks nekā 3 mm, var lietot vienīgi tad, ja tās pārveidotas saskaņā ar 211 127. (5)b4. (6.8.2.1.20.) punktu ar papildnumuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (Konstrukcijas, aprīkojuma, pārbaužu un testu prasības attiecībā uz ekspluatācijā esošām piestiprinātām cisternām (autocisternām), dažu kategoriju bīstamām kravām).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–EL–2

Temats: Atkāpe no bāzes autotransporta līdzekļu konstrukcijas prasībām attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas paredzēti bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem un kas pirmoreiz reģistrēti līdz 2001. gada 31. decembrim.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2001. gada ADR: 9.2., 9.2.3.2., 9.2.3.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Bāzes autotransporta līdzekļu konstrukcijas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Atkāpe attiecas uz autotransporta līdzekļiem, kas paredzēti bīstamo kravu (ANO kategorija 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 un 3257) vietējiem pārvadājumiem un kas pirmoreiz reģistrēti līdz 2001. gada 31. decembrim.

Iepriekšminētajiem autotransporta līdzekļiem jāatbilst Direktīvas 94/55/EK B pielikuma 9. (9.2.1. līdz 9.2.6.) prasībām ar šādiem izņēmumiem.

Atbilstība 9.2.3.2. prasībām vajadzīga tikai tad, ja autotransporta līdzekļa ražotājs to aprīkojis ar pretbloķēšanas bremžu sistēmu; autotransporta līdzeklim ir jābūt aprīkotam ar 9.2.3.3.1. definēto nepārtraukto bremzēšanas sistēmu, bet atbilstība 9.2.3.3.2. un 9.2.3.3.3. nav obligāta.

Elektrība tahogrāfam jānodrošina caur drošības barjeru, kas savienota tieši ar akumulatoru (papildnumurs 220 514), un elektroiekārtai mehānismam, ar ko paredzēts pacelt asi, jābūt uzstādītai tajā vietā, kur to sākotnēji uzstādījis autotransporta līdzekļa ražotājs, un tai jāatrodas piemērotā noslēgtā aizsargkorpusā (papildnumurs 220 517).

Konkrēti autocisternām, kuru maksimālā masa ir mazāka nekā 4 tonnas un ar kurām paredzēts veikt kurināmās dīzeļdegvielas (ANO 1202) vietējos pārvadājumus, jāatbilst 9.2.2.3., 9.2.2.6. 9.2.4.3. un 9.2.4.5. prasībām, bet ne obligāti pārējo punktu prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων (Tehniskās prasības jau lietošanā esošiem transportlīdzekļiem, kas paredzēti dažu kategoriju bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem).

Piezīmes: Salīdzinot ar jau reģistrēto autotransporta līdzekļu kopējo skaitu, iepriekšminēto transportlīdzekļu ir maz, turklāt tie ir paredzēti tikai vietējiem pārvadājumiem. Pieprasītās atkāpes veids, attiecīgo autotransporta līdzekļu mazais skaits un pārvadājamās kravas veids nerada ceļu satiksmes drošības problēmas.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

ES Spānija

RO–bi–ES–2

Temats: Īpaša iekārta bezūdens amonjaka piegādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.8.2.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Lai ārējo detaļu (caurules, sānu noslēgierīces) bojājuma gadījumā izvairītos no jebkādiem satura zudumiem, iekšējam noslēgvārstam un tā pamatnei jābūt aizsargātiem pret vītnes noraušanas risku ārējas ietekmes rezultātā vai tiem jābūt konstruētiem tā, lai izvairītos no šādas ietekmes. Uzpildes un iztukšošanas ierīcēm (tostarp atlokiem vai vītņu savienojumiem) un aizsargvāciņiem (ja tie ir) jābūt nodrošinātiem pret jebkuru nejaušu atvēršanos.

Valsts tiesību akta saturs: Cisternas, ko izmanto lauksaimniecības vajadzībām bezūdens amonjaka piegādei un pielietošanai un kas nodotas ekspluatācijā līdz 1997. gada 1. janvārim, var aprīkot ar ārējo, nevis iekšējo drošības armatūru, ja tā sniedz vismaz tādu pašu aizsardzību, kādu nodrošina cisternas sienas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Piezīmes: Līdz 1997. gada 1. janvārim tāda tipa cisternas, kas aprīkotas ar ārējo drošības armatūru, tika izmantotas vienīgi lauksaimniecībā, lai bezūdens amonjaku izlietu tieši uz lauka. Dažādas šāda tipa cisternas izmanto vēl pašlaik. Tās reti tiek pārvadātas pa autoceļiem uzpildītas, bet tās izmanto tikai lielās saimniecībās lauku minerālmēslošanai.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

FI Somija

RO–bi–FI–1

Temats: Sprāgstvielu pārvadājuma dokumentā norādāmās informācijas izmaiņas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.2.1.a)

Direktīvas pielikuma saturs: Īpaši nosacījumi attiecībā uz 1. klasi.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokumentā ir pieļaujams norādīt detonatoru skaitu (1 000 detonatoru atbilst 1 kg sprāgstvielu), nevis sprāgstvielu faktisko tīro svaru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Piezīmes: Informācija uzskatāma par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā. Šo atkāpi izmanto galvenokārt spridzināšanas darbiem attiecībā uz vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos.

Eiropas Komisija ir reģistrējusi šo atkāpi ar 31. numuru.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FI-2

Temats: RO–bi–SE-10 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FI–3

Temats: RO–bi–DE–1 pieņemšana

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

FR Francija

RO–bi–FR-1

Temats: Jūras pārvadājuma dokumenta izmantošana par pārvadājuma dokumentu īsiem braucieniem pēc kuģa izkraušanas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Informācija, kas jāiekļauj dokumentā, ko izmanto par bīstamo kravu pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: Jūras pārvadājuma dokumentu izmanto par pārvadājuma dokumentu 15 km rādiusā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 23-4.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR-3

Temats: Pastāvīgi uzstādītu sašķidrinātas naftas gāzes glabāšanas tvertņu pārvadājumi (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Uz pastāvīgi uzstādītu sašķidrinātas naftas gāzes glabāšanas tvertņu pārvadājumiem attiecas īpaši noteikumi. Tie atļauti tikai mazos attālumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 30.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR-4

Temats: Īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vadītāju apmācību un to transportlīdzekļu apstiprinājumu, ko izmanto pārvadājumiem lauksaimniecības vajadzībām (mazā attālumā).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.8.3.2., 8.2.1. un 8.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Cisternu aprīkojums un autovadītāju apmācība.

Valsts tiesību akta saturs:

Īpaši noteikumi par transportlīdzekļu apstiprinājumu.

Īpaša vadītāju apmācība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 29-2 - Annex D4.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

IE Īrija

RO–bi–IE–1

Temats: Atbrīvojums no 5.4.1.1.1. punkta prasības par to, ka pārvadājuma dokumentā jānorāda i) saņēmēju nosaukums un adrese; ii) iepakojumu skaits un apraksts; un iii) bīstamās kravas kopējais daudzums, ja galīgajam patērētājam piegādā petroleju, dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi, kam piešķirts attiecīgais vielas identifikācijas numurs ANO 1223, ANO 1202 vai ANO 1965.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: Ja galīgajam patērētājam piegādā petroleju, dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi, kam piešķirts attiecīgais vielas identifikācijas numurs ANO 1223, ANO 1202 vai ANO 1965, kā norādīts ADR B pielikuma B.5. papildinājumā, par transporta vienību nav nepieciešams norādīt saņēmēja nosaukumu un adresi, iepakojumu skaitu un aprakstu, vidējas kravnesības konteinerus (IBC) vai tvertnes, vai kopējo pārvadājamo daudzumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(2) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Šķidrā kurināmā piegādes gadījumā klientiem mājsaimniecībās klienta glabāšanas cisterna parasti tiek piepildīta pilnībā, tādēļ uzpildītās autocisternas brauciena sākumā faktiskais piegādātais apjoms, kā arī klientu skaits (vienā braucienā) nav zināms. Gadījumā, ja mājsaimniecībām piegādā sašķidrinātas naftas gāzes balonus, parasti tukšos balonus aizvieto ar pilniem, tādēļ brauciena sākumā klientu skaits un to atsevišķie pasūtījumi nav zināmi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE-2

Temats: Atbrīvojums, ar ko atļauj pēdējās kravas pārvadājuma dokumentu izmantot kā 5.4.1.1.1. noteikto pārvadājuma dokumentu, ja pārvadā tukšas, neiztīrītas cisternas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: Tukšu, neiztīrītu cisternu pārvadājuma gadījumā pietiek ar pēdējās kravas pārvadājuma dokumentu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(3) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Jo īpaši, piegādājot benzīnu un/vai dīzeļdegvielu degvielas uzpildes stacijām, uzreiz pēc pēdējās kravas piegādes autocisterna atgriežas tieši naftas bāzē (lai to atkal uzpildītu nākamajām piegādēm).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE-3

Temats: Atbrīvojums, ar ko atļauj bīstamo kravu iekraušanu un izkraušanu, uz ko attiecas īpašais noteikums CV1 7.5.11. vai S1 8.5. punktā, sabiedriskās vietās bez kompetentu iestāžu īpašas atļaujas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5. un 8.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Papildu noteikumi attiecībā uz kravas iekraušanu, izkraušanu un pārkraušanu.

Valsts tiesību akta saturs: Bīstamo kravu iekraušana un izkraušana sabiedriskās vietās pieļaujama bez kompetentu iestāžu īpašas atļaujas, atkāpjoties no 7.5.11. vai 8.5. punkta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(5) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Attiecībā uz pārvadājumiem valsts teritorijā šis noteikums uzliek ļoti apgrūtinošu slogu kompetentām iestādēm.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE-5

Temats: Atbrīvojums no 7.5.2.1. punktā paredzētā “jauktās kravas aizlieguma” B savietojamības grupas priekšmetiem un D savietojamības grupas vielām un priekšmetiem, ko ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli pārvadā cisternās kopā ar 3., 5.1. un 8. klases bīstamajām kravām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi attiecībā uz kravas iekraušanu, izkraušanu un pārkraušanu.

Valsts tiesību akta saturs: Iepakojumus ar ADR 1. klases B savietojamības grupas priekšmetiem un ADR 1. klases D savietojamības grupas vielām un priekšmetiem var pārvadāt ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli kopā ar ADR 3., 5.1. un 8. klases bīstamajām kravām, ja a) minētos ADR 1. klases iepakojumus pārvadā atsevišķā konteinerā/nodalījumā, kura konstrukcija ir apstiprināta, un saskaņā ar kompetentu iestāžu noteiktajām prasībām; un b) minētās ADR 3., 5.1. un 8. klases vielas pārvadā tvertnēs, kas atbilst kompetentu iestāžu noteiktajām prasībām attiecībā uz to projektēšanu, konstrukciju, testēšanu, pārbaudi, ekspluatāciju un lietošanu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(7) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Saskaņā ar kompetento iestāžu apstiprinātiem nosacījumiem atļaut 1. klases B un D savietojamības grupas priekšmetu un vielu iekraušanu cisternās vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī kopā ar 3., 5.1. un 8. klases bīstamajām kravām, t. i., “ar sūkni aprīkotos automobiļos”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE-6

Temats: Atbrīvojums no 4.3.4.2.2. punkta prasības, ar ko paredz, ka elastīgajām uzpildes un iztukšošanas caurulēm, kas nav pastāvīgi piestiprinātas autocisternas korpusam, pārvadājuma laikā jābūt tukšām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Autocisternu izmantošana.

Valsts tiesību akta saturs: Elastīgajām šļūtenēm (kopā ar tām pievienotajiem nostiprinātajiem cauruļvadiem), kuras pievienotas autocisternām, kas mazumtirdzniecībā piegādā naftas produktus, kuru vielas identifikācijas numuri ir ANO 1011, ANO 1202, ANO 1223, ANO 1863 un ANO 1978, autopārvadājuma laikā nav jābūt tukšām, ja ir veikti atbilstoši pasākumi, lai izvairītos no jebkuriem satura zudumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(8) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: Elastīgajām šļūtenēm, ar kurām aprīkotas mājsaimniecību apgādes autocisternas, arī pārvadājuma laikā vienmēr jābūt pilnām. Iztukšošanas cauruļu sistēma ir pazīstama kā “slapjās līnijas” sistēma, kurā ir nepieciešams autocisternas skaitītājs un piepildīta caurule, lai nodrošinātu to, ka klients saņem pareizo produkta daudzumu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE-7

Temats: Atbrīvojums no dažām ADR 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11. paredzētajām prasībām par amonija nitrāta minerālmēslojuma ANO 2067 pārvadājumiem bez taras no ostām līdz saņēmējiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība pēc atsevišķa pārvadājuma dokumenta, kurā norādīts pareizs konkrētās kravas kopējais daudzums katram pārvadājuma braucienam; un prasība, lai pirms un pēc brauciena autotransporta līdzeklis būtu iztīrīts.

Valsts tiesību akta saturs: Priekšlikums par atkāpi, lai ADR prasībām atļautu izmaiņas attiecībā uz pārvadājuma dokumentu un autotransporta līdzekļa tīrīšanu; ņemt vērā praktiskās problēmas, kas saistītas ar pārvadājumiem bez taras no ostas līdz saņēmējam.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: ADR noteikumos paredzēts a) atsevišķs pārvadājuma dokuments, kurā norādīta konkrētajā kravā pārvadātās bīstamās kravas kopējā masa; un b) īpašais nosacījums “CV24” par tīrīšanu pēc katras kravas, ko pārvadā no ostas līdz saņēmējam, tankkuģa izkraušanas laikā. Tā kā tas ir vietējais pārvadājums un ir saistīts ar tankkuģa izkraušanu, ietverot daudzas autotransporta līdzekļa uzpildīšanas reizes (vienas dienas vai vairāku dienu laikā), pārvadājot vienu un to pašu vielu no tankkuģa līdz saņēmējam, vienots pārvadājuma dokuments, kurā norādīta aptuvena katras kravas kopējā masa, būtu pietiekams un nebūtu jāpieprasa īpašais nosacījums “CV24”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

LT Lietuva

RO–bi–LT-1

Temats: RO–bi–EL-1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–LT-2

Temats: RO–bi–EL–2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

NL Nīderlande

RO–bi–NL–13

Temats: 2004. gada programma bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6., 3.3., 4.1.4., 4.1.6., 4.1.8., 4.1.10., 5.1.2., 5.4.0., 5.4.1., 5.4.3., 6.1., 7.5.4., 7.5.7., 7.5.9., 8. un 9.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi attiecībā uz noteiktiem daudzumiem; īpaši noteikumi; iepakojuma izmantošana; ārējā iepakojuma izmantošana; dokumentācija; iepakojuma konstrukcija un testēšana; kravas iekraušana, izkraušana un pārkraušana; personāla komplektēšana; iekārtas; darbība; transportlīdzekļi un dokumentācija; transportlīdzekļu būve un apstiprināšana.

Valsts tiesību akta saturs: 17 būtiski noteikumi attiecībā uz savāktu nelielu, bīstamu sadzīves atkritumu pārvadājumiem. Tā kā parasti šādos gadījumos ir nelieli daudzumi un dažādām vielām ir atšķirīgas īpašības, pārvadājuma operācijas nav iespējams veikt tā, lai tās pilnībā atbilstu ADR noteikumiem. Tādējādi saskaņā ar iepriekš minēto programmu ir paredzēts vienkāršots variants, kas atšķiras no vairākiem ADR noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Scheme for transport of domestic hazardous waste 2004 (2004. gada noteikumi par bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem).

Piezīmes: Programma tika izstrādāta, lai iedzīvotāji varētu nogādāt ķīmiskus atkritumus nelielos daudzumos šim nolūkam paredzētā vietā. Šo vielu sastāvā ir atliekvielas, piemēram, krāsu atliekas. Bīstamību samazina līdz minimumam, izvēloties attiecīgu transportlīdzekli un cita starpā izmantojot īpašus pārvadājumu elementus, kā arī apkārtējiem skaidri pamanāmas norādes “Nesmēķēt!” un dzeltenas mirgojošas gaismas. Būtiskākais jautājums attiecībā uz pārvadājumiem ir tas, lai tiktu nodrošināta drošība. To var panākt, piemēram, vielas pārvadājot hermētiski noslēgtos iepakojumos, lai novērstu to nonākšanu apkārtējā vidē vai arī toksisku tvaiku noplūdi vai uzkrāšanos transportlīdzeklī. Transportlīdzeklī ir ierīkoti nodalījumi, kuros var uzglabāt dažādu kategoriju atkritumus, nodrošinot tiem aizsardzību manevrēšanas laikā un aizsardzību pret nejaušu pārvietošanos, kā arī neparedzētu atvēršanos. Tajā pašā laikā, neraugoties uz nelielajiem atkritumu daudzumiem, pārvadātājam ir jābūt profesionāli sertificētam, ņemot vērā iesaistīto vielu dažādās īpašības. Tā kā iedzīvotājiem trūkst zināšanu par bīstamības līmeņiem saistībā ar šīm vielām, būtu jānodrošina rakstiski norādījumi, kā paredzēts programmas pielikumā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

PT Portugāle

RO–bi–PT-1

Temats: Pārvadājuma dokuments ANO 1965.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokumentā norādāmo oficiālo kravas nosaukumu, kā paredzēts RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) 5.4.1. iedaļā, attiecībā uz komerciāli lietojamo butāna un propāna gāzi, kas iekļautas kopējā kategorijā “ANO Nr. 1965 ogļūdeņraža gāzu maisījums, sašķidrināta gāze, c.n.p.” un kuras pārvadā balonos, var aizstāt ar šādiem citiem tirdzniecības nosaukumiem:

| | “ANO 1965 butāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumos A, A01, A02 un A0, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos; |
| --- | --- |

“ANO 1965 butāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumos A, A01, A02 un A0, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos;

| | “ANO 1965 propāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumā C, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos. |
| --- | --- |

“ANO 1965 propāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumā C, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Despacho DGTT 7560/2004,2004. gada 16. aprīlis, atbilstīgi 5. panta Nr. 127. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: Tiek atzīts, cik svarīgi ir atvieglot uzņēmumiem bīstamu kravu pārvadājuma dokumentu aizpildīšanu, vienlaicīgi neietekmējot pārvadājumu drošību.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–PT-2

Temats: Pārvadājuma dokumentācija attiecībā uz tukšām, neiztīrītām tvertnēm un konteineriem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: Attiecībā uz to tukšo tvertņu un konteineru atpakaļceļu, ar kuriem tika pārvadātas bīstamas kravas, pārvadājuma dokumentu, kas minēts RPE 5.4.1. iedaļā, var aizstāt ar pārvadājuma dokumentu, kas izdots iepriekšējam braucienam, kas tika veikts, lai kravu piegādātu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Despacho DGTT 15162/2004,2004. gada 28. jūlijs, atbilstīgi 5. panta Nr. 127. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: Prasība, lai to tukšu tvertņu un konteineru pārvadājumiem, kuros bijusi bīstama krava, būtu izdots pārvadājuma dokuments saskaņā ar RPE, atsevišķos gadījumos rada praktiskas grūtības, kuras var pēc iespējas samazināt, neietekmējot drošību.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RO–bi–SE-1

Temats: Bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 5.2. un 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, marķējums un etiķetes, un iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ietverti vienkāršoti klasifikācijas kritēriji, mazāk ierobežojošas iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības un grozītas prasības etiķetēm un marķējumam.

Bīstamos atkritumus nevis klasificē saskaņā ar ADR, bet iekļauj dažādās atkritumu grupās. Katrā atkritumu grupā ietilpst vielas, kuras saskaņā ar ADR drīkst iepakot kopā (jauktā iepakošana).

Katrs iepakojums jāmarķē ar attiecīgu atkritumu grupas kodu, nevis ANO numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Šos noteikumus var izmantot tikai bīstamu atkritumu pārvadājumiem no publiskām atkritumu pārstrādes vietām uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-2

Temats: Kravas nosūtītāja nosaukums/vārds un adrese pārvadājuma dokumentā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumentā parasti norādāmā informācija.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību aktā noteikts, ka kravas nosūtītāja nosaukums/vārds un adrese nav jānorāda, ja kā piegādes sistēmas daļa tiek vesti atpakaļ tukši, neiztīrīti iepakojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Tukšos, neiztīrītos iepakojumos, ko ved atpakaļ, parasti bīstamo kravu atlikumi ir mazi.

Šo atkāpi nozarē galvenokārt lieto, vedot atpakaļ tukšas, neiztīrītas gāzes tvertnes apmaiņā pret pilnām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-3

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem no vienas ražošanas vietas daļas uz citu.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem no vienas ražošanas vietas daļas uz citu. Atkāpe attiecas uz iepakojumu etiķetēm un marķējumu, pārvadājuma dokumentiem, autovadītāja apliecību un apstiprinājuma sertifikātu saskaņā ar 9.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Vairākos gadījumos bīstamās kravas pārved uz telpām, kas atrodas koplietošanas ceļa otrā pusē. Šāda veida pārvadājumi nav bīstamu kravu pārvadājumi pa privātu ceļu, un tādēļ tos nevar saistīt ar attiecīgajām prasībām. Salīdzināt arī ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-4

Temats: Iestāžu aizturēto bīstamo kravu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Atkāpes no noteikumiem var pieļaut, ja to pamatā ir iemesli, kas saistīti ar darba aizsardzību, izkraušanas riskiem, pierādījumu sniegšanu utt.

Atkāpes no noteikumiem pieļauj tikai tad, ja normālos pārvadāšanas apstākļos tiek nodrošināts pietiekams drošības līmenis.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Šīs atkāpes var piemērot vienīgi iestādes, kas aizturējušas bīstamās kravas.

Šī atkāpe ir paredzēta vietējiem pārvadājumiem, piemēram, tādu policijas aizturētu kravu kā sprāgstvielu vai zagtas mantas pārvadājumiem. Problēma, kas saistīta ar šā veida kravām, ir tāda, ka tās ir ļoti grūti klasificēt. Turklāt krava bieži vien nav iepakota, marķēta vai etiķetēta atbilstīgi ADR prasībām. Katru gadu policija veic vairākus simtus šādu pārvadājumu. Kontrabandas alkohols jāpārved no vietas, kur tas aizturēts, uz pierādījumu uzglabāšanas telpām un pēc tam uz iznīcināšanas vietu; turklāt abas minētās vietas var atrasties diezgan tālu viena no otras. Pieļaujamās atkāpes: a) katram iepakojumam nav vajadzīga etiķete; un b) nav jāizmanto apstiprināts iepakojums. Tomēr uz katra paliktņa, uz kura ir šādi iepakojumi, jābūt pareizam marķējumam. Jāievēro visas pārējās prasības. Katru gadu notiek apmēram 20 šādi pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-5

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi ostās un to tiešā tuvumā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.2., 8.1.5., 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Transporta vienībai vajadzīgie dokumenti; katra transporta vienība, kas pārvadā bīstamās preces, jāaprīko ar īpašu aprīkojumu; transportlīdzekļa atbilstības apstiprinājums.

Valsts tiesību akta saturs:

Transporta vienībā nav jābūt dokumentiem (izņemot autovadītāja apliecību).

Transporta vienība nav jāaprīko ar 8.1.5. punktā norādīto aprīkojumu.

Traktoriem nav vajadzīga apstiprinājuma apliecība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Salīdzināt ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-6

Temats: Apliecība par inspektoru ADR mācībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: Inspektoriem, kas veic autotransporta līdzekļa ikgadējo tehnisko apskati, nav jāapmeklē 8.2. punktā minētā apmācība, tiem nav vajadzīga arī ADR apmācības apliecība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Dažos gadījumos, kad autotransporta līdzekļiem veic tehnisko apskati, tajos var būt bīstamas kravas, piemēram, neiztīrītas, tukšas cisternas.

Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-7

Temats: ANO 1202, 1203 un 1223 vietējā piegāde ar autocisternām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6., 5.4.1.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Tukšu, neiztīrītu cisternu un cisternkonteineru apraksts atbilst 5.4.1.1.6. punktam. Citos dokumentos var ierakstīt vairāku kravas saņēmēju nosaukumu un adresi.

Valsts tiesību akta saturs: Tukšām, neiztīrītām cisternām vai cisternkonteineriem apraksts pārvadājuma dokumentā atbilstīgi 5.4.1.1.6. punktam nav vajadzīgs, ja iekraušanas plānā ierakstītais vielas daudzums ir “0”. Autotransporta līdzeklī esošajos dokumentos nav jābūt kravas saņēmēju nosaukumam un adresei.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-9

Temats: Vietējie pārvadājumi, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4., 6.8. un 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Transporta dokuments; tvertņu konstrukcija; apstiprinājuma apliecība.

Valsts tiesību akta saturs: Vietējiem pārvadājumiem, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība, nav jāatbilst dažiem noteikumiem:

| a) | nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija; |
| --- | --- |

a)

nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija;

| b) | joprojām var izmantot tādas vecākas tvertnes/konteinerus, kuru uzbūve neatbilst 6.8., bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem, un kuri ir piestiprināti pie strādnieku vagoniņiem; |
| --- | --- |

b)

joprojām var izmantot tādas vecākas tvertnes/konteinerus, kuru uzbūve neatbilst 6.8., bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem, un kuri ir piestiprināti pie strādnieku vagoniņiem;

| c) | vecākas tvertnes, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi; |
| --- | --- |

c)

vecākas tvertnes, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi;

| d) | nav vajadzīgas apstiprinājuma apliecības strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav. |
| --- | --- |

d)

nav vajadzīgas apstiprinājuma apliecības strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Strādnieku vagoniņš ir sava veida dzīvojamā piekabe strādniekiem, tajā ir strādnieku istaba, un tam ir pierīkota neapstiprināta cisterna/konteiners dīzeļdegvielai, ko izmanto mežsaimniecības traktoru darbināšanai.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-10

Temats: Sprāgstvielu pārvadājumi cisternās.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Sprāgstvielas drīkst iepakot vienīgi saskaņā ar 4.1.4.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts kompetentā iestāde apstiprinās autotransporta līdzekļus, kas paredzēti sprāgstvielu pārvadājumiem cisternās. Pārvadājumi cisternās ir atļauti tikai attiecībā uz tām sprāgstvielām, kas uzskaitītas noteikumā, vai ar īpašu kompetentas iestādes atļauju.

Autotransporta līdzekļiem, kuros iekrautas sprāgstvielas cisternās, jābūt marķētiem un etiķetētiem saskaņā ar 5.3.2.1.1., 5.3.1.1.2. un 5.3.1.4. Transporta vienībā bīstamā krava drīkst būt tikai vienā autotransporta līdzeklī.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S - Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993:4.

Piezīmes: Šos noteikumus piemēro tikai valsts iekšējiem pārvadājumiem un tad, ja pārvadājumu operācija ir lielākoties vietēja. Šie noteikumi bija spēkā pirms Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai.

Tikai divas uzņēmējsabiedrības veic sprāgstvielu pārvadājumus ar autocisternām. Tuvākajā nākotnē paredzama pāreja uz emulsijām.

Iepriekšējā atkāpe Nr. 84.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-11

Temats: Autovadītāja apliecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz autotransporta līdzekļa apkalpes apmācību.

Valsts tiesību akta saturs: Autovadītāju apmācība nav atļauta ne ar vienu no 8.2.1.1. punktā norādītajiem autotransporta līdzekļiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S - Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Piezīmes: Vietējie pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE-12

Temats: ANO 0335 uguņošanas ierīču pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: B pielikums, 7.2.4., V2 (1).

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par EX/II un EX/III autotransporta līdzekļu izmantošanu.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājot ANO 0335 uguņošanas ierīces, 7.2.4. nodaļas īpašais noteikums V2 (1) jāpiemēro tikai attiecībā uz tīro, sprādzienbīstamo saturu, kas lielāks nekā 3 000 kg (4 000 kg, ja izmanto piekabi), ja uguņošanas ierīcēm ir piešķirts ANO 0335 saskaņā ar uguņošanas ierīču standarta klasifikācijas tabulu ANO ieteikumu par bīstamo kravu pārvadāšanu 14. pārskatītā izdevuma 2.1.3.5.5. punktā.

Ieteikumi attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem.

Šāda piešķiršana tiek veikta, saskaņojot to ar kompetento iestādi. Piešķiršanas apliecinājumu pārvadā transporta vienībā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Piezīmes: Uguņošanas ierīču pārvadāšana ir ierobežota laika ziņā divos īsos laika posmos gadā, t. i., gadumijā un aprīļa beigās/maija sākumā. Pārvadāšanu no kravas nosūtītāja līdz noliktavai bez liekiem sarežģījumiem var veikt, izmantojot pašreizējo atbilstīgi EX apstiprināto autotransporta līdzekļu parku. Tomēr uguņošanas ierīču piegāde no noliktavām uz pārdošanas vietām un pārpalikuma nogādāšana atpakaļ noliktavās ir apgrūtināta, jo nav pietiekami daudz atbilstīgi EX apstiprinātu autotransporta līdzekļu. Pārvadātāji nav ieinteresēti ieguldīt šādu apstiprinājumu iegūšanā, jo izmaksas nevar atgūt. Tas apdraud uguņošanas ierīču kravu nosūtītāju pastāvēšanu, jo tiem nav iespēju nogādāt savu produkciju tirgū.

Piemērojot šo atkāpi, uguņošanas ierīču klasificēšanu veic, pamatojoties uz standarta sarakstu ANO ieteikumos, lai būtu pieejama pēc iespējas atjaunināta klasifikācija.

Līdzīga atkāpe attiecināta uz ANO 0336 uguņošanas ierīcēm, un tā iekļauta ADR 2005. gada redakcijas 651. īpašā noteikuma 3.3.1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RO–bi–UK-1

Temats: Koplietošanas ceļu šķērsošana ar transportlīdzekļiem, kas pārvadā bīstamas kravas (N8).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: Noteikumi par bīstamajām kravām netiek piemēroti pārvadājumiem no vienas privātas telpas uz citu, ko šķir ceļš. Attiecībā uz 7. klasi šo atkāpi nepiemēro Noteikumu par radioaktīviem materiāliem (pārvadājumi ar autotransportu) 2002. gada redakcijā paredzētajiem noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Piezīmes: Šāda situācija, bez šaubām, var rasties, ja kravas pārved no vienām privātām telpām uz citām, kas atrodas katra savā ceļa pusē. Tas nav bīstamo kravu pārvadājums pa koplietošanas ceļu termina parastajā nozīmē, un šādā gadījumā nav jāpiemēro noteikumi par bīstamajām kravām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK-2

Temats: Atkāpe attiecībā uz aizliegumu autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus vietējā piegādes ķēdē no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai tiešajam lietotājam un no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam (izņemot 7. klasi) (N11).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Aizliegums autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus.

Valsts tiesību akta saturs: Aizliegumu atvērt iepakojumus mīkstina ar noteikumu: “Ja vien par transportlīdzekli atbildīgais uzņēmējs nav to atļāvis”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Piezīmes: Uztverot pielikumā ietverto aizliegumu burtiski, var rasties nopietnas problēmas mazumtirdzniecībā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK-3

Temats: Alternatīvi pārvadāšanas noteikumi koka mucām, kurās ir III iepakojuma grupas ANO 3065.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.4., 4.1., 5.2. un 5.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošanas un marķēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Atļauj pārvadāt alkoholiskos dzērienus, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 24 %, bet ne lielāka kā 70 % (III iepakojuma grupa), koka mucās, kas nav apstiprinātas atbilstīgi ANO, bez bīstamības zīmēm, ja tiek ievērotas stingrākas prasības attiecībā uz iekraušanu un autotransporta līdzekli.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Piezīmes: Tas ir produkts ar augstu vērtību, kas apliekams ar valdības akcīzes nodokli un kas jāpārvadā starp spirta rūpnīcu un muitas noliktavu droši noslēgtos autotransporta līdzekļos ar valdības nodokļa plombām. Iepakošanas un marķēšanas prasību mazināšanu ņem vērā papildu noteikumos, lai garantētu drošumu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK-4

Temats: RO–bi–SE-12 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK-5

Temats: Izlietotu bateriju savākšana iznīcināšanai vai pārstrādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: 636. īpašais noteikums.

Valsts tiesību akta saturs: Pieļauj šādus alternatīvus nosacījumus attiecībā uz 3.3. nodaļas 636. īpašo noteikumu:

Citi ADR noteikumi neattiecas uz lietotiem litija elementiem un baterijām (ANO 3090 un ANO 3091), kas savāktas un nodotas pārvešanai iznīcināšanai no patērētājiem paredzēta savākšanas punkta uz starpprodukta pārstrādes iekārtām kopā ar citiem litiju nesaturošiem elementiem vai baterijām (ANO 2800 un ANO 3028), ja šie izstrādājumi atbilst šādiem nosacījumiem:

tie ir iepakoti IH2 tipa mucās vai 4H2 tipa kastēs, kas atbilst II iepakojumu grupas prasībām attiecībā uz cietvielām;

katrā iepakojumā ir ne vairāk kā 5 % litija vai litija jonu bateriju;

visa iepakojuma kopējā bruto masa nepārsniedz 25 kg;

kopējais iepakojumu daudzums vienā transporta vienībā nepārsniedz 333 kg;

netiek vestas citas bīstamas kravas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Piezīmes: Patērētājiem paredzēti savākšanas punkti parasti atrodas mazumtirdzniecības veikalos, un nebūtu praktiski apmācīt lielu skaitu cilvēku izlietoto bateriju šķirošanā un iepakošanā atbilstoši ADR. Apvienotās Karalistes sistēma darbosies atbilstoši Apvienotās Karalistes Atkritumu un resursu rīcības programmas pamatprincipiem, un tās ietvaros tiks nodrošināts ADR prasībām atbilstošs iepakojums un attiecīgas instrukcijas.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.”

| 2. | II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “II. 3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RA-a/bi/bii-MS-nn
  RA = dzelzceļš
  a/bi/bii = 6. panta 2. punkta a/bi/bii
  MS = dalībvalsts abreviatūra
  nn = kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  DE Vācija


  RA–a–DE–2

  Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  FR Francija


  RA–a–FR-3

  Temats: Pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.
  Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 20.2.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RA–a–FR-4

  Temats: Dažu pasta vagonu atbrīvojums no marķēšanas prasībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.
  Valsts tiesību akta saturs: Jāmarķē tikai tie pasta vagoni, kuros pārvadā vairāk nekā 3 tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21.1.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  SE Zviedrija


  RA–a–SE–1

  Temats: Dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Valsts tiesību akta saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

  Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tādēļ šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  UK Apvienotā Karaliste


  RA–a–UK-1

  Temats: Dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: Lielākā daļa RID prasību.
  Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.
  Valsts tiesību akta saturs: Pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RA–a–UK-2

  Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.
  Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas izmaiņas noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām. Visām atkāpēm būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkurām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.
  Noviržu piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:






  1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamas preces, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu. |
| --- | --- | --- |

2.

II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“II. 3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA = dzelzceļš

a/bi/bii = 6. panta 2. punkta a/bi/bii

MS = dalībvalsts abreviatūra

nn = kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

DE Vācija

RA–a–DE–2

Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RA–a–FR-3

Temats: Pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 20.2.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–FR-4

Temats: Dažu pasta vagonu atbrīvojums no marķēšanas prasībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.

Valsts tiesību akta saturs: Jāmarķē tikai tie pasta vagoni, kuros pārvadā vairāk nekā 3 tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21.1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RA–a–SE–1

Temats: Dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Valsts tiesību akta saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tādēļ šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RA–a–UK-1

Temats: Dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: Lielākā daļa RID prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK-2

Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas izmaiņas noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām. Visām atkāpēm būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkurām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.

Noviržu piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamas preces, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu.

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja kopējā 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja kopējā 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK-3

Temats: Atļaut 1.1.3.1. punkta tabulā norādītajām 1. klases 1. un 2. kategorijas kravām dažādus maksimālos kopējos daudzumus uz vienu transporta vienību.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.1.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi, kas saistīti ar pārvadājuma raksturīgajām īpatnībām.

Valsts tiesību akta saturs: Izklāstīti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežota daudzuma un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Piezīmes: Atļaut dažādus daudzuma ierobežojumus un jaukta sastāva kravu reizināšanas koeficientus 1. klases precēm, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Jaukta sastāva kravu aprēķināšanai reizināšanas koeficients 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK-4

Temats: RA–a–FR–6 pieņemšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasību mazināšana attiecībā uz apzīmēšanu ar transporta bīstamības zīmi, veicot kombinētos autotransporta pārvadājumus pa dzelzceļu.

Valsts tiesību akta saturs: Prasību apzīmēt ar transporta bīstamības zīmi nepiemēro, ja transporta bīstamības zīmes uz autotransporta līdzekļiem ir skaidri redzamas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Piezīmes: Šāds valsts noteikums Apvienotajā Karalistē ir bijis vienmēr.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK-5

Temats: Preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot tās, kas atbilst 1., 4.2., 6.2. un 7. klasei) no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Uz iepakojumiem neattiecas prasība tiem piešķirt RID/ADR vai ANO marķējumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Piezīmes: RID prasības nav piemērotas pārvadājumu pēdējam posmam no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut pārvadāt preču iekšējās tvertnes mazumtirdzniecībai vietējā piegādes cikla dzelzceļa posmā bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

DE Vācija

RA–bi–DE–2

Temats: Iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.–5.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, iepakojums un marķēšana.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9. klase: bīstamo atkritumu jauktā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējās kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: Saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RA–bi–DK-1

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ir paredzēti alternatīvi noteikumi tiem, kas minēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļā, attiecībā uz kravu pārvadājumiem tunelī dzelzceļa līnijas starpmezglu posmā pāri Lielajam Beltam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas tilpumu un attālumu starp bīstamām kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–bi–DK-2

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ir paredzēti alternatīvi noteikumi tiem, kas minēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļā, attiecībā uz kravu pārvadājumiem tunelī dzelzceļa līnijas starpmezglu posmā pāri Zundam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas tilpumu un attālumu starp bīstamām kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

SE Zviedrija

RA–bi–SE–1

Temats: Bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 2., 5.2. un 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, marķējums un etiķetes, un iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ietverti vienkāršoti klasifikācijas kritēriji, mazāk ierobežojošas iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības un grozītas prasības etiķetēm un marķējumam. Tā vietā, lai bīstamos atkritumus klasificētu saskaņā ar RID, tos iedala dažādās atkritumu grupās. Katrā atkritumu grupā ietilpst vielas, kuras saskaņā ar RID drīkst iepakot kopā (jauktā iepakošana). Katrs iepakojums jāmarķē ar attiecīgu atkritumu grupas kodu, nevis ANO numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Šos noteikumus var izmantot tikai bīstamu atkritumu pārvadājumiem no publiskiem atkritumu pārstrādes objektiem uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.”

| 3. | III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “III.3.   Valstu atkāpes

  — ...” |
| --- | --- |

3.

III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“III.3.   Valstu atkāpes

— ...”

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/59 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 29. marts),

ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK III pielikumu attiecībā uz dažu Polijas un Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1912)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/188/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās D pielikuma I nodaļas E punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 64/432/EEK ir noteikts, ka dalībvalsti vai dalībvalsts daļu var atzīt par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem, ja ir ievēroti minētajā direktīvā paredzētie konkrētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 64/432/EEK ir noteikts, ka dalībvalsti vai dalībvalsts daļu var atzīt par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem, ja ir ievēroti minētajā direktīvā paredzētie konkrētie nosacījumi.

| (2) | Dalībvalstu saraksti ar reģioniem, kuri pasludināti par brīviem no govju enzootiskās leikozes, ir norādīti III pielikumā Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmumam 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu saraksti ar reģioniem, kuri pasludināti par brīviem no govju enzootiskās leikozes, ir norādīti III pielikumā Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmumam 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2).

| (3) | Polija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka 25 administratīvajos reģionos (powiaty), kuri atrodas augstākajās administratīvajās vienībās – Kujāvijas-Pomožes (Kujawsko-Pomorskie), Podlases (Podlaskie) un Mazovijas (Mazowieckie) vojevodistē –, ir ievēroti attiecīgie Direktīvā 64/432/EEK paredzētie nosacījumi, lai minētos reģionus varētu atzīt par Polijas reģioniem, kuri ir oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(3)

Polija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka 25 administratīvajos reģionos (powiaty), kuri atrodas augstākajās administratīvajās vienībās – Kujāvijas-Pomožes (Kujawsko-Pomorskie), Podlases (Podlaskie) un Mazovijas (Mazowieckie) vojevodistē –, ir ievēroti attiecīgie Direktīvā 64/432/EEK paredzētie nosacījumi, lai minētos reģionus varētu atzīt par Polijas reģioniem, kuri ir oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes.

| (4) | Pēc Polijas iesniegto dokumentu izvērtēšanas attiecīgie Polijas reģioni (powiaty) ir jāatzīst par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Polijas iesniegto dokumentu izvērtēšanas attiecīgie Polijas reģioni (powiaty) ir jāatzīst par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes.

| (5) | Portugāle attiecībā uz Azoru salu autonomo reģionu ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas pierāda atbilstību attiecīgajiem Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai šo reģionu varētu atzīt par Portugāles reģionu, kas oficiāli brīvs no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(5)

Portugāle attiecībā uz Azoru salu autonomo reģionu ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas pierāda atbilstību attiecīgajiem Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai šo reģionu varētu atzīt par Portugāles reģionu, kas oficiāli brīvs no govju enzootiskās leikozes.

| (6) | Pēc Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Portugāles Azoru salu autonomais reģions ir jāatzīst par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Portugāles Azoru salu autonomais reģions ir jāatzīst par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes.

| (7) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Lēmuma 2003/467/EK III pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Lēmuma 2003/467/EK III pielikums.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/467/EK III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 29. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| 1. | III pielikuma 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Poliju aizstāj ar šādu tekstu:
  “Polijā:






  — | Lejassilēzijas (dolnośląskie) vojevodiste







  Powiaty: | bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski |
| --- | --- | --- | --- |

1.

III pielikuma 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Poliju aizstāj ar šādu tekstu:

“Polijā:

—

Lejassilēzijas (dolnośląskie) vojevodiste

Powiaty:

bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski

| — | Ļubļinas (lubelskie) vojevodiste







  Powiaty: | bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość |
| --- | --- | --- |

—

Ļubļinas (lubelskie) vojevodiste

Powiaty:

bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość

| — | Kujāvijas-Pomožes (kujawsko-pomorskie) vojevodiste







  Powiaty: | aleksandrowski, brodnicki, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, lipnowski, Grudziądz, radziejowski, rypiński, toruński, Toruń, wąbrzeski, Włocławek, włocławski |
| --- | --- | --- |

—

Kujāvijas-Pomožes (kujawsko-pomorskie) vojevodiste

Powiaty:

aleksandrowski, brodnicki, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, lipnowski, Grudziądz, radziejowski, rypiński, toruński, Toruń, wąbrzeski, Włocławek, włocławski

| — | Lodzas (łódzkie) vojevodiste







  Powiaty: | bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski |
| --- | --- | --- |

—

Lodzas (łódzkie) vojevodiste

Powiaty:

bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski

| — | Mazpolijas (małopolskie) vojevodiste







  Powiaty: | brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielick |
| --- | --- | --- |

—

Mazpolijas (małopolskie) vojevodiste

Powiaty:

brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielick

| — | Mazovijas (mazowieckie) vojevodiste







  Powiaty: | białobrzeski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, nowodworski, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przysuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żyrardowski |
| --- | --- | --- |

—

Mazovijas (mazowieckie) vojevodiste

Powiaty:

białobrzeski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, nowodworski, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przysuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żyrardowski

| — | Opoles (opolskie) vojevodiste







  Powiaty: | brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki |
| --- | --- | --- |

—

Opoles (opolskie) vojevodiste

Powiaty:

brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki

| — | Piekarpatu (podkarpackie) vojevodiste







  Powiaty: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski |
| --- | --- | --- |

—

Piekarpatu (podkarpackie) vojevodiste

Powiaty:

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski

| — | Podlases (podlaskie) vojevodiste







  Powiaty: | augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrows |
| --- | --- | --- |

—

Podlases (podlaskie) vojevodiste

Powiaty:

augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrows

| — | Pomožes (Pomorskie) vojevodiste







  Powiaty: | Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, Sopot, wejherowski |
| --- | --- | --- |

—

Pomožes (Pomorskie) vojevodiste

Powiaty:

Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, Sopot, wejherowski

| — | Silēzijas (śląskie) vojevodiste







  Powiaty: | będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki |
| --- | --- | --- |

—

Silēzijas (śląskie) vojevodiste

Powiaty:

będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki

| — | Sventokšiskas (świętokrzyskie) vojevodiste







  Powiaty: | buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski starachowicki, staszowski, włoszczowski |
| --- | --- | --- |

—

Sventokšiskas (świętokrzyskie) vojevodiste

Powiaty:

buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski starachowicki, staszowski, włoszczowski

| — | Varmijas-Mazūrijas (warmińsko-mazurskie) vojevodiste







  Powiaty: | ełcki, giżycki, gołdapski, olecki |
| --- | --- | --- |

—

Varmijas-Mazūrijas (warmińsko-mazurskie) vojevodiste

Powiaty:

ełcki, giżycki, gołdapski, olecki

| — | Lielpolijas (wielkopolskie) vojevodiste







  Powiaty: | jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, ostrzeszowski, słupecki, turecki, wrzesiński” |
| --- | --- | --- |

—

Lielpolijas (wielkopolskie) vojevodiste

Powiaty:

jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, ostrzeszowski, słupecki, turecki, wrzesiński”

| 2. | III pielikumu 2. nodaļu papildina ar šādu rindu:
  “Portugālē:
  Azoru salu autonomais apgabals”. |
| --- | --- |

2.

III pielikumu 2. nodaļu papildina ar šādu rindu:

“Portugālē:

Azoru salu autonomais apgabals”.

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 29. marts)

par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1914)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(2010/189/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (1), un jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2005/94/EK paredzēti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu un ar kompetento iestāžu un lauksaimnieku kopienas informētības un gatavības paaugstināšanu attiecībā uz šīs slimības risku. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2005/94/EK paredzēti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu un ar kompetento iestāžu un lauksaimnieku kopienas informētības un gatavības paaugstināšanu attiecībā uz šīs slimības risku.

| (2) | Pēc zemas patogenitātes putnu gripas uzliesmojumiem 2007. un 2008. gadā dažās mājputnu saimniecībās Portugāles centrālajā un rietumu daļā, jo īpaši saimniecībās, kurās tur medību resursu atjaunošanai paredzētus mājputnus, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/285/EK (2) tika īstenots ārkārtas vakcinācijas plāns, un minētā slimība tika veiksmīgi izskausta. Pamatojoties uz riska novērtējumu, tomēr nolēma, ka vērtīgās vaislas meža pīles, ko tur vienā saimniecībā Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā, joprojām ir pakļautas potenciālam putnu gripas infekcijas riskam, jo īpaši tādēļ, ka iespējams netiešs kontakts ar savvaļas meža putniem (turpmāk “saimniecība”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc zemas patogenitātes putnu gripas uzliesmojumiem 2007. un 2008. gadā dažās mājputnu saimniecībās Portugāles centrālajā un rietumu daļā, jo īpaši saimniecībās, kurās tur medību resursu atjaunošanai paredzētus mājputnus, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/285/EK (2) tika īstenots ārkārtas vakcinācijas plāns, un minētā slimība tika veiksmīgi izskausta. Pamatojoties uz riska novērtējumu, tomēr nolēma, ka vērtīgās vaislas meža pīles, ko tur vienā saimniecībā Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā, joprojām ir pakļautas potenciālam putnu gripas infekcijas riskam, jo īpaši tādēļ, ka iespējams netiešs kontakts ar savvaļas meža putniem (turpmāk “saimniecība”).

| (3) | Tāpēc Portugāle nolēma turpināt vakcināciju pret putnu gripu ilgtermiņa pasākuma veidā, īstenojot saimniecībā profilaktisku vakcinācijas plānu, kas apstiprināts ar Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumu 2008/838/EK par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (3). 2009. gada 31. jūlijā šis lēmums zaudēja spēku. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Portugāle nolēma turpināt vakcināciju pret putnu gripu ilgtermiņa pasākuma veidā, īstenojot saimniecībā profilaktisku vakcinācijas plānu, kas apstiprināts ar Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumu 2008/838/EK par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (3). 2009. gada 31. jūlijā šis lēmums zaudēja spēku.

| (4) | Portugāle ir ziņojusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai par profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu, kā arī par nodomu turpināt profilaktisko vakcināciju, ja kļūtu pieejama piemērota vakcīna. |
| --- | --- |

(4)

Portugāle ir ziņojusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai par profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu, kā arī par nodomu turpināt profilaktisko vakcināciju, ja kļūtu pieejama piemērota vakcīna.

| (5) | Portugāle 2010. gada 8. janvārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktiskās vakcinācijas plānu, ko īstenos līdz 2011. gada 31. jūlijam (turpmāk “profilaktiskais vakcinācijas plāns”). |
| --- | --- |

(5)

Portugāle 2010. gada 8. janvārī iesniedza Komisijai apstiprināšanai profilaktiskās vakcinācijas plānu, ko īstenos līdz 2011. gada 31. jūlijam (turpmāk “profilaktiskais vakcinācijas plāns”).

| (6) | Zinātniskajos atzinumos par vakcinācijas izmantošanu putnu gripas kontrolē, ko 2005. (4), 2007. (5) un 2008. gadā (6) sniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa norādīja, ka ārkārtas un profilaktiskā vakcinācija pret putnu gripu ir vērtīgs instruments, lai papildinātu ar šo slimību saistītos kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Zinātniskajos atzinumos par vakcinācijas izmantošanu putnu gripas kontrolē, ko 2005. (4), 2007. (5) un 2008. gadā (6) sniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa norādīja, ka ārkārtas un profilaktiskā vakcinācija pret putnu gripu ir vērtīgs instruments, lai papildinātu ar šo slimību saistītos kontroles pasākumus.

| (7) | Turklāt Komisija izskatīja Portugāles iesniegto profilaktiskās vakcinācijas plānu un ir apmierināta, ka tas atbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju attiecībā uz zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē, saimniecības tipu, kurā jāveic vakcinācija, un ierobežoto vakcinācijas plāna darbības jomu, ir lietderīgi apstiprināt minēto plānu. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt Komisija izskatīja Portugāles iesniegto profilaktiskās vakcinācijas plānu un ir apmierināta, ka tas atbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju attiecībā uz zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē, saimniecības tipu, kurā jāveic vakcinācija, un ierobežoto vakcinācijas plāna darbības jomu, ir lietderīgi apstiprināt minēto plānu.

| (8) | Profilaktiskās vakcinācijas plāna, kuru īstenos Portugāle, vajadzībām drīkst izmantot tikai tās vakcīnas, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (7), vai ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (8). |
| --- | --- |

(8)

Profilaktiskās vakcinācijas plāna, kuru īstenos Portugāle, vajadzībām drīkst izmantot tikai tās vakcīnas, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (7), vai ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (8).

| (9) | Turklāt jāveic uzraudzība un laboratorijas pārbaudes saimniecībā, kurā tur vakcinētās meža pīles, un saimniecībās, kurās tur nevakcinētus mājputnus, kā norādīts profilaktiskās vakcinācijas plānā. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt jāveic uzraudzība un laboratorijas pārbaudes saimniecībā, kurā tur vakcinētās meža pīles, un saimniecībās, kurās tur nevakcinētus mājputnus, kā norādīts profilaktiskās vakcinācijas plānā.

| (10) | Ir lietderīgi arī noteikt atsevišķus ierobežojumus vakcinēto meža pīļu, to inkubējamo olu un no vakcinētajiem mājputniem iegūto meža pīļu pārvietošanai saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu. Ņemot vērā meža pīļu nelielo skaitu saimniecībā, kurā jāveic profilaktiskā vakcinācija, kā arī izsekojamības un loģistikas labad vakcinētās meža pīles nedrīkst pārvietot no minētās saimniecības, bet reproduktīvā cikla beigās tās ir jānonāvē saskaņā ar 10. panta 1. punktu Padomes 1993. gada 22. decembra Direktīvā 93/119/EEK par dzīvnieku aizsardzību kaušanas vai nonāvēšanas laikā (9). |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi arī noteikt atsevišķus ierobežojumus vakcinēto meža pīļu, to inkubējamo olu un no vakcinētajiem mājputniem iegūto meža pīļu pārvietošanai saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu. Ņemot vērā meža pīļu nelielo skaitu saimniecībā, kurā jāveic profilaktiskā vakcinācija, kā arī izsekojamības un loģistikas labad vakcinētās meža pīles nedrīkst pārvietot no minētās saimniecības, bet reproduktīvā cikla beigās tās ir jānonāvē saskaņā ar 10. panta 1. punktu Padomes 1993. gada 22. decembra Direktīvā 93/119/EEK par dzīvnieku aizsardzību kaušanas vai nonāvēšanas laikā (9).

| (11) | Attiecībā uz to mājputnu tirdzniecību, kuri paredzēti, lai atjaunotu medību resursus, Portugāle ir veikusi papildu pasākumus saskaņā ar Komisijas 2006. gada 6. septembra Lēmumu 2006/605/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību ar mājputniem, kas domāti medību resursu atjaunošanai (10). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz to mājputnu tirdzniecību, kuri paredzēti, lai atjaunotu medību resursus, Portugāle ir veikusi papildu pasākumus saskaņā ar Komisijas 2006. gada 6. septembra Lēmumu 2006/605/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību ar mājputniem, kas domāti medību resursu atjaunošanai (10).

| (12) | Lai samazinātu ekonomisko ietekmi uz attiecīgo saimniecību, jāparedz zināmas atkāpes no pārvietošanas ierobežojumiem attiecībā uz meža pīlēm, kuras iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, jo šāda pārvietošana nerada īpašu slimības izplatīšanās risku pie nosacījuma, ka tiek veikta oficiāla uzraudzība un ievērotas īpašās dzīvnieku veselības prasības Savienības iekšējā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(12)

Lai samazinātu ekonomisko ietekmi uz attiecīgo saimniecību, jāparedz zināmas atkāpes no pārvietošanas ierobežojumiem attiecībā uz meža pīlēm, kuras iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, jo šāda pārvietošana nerada īpašu slimības izplatīšanās risku pie nosacījuma, ka tiek veikta oficiāla uzraudzība un ievērotas īpašās dzīvnieku veselības prasības Savienības iekšējā tirdzniecībā.

| (13) | Profilaktiskās vakcinācijas plāns jāapstiprina, lai to varētu īstenot līdz 2011. gada 31. jūlijam. Attiecīgi šis lēmums jāpiemēro tikai līdz minētajam datumam. |
| --- | --- |

(13)

Profilaktiskās vakcinācijas plāns jāapstiprina, lai to varētu īstenot līdz 2011. gada 31. jūlijam. Attiecīgi šis lēmums jāpiemēro tikai līdz minētajam datumam.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šis lēmums nosaka atsevišķus pasākumus, kas jāpiemēro Portugālē, ja meža pīlēm (Anas platyrhynchos), kas paredzētas medību resursu atjaunošanai (“meža pīles”), veic profilaktisko vakcināciju saimniecībā, kas pakļauta īpašam putnu gripas izplatības riskam.

Minētie pasākumi ietver atsevišķus ierobežojumus, kas attiecas uz šādu vakcinētu meža pīļu, to inkubējamo olu un no tām iegūtu meža pīļu pārvietošanu Portugālē un nosūtīšanu no Portugāles.

2.   Šo lēmumu piemēro, neskarot aizsardzības pasākumus, kas Portugālei jāveic saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK un Lēmumu 2006/605/EK.

2. pants

Profilaktiskās vakcinācijas plāna apstiprināšana

1.   Apstiprina plānu, kuru Portugāle 2010. gada 8. janvārī iesniedza Komisijai attiecībā uz profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un kas līdz 2011. gada 31. jūlijam jāīsteno saimniecībā, kura atrodas Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā (“profilaktiskās vakcinācijas plāns”).

2.   Komisija publicē profilaktiskās vakcinācijas plānu.

3. pants

Profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanas nosacījumi

1.   Portugāle nodrošina, ka meža pīles saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu vakcinē ar monovalentu inaktivētu heterovakcīnu, kas satur putnu gripas apakštipu H5 un ir atļauta minētajā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu (EK) Nr. 726/2004.

2.   Portugāle nodrošina, ka tiek veikta uzraudzība un laboratorijas pārbaudes attiecībā uz saimniecību, kurā tur vakcinētās meža pīles, un saimniecībām, kurās tur nevakcinētus mājputnus, saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu.

3.   Portugāle nodrošina efektīvu profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu.

4. pants

Vakcinēto meža pīļu marķēšana un to pārvietošanas, nosūtīšanas un iznīcināšanas ierobežojumi

Kompetentā iestāde nodrošina, ka vakcinētās meža pīles 2. panta 1. punktā minētajā saimniecībā:

| a) | ir atsevišķi marķētas; |
| --- | --- |

a)

ir atsevišķi marķētas;

| b) | netiek pārvietotas uz citām mājputnu saimniecībām Portugālē; vai |
| --- | --- |

b)

netiek pārvietotas uz citām mājputnu saimniecībām Portugālē; vai

| c) | netiek nosūtītas no Portugāles. |
| --- | --- |

c)

netiek nosūtītas no Portugāles.

Pēc reproduktīvā perioda beigām šādas pīles nonāvē šā lēmuma 2. panta 1. punktā minētajā saimniecībā atbilstīgi Direktīvas 93/119/EEK 10. panta 1. punkta noteikumiem un to liemeņus iznīcina drošā veidā.

5. pants

Pārvietošanas un nosūtīšanas ierobežojumi inkubējamām olām, kas iegūtas no 2. panta 1. punktā minētās saimniecības meža pīlēm

Kompetentā iestāde nodrošina, ka inkubējamās olas, kas iegūtas no 2. panta 1. punktā minētās saimniecības meža pīlēm, var pārvietot tikai uz inkubatoru Portugālē un tās nedrīkst nosūtīt no Portugāles.

6. pants

No vakcinētajām meža pīlēm iegūtu meža pīļu pārvietošanas un nosūtīšanas ierobežojumi

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka meža pīles, kas iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, pēc perēšanas var pārvietot tikai uz saimniecību, kas atrodas 2. panta 1. punktā minētās saimniecības apkārtnē, kuru noteikusi Portugāle, kā paredzēts profilaktiskās vakcinācijas plānā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta un ja meža pīles, kas iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, ir vecākas par četriem mēnešiem, tās var:

| a) | izlaist savvaļā Portugālē; vai |
| --- | --- |

a)

izlaist savvaļā Portugālē; vai

| b) | nosūtīt no Portugāles ar nosacījumu, ka:






  i) | profilaktiskās vakcinācijas plānā paredzēto uzraudzības un laboratorijas testu rezultāti ir labvēlīgi; un |
| --- | --- | --- |

b)

nosūtīt no Portugāles ar nosacījumu, ka:

i)

profilaktiskās vakcinācijas plānā paredzēto uzraudzības un laboratorijas testu rezultāti ir labvēlīgi; un

| ii) | ir izpildīti Lēmumā 2006/605/EK paredzētie nosacījumi tādu mājputnu nosūtīšanai, kuri paredzēti medību resursu atjaunošanai. |
| --- | --- |

ii)

ir izpildīti Lēmumā 2006/605/EK paredzētie nosacījumi tādu mājputnu nosūtīšanai, kuri paredzēti medību resursu atjaunošanai.

7. pants

Veselības sertifikācija Savienības iekšējā tirdzniecībā ar meža pīlēm, kas iegūtas no vakcinētām meža pīlēm

Portugāle nodrošina, ka veselības sertifikātos, ko izmanto Savienības iekšējā tirdzniecībā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem mājputniem, kas paredzēti medību resursu atjaunošanai, iekļauj šādu teikumu:

“Šis sūtījums atbilst Komisijas Lēmumā 2010/189/ES iekļautajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem.”

8. pants

Ziņojumi

Viena mēneša laikā pēc šā lēmuma piemērošanas dienas Portugāle iesniedz Komisijai ziņojumu par profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu un pēc tam reizi sešos mēnešos sniedz ziņojumus Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai.

9. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 31. jūlijam.

10. pants

Adresāti

Lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2010. gada 29. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  OV L 92, 3.4.2008., 37. lpp.

2

(3)  OV L 299, 8.11.2008., 40. lpp.

3

(4)  EFSA Journal (2005) 266, 1.–21. lpp.; Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza.

4

EFSA Journal

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza

(5)  EFSA Journal (2007) 489; Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds.

5

EFSA Journal

Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds

(6)  The EFSA Journal (2008) 715, 1.–161. lpp., Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings.

6

The EFSA Journal

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings

(7)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

7

(8)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

8

(9)  OV L 340, 31.12.1993., 21. lpp.

9

(10)  OV L 246, 8.9.2006., 12. lpp.

10

---

IETEIKUMI

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/65

---

PADOMES IETEIKUMS GRIEĶIJAI

(2010. gada 16. februāris),

nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība

(2010/190/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Pagājušā gada laikā Grieķijā ievērojami pasliktinājās makroekonomikas un budžeta situācija, un Grieķijas valsts finanses pasliktinājās daudz vairāk, nekā būtu bijis gaidāms, notiekot lejupslīde. Šādu notikumu gaitu pārsvarā ir izraisījuši iekšēji faktori, kas attīstījušies ilgākā termiņā, kā rezultātā ir pasliktinājusies Grieķijas ekonomikas tīro aizdevumu pozīcija un radusies apjomīga un pastāvīga ārēja nelīdzsvarotība, kas atspoguļo spēcīgu konkurētspējas zudumu un izteiktu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(1)

Pagājušā gada laikā Grieķijā ievērojami pasliktinājās makroekonomikas un budžeta situācija, un Grieķijas valsts finanses pasliktinājās daudz vairāk, nekā būtu bijis gaidāms, notiekot lejupslīde. Šādu notikumu gaitu pārsvarā ir izraisījuši iekšēji faktori, kas attīstījušies ilgākā termiņā, kā rezultātā ir pasliktinājusies Grieķijas ekonomikas tīro aizdevumu pozīcija un radusies apjomīga un pastāvīga ārēja nelīdzsvarotība, kas atspoguļo spēcīgu konkurētspējas zudumu un izteiktu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos.

| (2) | Sliktos ekonomiskos un fiskālos rezultātus ir veicinājusi valsts īstenotā fiskālā politika, valsts pārvaldes efektivitātes un strukturālo reformu trūkums (indikatori rāda, ka salīdzinājumā ar starptautiskiem kritērijiem Grieķijas pozīcija šajā jomā ir vāja). |
| --- | --- |

(2)

Sliktos ekonomiskos un fiskālos rezultātus ir veicinājusi valsts īstenotā fiskālā politika, valsts pārvaldes efektivitātes un strukturālo reformu trūkums (indikatori rāda, ka salīdzinājumā ar starptautiskiem kritērijiem Grieķijas pozīcija šajā jomā ir vāja).

| (3) | Pašreizējā situācija rada lielas grūtības Grieķijas ekonomikas ilgtermiņa ilgtspējībai, un, kā redzams no vairāku dalībvalstu valsts obligāciju svārstībām, tās ekonomikas un fiskālā situācija var radīt negatīvus blakusefektus citām eurozonas dalībvalstīm. Pašreizējā situācija arī rada risku, kas apdraud ekonomikas un monetārās savienības pareizu darbību. |
| --- | --- |

(3)

Pašreizējā situācija rada lielas grūtības Grieķijas ekonomikas ilgtermiņa ilgtspējībai, un, kā redzams no vairāku dalībvalstu valsts obligāciju svārstībām, tās ekonomikas un fiskālā situācija var radīt negatīvus blakusefektus citām eurozonas dalībvalstīm. Pašreizējā situācija arī rada risku, kas apdraud ekonomikas un monetārās savienības pareizu darbību.

| (4) | Veicot dažādus daudzpusējus uzraudzības pasākumus, Padome un Komisija ir atkārtoti norādījušas uz Grieķijas ekonomikas ilgāka termiņa strukturālajam problēmām. Tostarp ir veikta budžeta uzraudzība saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Lisabonas līgumu, kuros ietvertās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (1) nodrošina vispārīgu atsauces sistēmu strukturālām reformām Savienībā un eurozonā. Minētajās pamatnostādnēs ir iekļauti ieteikumi dalībvalstīm ievērot vidēja termiņa budžeta mērķus un efektīvi rīkoties, lai nodrošinātu pārmērīga deficīta tūlītēju novēršanu, kā arī censties novērst tekošā konta deficītu, īstenojot strukturālas reformas, uzlabojot ārējo konkurētspēju un veicinot deficīta novēršanu ar fiskālo politiku. |
| --- | --- |

(4)

Veicot dažādus daudzpusējus uzraudzības pasākumus, Padome un Komisija ir atkārtoti norādījušas uz Grieķijas ekonomikas ilgāka termiņa strukturālajam problēmām. Tostarp ir veikta budžeta uzraudzība saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Lisabonas līgumu, kuros ietvertās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (1) nodrošina vispārīgu atsauces sistēmu strukturālām reformām Savienībā un eurozonā. Minētajās pamatnostādnēs ir iekļauti ieteikumi dalībvalstīm ievērot vidēja termiņa budžeta mērķus un efektīvi rīkoties, lai nodrošinātu pārmērīga deficīta tūlītēju novēršanu, kā arī censties novērst tekošā konta deficītu, īstenojot strukturālas reformas, uzlabojot ārējo konkurētspēju un veicinot deficīta novēršanu ar fiskālo politiku.

| (5) | Šajā kontekstā, atspoguļojot Grieķijas ekonomikas dziļās strukturālās problēmas fiskālajā, nodarbinātības un produktu tirgus jomā, Padome savā 2009. gada 25. jūnija ieteikumā (2) atzīmēja, ka Grieķijai “jāpastiprina centieni, lai novērstu Grieķijas ekonomikas makroekonomisko nelīdzsvarotību un strukturālos trūkumus”, un adresēja ieteikumus īpaši Grieķijai, tostarp ieteikumu, ka tai vajadzētu turpināt fiskālo konsolidāciju; palielināt konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā; īstenot reformas, lai palielinātu ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; efektīvāk izmantot struktūrfondus; īstenot valsts pārvaldes reformu un saskaņā ar integrētu elastdrošības pieeju īstenot plašu pasākumu klāstu darba tirgus jomā. Padome Grieķijai kā eurozonas dalībvalstij vienlaikus ieteica nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību un uzlabot to kvalitāti, modernizēt valsts pārvaldi un īstenot Savienības kopīgos “elastdrošības” principus. |
| --- | --- |

(5)

Šajā kontekstā, atspoguļojot Grieķijas ekonomikas dziļās strukturālās problēmas fiskālajā, nodarbinātības un produktu tirgus jomā, Padome savā 2009. gada 25. jūnija ieteikumā (2) atzīmēja, ka Grieķijai “jāpastiprina centieni, lai novērstu Grieķijas ekonomikas makroekonomisko nelīdzsvarotību un strukturālos trūkumus”, un adresēja ieteikumus īpaši Grieķijai, tostarp ieteikumu, ka tai vajadzētu turpināt fiskālo konsolidāciju; palielināt konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā; īstenot reformas, lai palielinātu ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; efektīvāk izmantot struktūrfondus; īstenot valsts pārvaldes reformu un saskaņā ar integrētu elastdrošības pieeju īstenot plašu pasākumu klāstu darba tirgus jomā. Padome Grieķijai kā eurozonas dalībvalstij vienlaikus ieteica nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību un uzlabot to kvalitāti, modernizēt valsts pārvaldi un īstenot Savienības kopīgos “elastdrošības” principus.

| (6) | Grieķijas ekonomikas un budžeta politika neatbilst ne ieteikumiem, kas adresēti atsevišķām valstīm saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, ne arī ieteikumiem, kas adresēti eurozonas dalībvalstīm un kas izklāstīti Padomes Ieteikumā (2008. gada 14. maijs) par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(6)

Grieķijas ekonomikas un budžeta politika neatbilst ne ieteikumiem, kas adresēti atsevišķām valstīm saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, ne arī ieteikumiem, kas adresēti eurozonas dalībvalstīm un kas izklāstīti Padomes Ieteikumā (2008. gada 14. maijs) par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm.

| (7) | Grieķija 2010. gada 15. janvārī iesniedza stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumu, kurā ietverti budžeta mērķi laikposmam līdz 2013. gadam, kas skatāmi kontekstā ar 2010. gada budžetu, kuru Grieķijas parlaments pieņēma 2009. gada 23. decembrī. Padome 2010. gada 16. februārī saskaņā ar 5. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3) sniedza atzinumu par Grieķijas stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumu. Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma arī lēmumu atbilstīgi Līguma par ES darbību 126. panta 9. punktam, pieprasot Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (4) (turpmāk “Padomes 2010. gada 16. februāra lēmums”). |
| --- | --- |

(7)

Grieķija 2010. gada 15. janvārī iesniedza stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumu, kurā ietverti budžeta mērķi laikposmam līdz 2013. gadam, kas skatāmi kontekstā ar 2010. gada budžetu, kuru Grieķijas parlaments pieņēma 2009. gada 23. decembrī. Padome 2010. gada 16. februārī saskaņā ar 5. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3) sniedza atzinumu par Grieķijas stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumu. Padome 2010. gada 16. februārī pieņēma arī lēmumu atbilstīgi Līguma par ES darbību 126. panta 9. punktam, pieprasot Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (4) (turpmāk “Padomes 2010. gada 16. februāra lēmums”).

| (8) | Lai ekonomikas politikas koordinēšana eurozonā darbotos atbilstīgi, ir savlaicīgi jāizmanto saskaņā ar LESD 121. pantu pieejamie instrumenti. LESD 121. panta 4. punktā noteikts, ka Komisija attiecīgai dalībvalstij var izteikt brīdinājumu un var ieteikt Padomei izteikt vajadzīgos ieteikumus minētajai dalībvalstij. Ņemot vērā situācijas nopietnību un nolūkā nodrošināt saskanību ar Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumu, Padomei ir lietderīgi pieņemt vajadzīgos ieteikumus. Turklāt Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var pieņemt lēmumu savus ieteikumus darīt zināmus atklātībai. |
| --- | --- |

(8)

Lai ekonomikas politikas koordinēšana eurozonā darbotos atbilstīgi, ir savlaicīgi jāizmanto saskaņā ar LESD 121. pantu pieejamie instrumenti. LESD 121. panta 4. punktā noteikts, ka Komisija attiecīgai dalībvalstij var izteikt brīdinājumu un var ieteikt Padomei izteikt vajadzīgos ieteikumus minētajai dalībvalstij. Ņemot vērā situācijas nopietnību un nolūkā nodrošināt saskanību ar Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumu, Padomei ir lietderīgi pieņemt vajadzīgos ieteikumus. Turklāt Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var pieņemt lēmumu savus ieteikumus darīt zināmus atklātībai.

| (9) | Lai gan makroekonomikas stāvoklis 2009. gadā ir pasliktinājies spēcīgāk, nekā iestādes to paredzēja, valsts finanses ir pasliktinājušās daudz vairāk, nekā būtu bijis sagaidāms lejupslīdes rezultātā, kas izrādījusies spēcīgāka, nekā prognozēts. Šādu pasliktināšanos lielā mērā ir radījusi Grieķijas valdības īstenotā budžeta politika. Patlaban tiek lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā būs 12,75 % no IKP salīdzinājumā ar stabilitātes programmas 2009. gada janvāra atjauninājumā noteikto mērķvērtību, proti, 3,75 % no IKP. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan makroekonomikas stāvoklis 2009. gadā ir pasliktinājies spēcīgāk, nekā iestādes to paredzēja, valsts finanses ir pasliktinājušās daudz vairāk, nekā būtu bijis sagaidāms lejupslīdes rezultātā, kas izrādījusies spēcīgāka, nekā prognozēts. Šādu pasliktināšanos lielā mērā ir radījusi Grieķijas valdības īstenotā budžeta politika. Patlaban tiek lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā būs 12,75 % no IKP salīdzinājumā ar stabilitātes programmas 2009. gada janvāra atjauninājumā noteikto mērķvērtību, proti, 3,75 % no IKP.

| (10) | Grieķijas parlaments 2009. gada 23. decembrī pieņēma 2010. gada budžetu, kurā 2010. gadam noteiktais budžeta deficīta mērķis ir 9,1 % no IKP. Kamēr notika budžeta pieņemšana, Grieķijas iestādes paziņoja par nolūku paātrināt fiskālo korekciju jau 2010. gadā, 2010. gadam nosakot budžeta deficīta mērķi 8,7 % apmērā no IKP. Stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā tika apstiprināts pārskatītais budžeta deficīta mērķis 2010. gadam 8,7 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Grieķijas parlaments 2009. gada 23. decembrī pieņēma 2010. gada budžetu, kurā 2010. gadam noteiktais budžeta deficīta mērķis ir 9,1 % no IKP. Kamēr notika budžeta pieņemšana, Grieķijas iestādes paziņoja par nolūku paātrināt fiskālo korekciju jau 2010. gadā, 2010. gadam nosakot budžeta deficīta mērķi 8,7 % apmērā no IKP. Stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā tika apstiprināts pārskatītais budžeta deficīta mērķis 2010. gadam 8,7 % apmērā no IKP.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz valsts izdevumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji Savienībā, to galvenokārt rada ļoti liels prognozētais pensiju izdevumu kā daļas no IKP pieaugums nākamajās desmitgadēs. Kā apstiprina Komisijas dienestu 2009. gada ziņojums par ilgtspējību, pieejamie indikatori liecina par lieliem riskiem valsts finanšu ilgtspējībai, kas papildus budžeta konsolidācijai jārisina, izmantojot pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformu. Grieķijas pensiju sistēma cieš no vairākām problēmām, tostarp no fakta, ka tās tvērums ir sadrumstalots. Lai gan pabalstu vidējais līmenis Grieķijā ir viens no augstākajiem Savienībā, kas negatīvi ietekmē vēlmi strādāt, un tas īpaši izpaužas kā vecāka gadagājuma cilvēku zemais nodarbinātības līmenis, tomēr Grieķijā ir arī viens no augstākajiem nabadzības līmeņiem vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Ir arī problēmas ar agrīnas pensionēšanas shēmām, kas nodrošina alternatīvus, tomēr dārgus, pensionēšanās ceļus. Jāreformē arī veselības aprūpes sistēma, jo īpaši, lai ievērojami uzlabotu tās efektivitāti un pārvaldību, jo minētie aspekti daudzkārt ir bijuši cēlonis budžeta pārtēriņiem. Darba tirgus reformām būtu jāatbalsta pieaugošais darbaspēka nodrošinājums, lai palielinātu iemaksu bāzi. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz valsts izdevumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji Savienībā, to galvenokārt rada ļoti liels prognozētais pensiju izdevumu kā daļas no IKP pieaugums nākamajās desmitgadēs. Kā apstiprina Komisijas dienestu 2009. gada ziņojums par ilgtspējību, pieejamie indikatori liecina par lieliem riskiem valsts finanšu ilgtspējībai, kas papildus budžeta konsolidācijai jārisina, izmantojot pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformu. Grieķijas pensiju sistēma cieš no vairākām problēmām, tostarp no fakta, ka tās tvērums ir sadrumstalots. Lai gan pabalstu vidējais līmenis Grieķijā ir viens no augstākajiem Savienībā, kas negatīvi ietekmē vēlmi strādāt, un tas īpaši izpaužas kā vecāka gadagājuma cilvēku zemais nodarbinātības līmenis, tomēr Grieķijā ir arī viens no augstākajiem nabadzības līmeņiem vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Ir arī problēmas ar agrīnas pensionēšanas shēmām, kas nodrošina alternatīvus, tomēr dārgus, pensionēšanās ceļus. Jāreformē arī veselības aprūpes sistēma, jo īpaši, lai ievērojami uzlabotu tās efektivitāti un pārvaldību, jo minētie aspekti daudzkārt ir bijuši cēlonis budžeta pārtēriņiem. Darba tirgus reformām būtu jāatbalsta pieaugošais darbaspēka nodrošinājums, lai palielinātu iemaksu bāzi.

| (12) | Grieķijai būtu jāatjauno konkurētspēja un jānovērš apjomīgā ārējā nelīdzsvarotība. Šajā kontekstā atbilstīgi vispārējām pamatnostādnēm par ekonomikas politiku Grieķijai vajadzētu censties novērst tekošā konta deficītu “īstenojot strukturālas reformas, palielinot ārējo konkurētspēju un (..) palīdzot veikt šīs korekcijas ar fiskālo politiku”. Šajā nolūkā Grieķijas iestādēm būtu jāīsteno pastāvīgi pasākumi kārtējo primāro izdevumu, tostarp atalgojuma izdevumu valsts sektorā, kontrolei un steidzami jāveic darba un produktu tirgus strukturālās reformas. Konkrēti, Grieķijas iestādēm būtu jānodrošina, lai fiskālās konsolidācijas pasākumi veicinātu arī valsts finanšu kvalitātes uzlabošanos visaptverošas reformu programmas īstenošanas gaitā, vienlaikus ātri īstenojot nodokļu administrēšanas turpmāko reformu politiku. |
| --- | --- |

(12)

Grieķijai būtu jāatjauno konkurētspēja un jānovērš apjomīgā ārējā nelīdzsvarotība. Šajā kontekstā atbilstīgi vispārējām pamatnostādnēm par ekonomikas politiku Grieķijai vajadzētu censties novērst tekošā konta deficītu “īstenojot strukturālas reformas, palielinot ārējo konkurētspēju un (..) palīdzot veikt šīs korekcijas ar fiskālo politiku”. Šajā nolūkā Grieķijas iestādēm būtu jāīsteno pastāvīgi pasākumi kārtējo primāro izdevumu, tostarp atalgojuma izdevumu valsts sektorā, kontrolei un steidzami jāveic darba un produktu tirgus strukturālās reformas. Konkrēti, Grieķijas iestādēm būtu jānodrošina, lai fiskālās konsolidācijas pasākumi veicinātu arī valsts finanšu kvalitātes uzlabošanos visaptverošas reformu programmas īstenošanas gaitā, vienlaikus ātri īstenojot nodokļu administrēšanas turpmāko reformu politiku.

| (13) | Dažādi indikatori un analīze apstiprina, ka Grieķija iepriekšējo desmit gadu laikā ir būtiski un ilgstoši zaudējusi cenu konkurētspēju. Viens no izskaidrojumiem ir darba algu pieaugums, kas pārsniedz produktivitātes kāpumu. Valsts sektora algas salīdzinājumā ar privātā sektora algām Grieķijā ir pieaugušas straujāk nekā citās eurozonas valstīs un vispārēji ietekmējušas algu vienošanās, tāpēc valsts sektoram jāuzņemas vadošā loma, lai palīdzētu atjaunot algu mērenību. Turklāt daži Grieķijas kolektīvās algu vienošanās sistēmas aspekti (piemēram, algu vienošanās vidējais līmenis) var arī būt cēlonis atalgojuma un produktivitātes pieauguma neatbilstībai, un tajos ar sociālo partneru piekrišanu jāievieš korekcijas. Raugoties nākotnē, algu vienošanās sistēmai jāatbalsta algu izmaiņas, kas ciešāk atspoguļo konkurētspēju, produktivitātes attīstību un vietējā darba tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

(13)

Dažādi indikatori un analīze apstiprina, ka Grieķija iepriekšējo desmit gadu laikā ir būtiski un ilgstoši zaudējusi cenu konkurētspēju. Viens no izskaidrojumiem ir darba algu pieaugums, kas pārsniedz produktivitātes kāpumu. Valsts sektora algas salīdzinājumā ar privātā sektora algām Grieķijā ir pieaugušas straujāk nekā citās eurozonas valstīs un vispārēji ietekmējušas algu vienošanās, tāpēc valsts sektoram jāuzņemas vadošā loma, lai palīdzētu atjaunot algu mērenību. Turklāt daži Grieķijas kolektīvās algu vienošanās sistēmas aspekti (piemēram, algu vienošanās vidējais līmenis) var arī būt cēlonis atalgojuma un produktivitātes pieauguma neatbilstībai, un tajos ar sociālo partneru piekrišanu jāievieš korekcijas. Raugoties nākotnē, algu vienošanās sistēmai jāatbalsta algu izmaiņas, kas ciešāk atspoguļo konkurētspēju, produktivitātes attīstību un vietējā darba tirgus apstākļus.

| (14) | Valsts pārvalde ir bijusi būtisks šķērslis ceļā uz efektivitātes uzlabošanu Grieķijā. Attiecībā uz valsts sektoru vairākumā starptautisko salīdzinājumu Grieķijas reitings ir zems, un tiek uzskatīts, ka daudzas problēmas izriet no nepietiekamas administratīvās kapacitātes un efektivitātes. Iestādes ir apņēmušās uzlabot valsts pārvaldes darbību. Tam vajadzētu izpausties kā darbinieku skaita samazināšanai, cilvēkresursu pārvaldības uzlabošanai valsts uzņēmumos, izmaksu samazinājumam, pārredzamības uzlabošanai, juridiskās noteiktības stiprināšanai un politikas efektīvai īstenošanai. |
| --- | --- |

(14)

Valsts pārvalde ir bijusi būtisks šķērslis ceļā uz efektivitātes uzlabošanu Grieķijā. Attiecībā uz valsts sektoru vairākumā starptautisko salīdzinājumu Grieķijas reitings ir zems, un tiek uzskatīts, ka daudzas problēmas izriet no nepietiekamas administratīvās kapacitātes un efektivitātes. Iestādes ir apņēmušās uzlabot valsts pārvaldes darbību. Tam vajadzētu izpausties kā darbinieku skaita samazināšanai, cilvēkresursu pārvaldības uzlabošanai valsts uzņēmumos, izmaksu samazinājumam, pārredzamības uzlabošanai, juridiskās noteiktības stiprināšanai un politikas efektīvai īstenošanai.

| (15) | Grieķijai ir ievērojamas iespējas uzlabot uzņēmējdarbības vidi un produktu tirgus darbību. Uzņēmumi saskaras ar sarežģītām, apgrūtinošām un ilgstošām administratīvajām procedūrām. Profesionālie pakalpojumi tiek spēcīgi regulēti un šķēršļi konkurencei ir vieni no lielākajiem Savienībā. Turklāt tīklu nozaru (piemēram, enerģētikas) liberalizācija, kā arī tirgu atvēršana transporta nozarē, jo īpaši dzelzceļa jomā, atpaliek no Savienības vidējiem rādītājiem. Reformas minētajās nozarē varētu uzlabot privātos ieguldījumus un nodarbinātību, un šādu uzlabojumu īstenošanai nebūtu nepieciešami lieli valsts finanšu līdzekļi. Produktu tirgus reformas varētu palīdzēt arī darba tirgus reformu īstenošanā, mazinot izmaksu slogu. |
| --- | --- |

(15)

Grieķijai ir ievērojamas iespējas uzlabot uzņēmējdarbības vidi un produktu tirgus darbību. Uzņēmumi saskaras ar sarežģītām, apgrūtinošām un ilgstošām administratīvajām procedūrām. Profesionālie pakalpojumi tiek spēcīgi regulēti un šķēršļi konkurencei ir vieni no lielākajiem Savienībā. Turklāt tīklu nozaru (piemēram, enerģētikas) liberalizācija, kā arī tirgu atvēršana transporta nozarē, jo īpaši dzelzceļa jomā, atpaliek no Savienības vidējiem rādītājiem. Reformas minētajās nozarē varētu uzlabot privātos ieguldījumus un nodarbinātību, un šādu uzlabojumu īstenošanai nebūtu nepieciešami lieli valsts finanšu līdzekļi. Produktu tirgus reformas varētu palīdzēt arī darba tirgus reformu īstenošanā, mazinot izmaksu slogu.

| (16) | Arī Grieķijas darba tirgus ir jāreformē atbilstīgi kopīgajiem “elastdrošības” principiem, kā Padome norādījusi 2009. gada ieteikumos par nodarbinātības politikas īstenošanu. Īpaša uzmanība pievēršama jauniešiem, ņemot vēra grūtības, ar kurām viņi saskaras, oficiāli stājoties darbā. Ir plašas iespējas atbalstīt darba pārejas darba tirgū, tostarp uzlabojot izglītības un apmācību politiku, darbaspēka prasmes un aktīva darba tirgus politikas efektivitāti, šim nolūkam izmantojot arī Eiropas Sociālo fondu. Pastāv arī vajadzība atvieglot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktus. Turklāt politikai būtu jāveicina aktīva darba tirgus piedalīšanās. Šo ieteikumu izpilde ir ļoti svarīga Grieķijas ekonomikai. Tādējādi būtu pienācīgi jāņem vērā ekonomikas jomā veikto strukturālo darbību ietekme uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

(16)

Arī Grieķijas darba tirgus ir jāreformē atbilstīgi kopīgajiem “elastdrošības” principiem, kā Padome norādījusi 2009. gada ieteikumos par nodarbinātības politikas īstenošanu. Īpaša uzmanība pievēršama jauniešiem, ņemot vēra grūtības, ar kurām viņi saskaras, oficiāli stājoties darbā. Ir plašas iespējas atbalstīt darba pārejas darba tirgū, tostarp uzlabojot izglītības un apmācību politiku, darbaspēka prasmes un aktīva darba tirgus politikas efektivitāti, šim nolūkam izmantojot arī Eiropas Sociālo fondu. Pastāv arī vajadzība atvieglot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktus. Turklāt politikai būtu jāveicina aktīva darba tirgus piedalīšanās. Šo ieteikumu izpilde ir ļoti svarīga Grieķijas ekonomikai. Tādējādi būtu pienācīgi jāņem vērā ekonomikas jomā veikto strukturālo darbību ietekme uz nodarbinātību.

| (17) | Savienības struktūrfondu un kohēzijas fondu ātrākai un efektīvākai apguvei var būt izšķiroša loma, lai sekmīgi īstenotu darbības, kas vērstas uz konkurētspējas un ilgtspējīgu valsts finanšu atjaunošanu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm fondu apguves process norisinās gausāk. Sadarbojoties ar Komisiju, lai veiktu pasākumus nolūkā uzlabot darbības programmu apguves spējas un struktūru, Grieķija varētu finansēt svarīgus valsts ieguldījumus, kas atbalsta ilgtermiņa izaugsmes potenciālu, vienlaicīgi ļaujot turpināties budžeta konsolidācijai. Īpašu uzmanību vajadzētu pievērst darbības programmām “Administratīvā reforma” un “Digitālā konverģence”, jo tās veicina būtiskas reformas valsts pārvaldē, kurām ir ļoti svarīga nozīme stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā izklāstītās reformu stratēģijas īstenošanā. Piemēram, Savienības struktūrfondus šādās darbības programmās varētu izmantot, lai atbalstītu valsts sektora īstenotas veselības aprūpes sistēmas, valsts nodarbinātības dienestu, mūžizglītības un nelegālas nodarbinātības apkarošanas reformas, kā arī lai veidotu efektīvas regulatīvās kontroles un izpildes spējas. |
| --- | --- |

(17)

Savienības struktūrfondu un kohēzijas fondu ātrākai un efektīvākai apguvei var būt izšķiroša loma, lai sekmīgi īstenotu darbības, kas vērstas uz konkurētspējas un ilgtspējīgu valsts finanšu atjaunošanu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm fondu apguves process norisinās gausāk. Sadarbojoties ar Komisiju, lai veiktu pasākumus nolūkā uzlabot darbības programmu apguves spējas un struktūru, Grieķija varētu finansēt svarīgus valsts ieguldījumus, kas atbalsta ilgtermiņa izaugsmes potenciālu, vienlaicīgi ļaujot turpināties budžeta konsolidācijai. Īpašu uzmanību vajadzētu pievērst darbības programmām “Administratīvā reforma” un “Digitālā konverģence”, jo tās veicina būtiskas reformas valsts pārvaldē, kurām ir ļoti svarīga nozīme stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā izklāstītās reformu stratēģijas īstenošanā. Piemēram, Savienības struktūrfondus šādās darbības programmās varētu izmantot, lai atbalstītu valsts sektora īstenotas veselības aprūpes sistēmas, valsts nodarbinātības dienestu, mūžizglītības un nelegālas nodarbinātības apkarošanas reformas, kā arī lai veidotu efektīvas regulatīvās kontroles un izpildes spējas.

| (18) | Grieķijas banku stāvoklis rentabilitātes un kapitāla atbilstības izteiksmē, šķiet, ir salīdzinoši labs. Turklāt šā sektora stabilitāti ir apstiprinājuši plaši stresa testi. Turklāt Grieķijas bankām joprojām ir zems problēmaizdevumu līmenis (aptuveni 7,2 % no aizdevumu kopējā apjoma) un salīdzinoši zema aizdevumu/noguldījumu attiecība. Tomēr Grieķijas banku nozare ir saskārusies ar grūtībām saistībā ar piekļuvi likviditātei vairumtirdzniecības tirgos, kas nozīmē, ka tā lielā mērā ir atkarīga no eurosistēmas aizdevumiem. Tādējādi, lai gan Grieķijas banku sistēma visumā ir stabila un no vispasaules finanšu krīzes ir cietusi mazāk nekā dažas citas dalībvalstis, ir maz ticams, ka to neskars sarežģījumi Grieķijas valsts finanšu sektorā. Turklāt bažas rada arī dažu Grieķijas kaimiņvalstu ekonomikas un finanšu problēmu ietekme. |
| --- | --- |

(18)

Grieķijas banku stāvoklis rentabilitātes un kapitāla atbilstības izteiksmē, šķiet, ir salīdzinoši labs. Turklāt šā sektora stabilitāti ir apstiprinājuši plaši stresa testi. Turklāt Grieķijas bankām joprojām ir zems problēmaizdevumu līmenis (aptuveni 7,2 % no aizdevumu kopējā apjoma) un salīdzinoši zema aizdevumu/noguldījumu attiecība. Tomēr Grieķijas banku nozare ir saskārusies ar grūtībām saistībā ar piekļuvi likviditātei vairumtirdzniecības tirgos, kas nozīmē, ka tā lielā mērā ir atkarīga no eurosistēmas aizdevumiem. Tādējādi, lai gan Grieķijas banku sistēma visumā ir stabila un no vispasaules finanšu krīzes ir cietusi mazāk nekā dažas citas dalībvalstis, ir maz ticams, ka to neskars sarežģījumi Grieķijas valsts finanšu sektorā. Turklāt bažas rada arī dažu Grieķijas kaimiņvalstu ekonomikas un finanšu problēmu ietekme.

| (19) | Vispasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz Grieķijas ekonomiku nozīmē risku pārvērtēšanu, kas padara smagāku parādu slogu, palielina riska uzcenojumu valsts parādam, |
| --- | --- |

(19)

Vispasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz Grieķijas ekonomiku nozīmē risku pārvērtēšanu, kas padara smagāku parādu slogu, palielina riska uzcenojumu valsts parādam,

AR ŠO IESAKA.

| 1. | Ņemot vērā Grieķijas valsts finanšu sistēmas iestāžu trūkumus un ekonomikas nepilnības kopumā, Grieķijai pēc iespējas drīzāk, sākot ar 2010. gadu, būtu jāsagatavo un jāīsteno radikālu un visaptverošu strukturālo reformu kopums, kas pārsniedz pasākumus, kuri izklāstīti stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā. Ierosinātajām reformām vajadzētu būt pieejamiem skaidriem un sīki izstrādātiem termiņiem, un tie būtu jāievēro īstenošanas gaitā. Konkrētāk, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt algu vienošanās sistēmas efektivitāti, kā arī nepieciešamību kopumā panākt atalgojuma mērenību, ņemot vērā konkurētspējas zudumu, Grieķijai būtu:






  a) | jāsamazina izdevumi par valsts sektorā strādājošo algām, lai nodrošinātu, ka valsts sektora algu politikai ir noteicoša loma saistībā ar atalgojuma veidošanos privātajā sektorā, un lai tā veicinātu algu vispārēju mērenību; |
| --- | --- | --- |

1.

Ņemot vērā Grieķijas valsts finanšu sistēmas iestāžu trūkumus un ekonomikas nepilnības kopumā, Grieķijai pēc iespējas drīzāk, sākot ar 2010. gadu, būtu jāsagatavo un jāīsteno radikālu un visaptverošu strukturālo reformu kopums, kas pārsniedz pasākumus, kuri izklāstīti stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā. Ierosinātajām reformām vajadzētu būt pieejamiem skaidriem un sīki izstrādātiem termiņiem, un tie būtu jāievēro īstenošanas gaitā. Konkrētāk, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt algu vienošanās sistēmas efektivitāti, kā arī nepieciešamību kopumā panākt atalgojuma mērenību, ņemot vērā konkurētspējas zudumu, Grieķijai būtu:

a)

jāsamazina izdevumi par valsts sektorā strādājošo algām, lai nodrošinātu, ka valsts sektora algu politikai ir noteicoša loma saistībā ar atalgojuma veidošanos privātajā sektorā, un lai tā veicinātu algu vispārēju mērenību;

| b) | jāracionalizē algu izmaksas sistēma tiešās valsts pārvaldes darbiniekiem, nosakot vienotus principus attiecībā uz algu noteikšanu un plānošanu un racionalizējot atalgojuma sistēmu; šī algu politika būtu jāattiecina arī uz atlīdzības noteikumiem valsts uzņēmumu darbiniekiem; |
| --- | --- |

b)

jāracionalizē algu izmaksas sistēma tiešās valsts pārvaldes darbiniekiem, nosakot vienotus principus attiecībā uz algu noteikšanu un plānošanu un racionalizējot atalgojuma sistēmu; šī algu politika būtu jāattiecina arī uz atlīdzības noteikumiem valsts uzņēmumu darbiniekiem;

| c) | jāuzlabo algu noteikšanas sistēmas elastīgums, veicinot decentralizētākas algu vienošanās (piemēram, izvairoties no koplīgumu administratīvas attiecināšanas arī uz uzņēmumiem, kas nav iesaistīti sarunās), tostarp atsaistot tās no atalgojuma attīstības valsts sektorā; uzlabot algu vienošanās likuma īstenošanu, lai ierobežotu izņēmuma klauzulas izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

jāuzlabo algu noteikšanas sistēmas elastīgums, veicinot decentralizētākas algu vienošanās (piemēram, izvairoties no koplīgumu administratīvas attiecināšanas arī uz uzņēmumiem, kas nav iesaistīti sarunās), tostarp atsaistot tās no atalgojuma attīstības valsts sektorā; uzlabot algu vienošanās likuma īstenošanu, lai ierobežotu izņēmuma klauzulas izmantošanu.

| 2. | Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību reformēt pensiju sistēmu un ņemot vērā apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībai, Grieķijai būtu:






  a) | jāīsteno savlaicīga un visaptveroša pensiju reforma, kurai būtu jāveicina valsts finanšu ilgtspējība; |
| --- | --- | --- |

2.

Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību reformēt pensiju sistēmu un ņemot vērā apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībai, Grieķijai būtu:

a)

jāīsteno savlaicīga un visaptveroša pensiju reforma, kurai būtu jāveicina valsts finanšu ilgtspējība;

| b) | jānodrošina likumīgā pensionēšanās vecuma izlīdzināšana starp vīriešiem un sievietēm un jāievieš papildu parametri, kas automātiski koriģē pensiju līmeni un likumīgo pensionēšanās vecumu atbilstīgi attiecīgiem ekonomikas un demogrāfiskajiem faktoriem; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina likumīgā pensionēšanās vecuma izlīdzināšana starp vīriešiem un sievietēm un jāievieš papildu parametri, kas automātiski koriģē pensiju līmeni un likumīgo pensionēšanās vecumu atbilstīgi attiecīgiem ekonomikas un demogrāfiskajiem faktoriem;

| c) | jānodrošina, ka visaptverošas darba tirgus reformas atbalsta pieaugošu darbaspēka nodrošinājumu un nodarbinātību, lai paplašinātu iemaksu bāzi. |
| --- | --- |

c)

jānodrošina, ka visaptverošas darba tirgus reformas atbalsta pieaugošu darbaspēka nodrošinājumu un nodarbinātību, lai paplašinātu iemaksu bāzi.

| d) | jāpielāgo pensiju piešķiršanas formula, nostiprinot saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem, kā arī indeksējot pensijas atkarībā no cenām, nevis veicot indeksāciju diskrecionāri, kā tas bijis līdz šim; |
| --- | --- |

d)

jāpielāgo pensiju piešķiršanas formula, nostiprinot saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem, kā arī indeksējot pensijas atkarībā no cenām, nevis veicot indeksāciju diskrecionāri, kā tas bijis līdz šim;

| e) | jāpaaugstina vidējais vecums izejai no darba tirgus, nosakot stingrākus agrīnas pensionēšanās atbilstības kritērijus; ievērojami jāsamazina patlaban pārāk garais to profesiju saraksts, kurās iespējama agrīna pensionēšanās; |
| --- | --- |

e)

jāpaaugstina vidējais vecums izejai no darba tirgus, nosakot stingrākus agrīnas pensionēšanās atbilstības kritērijus; ievērojami jāsamazina patlaban pārāk garais to profesiju saraksts, kurās iespējama agrīna pensionēšanās;

| f) | jāvienkāršo sadrumstalotā pensiju sistēma un jāpieņem visiem saistoši tiesību akti par tiesībām uz pensiju, iemaksām, uzkrāšanu un indeksēšanu; |
| --- | --- |

f)

jāvienkāršo sadrumstalotā pensiju sistēma un jāpieņem visiem saistoši tiesību akti par tiesībām uz pensiju, iemaksām, uzkrāšanu un indeksēšanu;

| g) | jau 2010. gadā jāpieņem nepieciešamie tiesību akti. |
| --- | --- |

g)

jau 2010. gadā jāpieņem nepieciešamie tiesību akti.

| 3. | Veselības aprūpes jomā reformām vajadzētu būt vērsām uz šādiem aspektiem:






  a) | pārmērīgi sadrumstalotās veselības aprūpes sistēmas struktūras un tās pārvaldības modernizācija; |
| --- | --- | --- |

3.

Veselības aprūpes jomā reformām vajadzētu būt vērsām uz šādiem aspektiem:

a)

pārmērīgi sadrumstalotās veselības aprūpes sistēmas struktūras un tās pārvaldības modernizācija;

| b) | valsts primāro veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātes un efektivitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

valsts primāro veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātes un efektivitātes uzlabošana;

| c) | slimnīcu pārvaldes un grāmatvedības procedūru modernizēšana; |
| --- | --- |

c)

slimnīcu pārvaldes un grāmatvedības procedūru modernizēšana;

| d) | iepirkuma procedūru uzlabošana, arī pārskatot iepirkto medikamentu sarakstu. |
| --- | --- |

d)

iepirkuma procedūru uzlabošana, arī pārskatot iepirkto medikamentu sarakstu.

| 4. | Ir nepieciešams uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti. Šajā nolūkā Grieķijai būtu:






  a) | pamatojoties uz neatkarīgu funkcionālu novērtējumu, jāizstrādā, jāapstiprina un jāīsteno stratēģiska reforma nolūkā nodrošināt valsts pārvaldes pārredzamības un efektivitātes būtisku uzlabojumu; tā pamatā būtu neatkarīgs, funkcionāls pārskats par valsts pārvaldes kopējo struktūru, lai paaugstinātu valsts pārvaldes efektivitāti vairākās politikas jomās, īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanas struktūrām, pienākumu sadali starp iestādēm, galveno ministriju iekšējā organizāciju, īstenošanas pārraudzību un pārskatatbildību un personāla skaita atbilstību un cilvēkresursu pārvaldību; valsts sektorā nodarbinātības tendencei vajadzētu būt vērstai nevis uz pieaugumu, bet uz samazināšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

Ir nepieciešams uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti. Šajā nolūkā Grieķijai būtu:

a)

pamatojoties uz neatkarīgu funkcionālu novērtējumu, jāizstrādā, jāapstiprina un jāīsteno stratēģiska reforma nolūkā nodrošināt valsts pārvaldes pārredzamības un efektivitātes būtisku uzlabojumu; tā pamatā būtu neatkarīgs, funkcionāls pārskats par valsts pārvaldes kopējo struktūru, lai paaugstinātu valsts pārvaldes efektivitāti vairākās politikas jomās, īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanas struktūrām, pienākumu sadali starp iestādēm, galveno ministriju iekšējā organizāciju, īstenošanas pārraudzību un pārskatatbildību un personāla skaita atbilstību un cilvēkresursu pārvaldību; valsts sektorā nodarbinātības tendencei vajadzētu būt vērstai nevis uz pieaugumu, bet uz samazināšanu;

| b) | jākonsolidē vairākas pašvaldības un pašpārvaldes, nodrošinot ievērojamus izdevumu ietaupījumus; |
| --- | --- |

b)

jākonsolidē vairākas pašvaldības un pašpārvaldes, nodrošinot ievērojamus izdevumu ietaupījumus;

| c) | jāveic pasākumi nolūkā nodrošināt valsts iepirkumu rentabilitāti, pārredzamību un konkurētspējīgumu. |
| --- | --- |

c)

jāveic pasākumi nolūkā nodrošināt valsts iepirkumu rentabilitāti, pārredzamību un konkurētspējīgumu.

| 5. | Vēl viena prioritāra joma, kurā risinājumi jāsāk rast jau 2010. gadā, ir produktu tirgus darbības un uzņēmējdarbības vides uzlabošana. Šajā nolūkā Grieķijai būtu:






  a) | jāsasniedz mērķi, kas noteikti labāka regulējuma darba plānā, vienkāršojot procedūras uzņēmējdarbības uzsākšanai, licencēšanai un īstenošanai; jāracionalizē un jāvienkāršo Grieķijas regulatīvā sistēma, katrā ministrijā izveidojot specializētas labāka regulējuma nodaļas, nostiprinot ietekmes novērtējuma nozīmi un kopumā paātrinot administratīvo slogu mazināšanas programmas īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

5.

Vēl viena prioritāra joma, kurā risinājumi jāsāk rast jau 2010. gadā, ir produktu tirgus darbības un uzņēmējdarbības vides uzlabošana. Šajā nolūkā Grieķijai būtu:

a)

jāsasniedz mērķi, kas noteikti labāka regulējuma darba plānā, vienkāršojot procedūras uzņēmējdarbības uzsākšanai, licencēšanai un īstenošanai; jāracionalizē un jāvienkāršo Grieķijas regulatīvā sistēma, katrā ministrijā izveidojot specializētas labāka regulējuma nodaļas, nostiprinot ietekmes novērtējuma nozīmi un kopumā paātrinot administratīvo slogu mazināšanas programmas īstenošanu;

| b) | jāpieņem un jāīsteno skaidra un uz rīcību vērsta konkurences politikas programma, tostarp pārskatot prioritāšu noteikšanas noteikumus un reformējot izpildes praksi; jāstiprina Grieķijas Konkurences komisijas autoritāte un spējas; |
| --- | --- |

b)

jāpieņem un jāīsteno skaidra un uz rīcību vērsta konkurences politikas programma, tostarp pārskatot prioritāšu noteikšanas noteikumus un reformējot izpildes praksi; jāstiprina Grieķijas Konkurences komisijas autoritāte un spējas;

| c) | ātri un vērienīgi jāīsteno Pakalpojumu direktīvas noteikumi; |
| --- | --- |

c)

ātri un vērienīgi jāīsteno Pakalpojumu direktīvas noteikumi;

| d) | jāveic efektīvi pasākumi, lai uzlabotu konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

d)

jāveic efektīvi pasākumi, lai uzlabotu konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā;

| e) | jāturpina veicināt un uzraudzīt transporta un enerģētikas nozares liberalizāciju, jo īpaši atceļot cenu ierobežojumus un šķēršļus darbības uzsākšanai autopārvadājumu nozarē, pilnībā īstenojot dzelzceļa pirmo pasākumu kopumu (5), lai veicinātu tirgus atvēršanu dzelzceļa nozarē, un paplašinot elektroenerģijas nozares liberalizāciju, šajā nolūkā atsaistot pašreizējos vēsturiskos operatorus; |
| --- | --- |

e)

jāturpina veicināt un uzraudzīt transporta un enerģētikas nozares liberalizāciju, jo īpaši atceļot cenu ierobežojumus un šķēršļus darbības uzsākšanai autopārvadājumu nozarē, pilnībā īstenojot dzelzceļa pirmo pasākumu kopumu (5), lai veicinātu tirgus atvēršanu dzelzceļa nozarē, un paplašinot elektroenerģijas nozares liberalizāciju, šajā nolūkā atsaistot pašreizējos vēsturiskos operatorus;

| f) | atvieglot regulējumu mazumtirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

f)

atvieglot regulējumu mazumtirdzniecības nozarē.

| 6. | Nolūkā atbalstīt produktivitātes un nodarbinātības pieaugumu, Grieķijai būtu:






  a) | jāveic nekavējoši pasākumi, lai apkarotu nelegālu nodarbinātību; |
| --- | --- | --- |

6.

Nolūkā atbalstīt produktivitātes un nodarbinātības pieaugumu, Grieķijai būtu:

a)

jāveic nekavējoši pasākumi, lai apkarotu nelegālu nodarbinātību;

| b) | jāpārskata darba tirgus regulējums, tostarp nodarbinātības aizsardzības tiesību akti, nolūkā uzlabot darbaspēka nodrošinājumu; |
| --- | --- |

b)

jāpārskata darba tirgus regulējums, tostarp nodarbinātības aizsardzības tiesību akti, nolūkā uzlabot darbaspēka nodrošinājumu;

| c) | jāatbalsta darbaspēka pieprasījums, pastiprinot mērķtiecīgus darbaspēka izmaksu samazinājumus; |
| --- | --- |

c)

jāatbalsta darbaspēka pieprasījums, pastiprinot mērķtiecīgus darbaspēka izmaksu samazinājumus;

| d) | jāīsteno reformas izglītības sistēmā nolūkā paaugstināt darbaspēka prasmju līmeni un uzlabot atbilstību darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

jāīsteno reformas izglītības sistēmā nolūkā paaugstināt darbaspēka prasmju līmeni un uzlabot atbilstību darba tirgus vajadzībām.

| 7. | Ņemot vērā, ka Grieķijai jāpaaugstina produktivitāte, tostarp izmantojot par prioritārām noteiktas valsts investīciju stratēģijas, Grieķijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai uzlabotu ES struktūrfondu apgūšanas efektivitāti un tempu. Īstenojot iepriekšminēto, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ātri un efektīvi īstenotu darbības programmas “Administratīvā reforma” un “Digitālā konverģence”, jo tās veicina būtiskas reformas valsts pārvaldē, kurām ir ļoti svarīga nozīme stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā izklāstītās reformu stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

7.

Ņemot vērā, ka Grieķijai jāpaaugstina produktivitāte, tostarp izmantojot par prioritārām noteiktas valsts investīciju stratēģijas, Grieķijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai uzlabotu ES struktūrfondu apgūšanas efektivitāti un tempu. Īstenojot iepriekšminēto, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ātri un efektīvi īstenotu darbības programmas “Administratīvā reforma” un “Digitālā konverģence”, jo tās veicina būtiskas reformas valsts pārvaldē, kurām ir ļoti svarīga nozīme stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā izklāstītās reformu stratēģijas īstenošanā.

| 8. | Grieķiju aicina ziņot par pasākumiem, kurus tā īstenojusi, reaģējot uz šo ieteikumu, un par to strukturālo pasākumu termiņiem un īstenošanu, kas izklāstīti stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā, darot to ceturkšņa ziņojumu kontekstā, kuri noteikti Padomes 2010. gada 16. februāra Lēmuma 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

8.

Grieķiju aicina ziņot par pasākumiem, kurus tā īstenojusi, reaģējot uz šo ieteikumu, un par to strukturālo pasākumu termiņiem un īstenošanu, kas izklāstīti stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumā, darot to ceturkšņa ziņojumu kontekstā, kuri noteikti Padomes 2010. gada 16. februāra Lēmuma 4. panta 2. punktā.

Šis ieteikums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 16. februāra

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. SALGADO

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

1

(2)  Padomes Ieteikums (2009. gada 25. jūnijs) par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu (OV L 183, 15.7.2009., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

3

(4)  OV L 83, 30.3.2010., 13. lpp.

4

(5)  Direktīva 91/440/EEK (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.), 95/18/EK (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.) un 2001/14/EK (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.).

5

---

| 30.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/70

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2010. gada 22. marts)

par euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi

(2010/191/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statuss ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. pantā, nodaļā “Monetārā politika”. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienībai ir ekskluzīva kompetence monetārās politikas jomā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (“iesaistītās dalībvalstis”). |
| --- | --- |

(1)

Euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statuss ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. pantā, nodaļā “Monetārā politika”. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienībai ir ekskluzīva kompetence monetārās politikas jomā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (“iesaistītās dalībvalstis”).

| (2) | Saskaņā ar 11. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (1) euro monētas ir vienīgās monētas, kam iesaistītajās dalībvalstīs ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 11. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (1) euro monētas ir vienīgās monētas, kam iesaistītajās dalībvalstīs ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss.

| (3) | Pašreiz euro zonas līmenī valda zināma neskaidrība attiecībā uz likumīga maksāšanas līdzekļa darbības jomu un tā sekām. |
| --- | --- |

(3)

Pašreiz euro zonas līmenī valda zināma neskaidrība attiecībā uz likumīga maksāšanas līdzekļa darbības jomu un tā sekām.

| (4) | Šis ieteikums pamatojas uz galvenajiem secinājumiem ziņojumā, ko sagatavojusi darba grupa, kuras sastāvā ir euro zonas Finanšu ministriju un valstu centrālo banku pārstāvji. |
| --- | --- |

(4)

Šis ieteikums pamatojas uz galvenajiem secinājumiem ziņojumā, ko sagatavojusi darba grupa, kuras sastāvā ir euro zonas Finanšu ministriju un valstu centrālo banku pārstāvji.

| (5) | Komisija pārskatīs šā ieteikuma īstenošanu trīs gadus pēc tā pieņemšanas un novērtēs, vai ir nepieciešami reglamentējoši pasākumi, |
| --- | --- |

(5)

Komisija pārskatīs šā ieteikuma īstenošanu trīs gadus pēc tā pieņemšanas un novērtēs, vai ir nepieciešami reglamentējoši pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   Likumīga maksāšanas līdzekļa kopējā definīcija

Ja pastāv maksāšanas pienākums, tad euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusā jāietver šādi aspekti.

| a) | Obligāta pieņemšana
  Maksāšanas pienākuma kreditors nevar atteikties pieņemt euro banknotes un monētas, ja vien puses nav vienojušās par citiem maksāšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

a)

Obligāta pieņemšana

Maksāšanas pienākuma kreditors nevar atteikties pieņemt euro banknotes un monētas, ja vien puses nav vienojušās par citiem maksāšanas līdzekļiem.

| b) | Pieņemšana par pilnu nominālvērtību
  Euro banknošu un monētu monetārā vērtība ir vienāda ar summu, kas norādīta uz banknotēm un monētām. |
| --- | --- |

b)

Pieņemšana par pilnu nominālvērtību

Euro banknošu un monētu monetārā vērtība ir vienāda ar summu, kas norādīta uz banknotēm un monētām.

| c) | Spēja izpildīt maksāšanas pienākumu
  Debitors var izpildīt maksāšanas pienākumu, samaksājot kreditoram euro banknotēs un monētās. |
| --- | --- |

c)

Spēja izpildīt maksāšanas pienākumu

Debitors var izpildīt maksāšanas pienākumu, samaksājot kreditoram euro banknotēs un monētās.

2.   Euro banknošu un monētu pieņemšana maksājumos mazumtirdzniecības darījumos

Jānosaka, ka euro banknotes un monētas jāpieņem kā maksāšanas līdzekli mazumtirdzniecības darījumos. Atteikties to darīt var tikai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar “labticības principu” (piemēram, mazumtirgotājam nav sīknaudas izdošanai).

3.   Augstas nominālvērtības banknošu pieņemšana mazumtirdzniecības darījumos

Augstas nominālvērtības banknotes jāpieņem kā maksāšanas līdzekli mazumtirdzniecības darījumos. Atteikties to darīt var tikai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar “labticības principu” (piemēram, sniegtās banknotes nominālvērtība nav samērīga ar summu, kas pienākas maksājuma kreditoram).

4.   Piemaksu neuzlikšana par euro banknošu un monētu lietošanu

Par euro banknošu un monētu lietošanu nedrīkst uzlikt nekādas piemaksas.

5.   Banknošu intelektiskās neitralizācijas sistēmas (IBNS) iekrāsotās euro banknotes

Kaut gan euro banknotes, kuras ir iekrāsotas ar banknošu intelektiskās neitralizācijas sistēmas (IBNS) drošības tinti, ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, dalībvalstīm aktīvi jādara zināms ieinteresētajām personām (bankām, mazumtirgotājiem, plašai sabiedrībai), ka iekrāsotās banknotes jānodod atpakaļ valstu centrālajām bankām, jo tās, ļoti iespējams, ir zagtas.

6.   Emitēto banknošu un monētu pilnīga iznīcināšana, ko veic fiziskas personas

Dalībvalstīm nav jāaizliedz vai jāsoda mazu daudzumu euro banknošu vai monētu pilnīga iznīcināšana, ko veic fiziskas personas. Tomēr tām jāaizliedz lielu daudzumu euro banknošu vai monētu neatļauta iznīcināšana.

7.   Banknošu un monētu bojāšana mākslinieciskos nolūkos

Dalībvalstis nedrīkst veicināt euro banknošu vai monētu bojāšanu mākslinieciskos nolūkos, bet tā jāpieļauj. Šādas bojātas banknotes un monētas uzskatāmas par apgrozībai nederīgām.

8.   Kompetence lemt par apgrozībai derīgo euro monētu iznīcināšanu

Tiesības lemt par apgrozībai derīgu euro monētu iznīcināšanu nav nevienai valsts iestādei atsevišķi. Pirms apgrozībai derīgu euro monētu iznīcināšanas valsts kompetentajām iestādēm jāapspriežas ar Ekonomikas un finanšu komitejas Euro monētu apakškomiteju un jāinformē Monētu kaltuvju direktoru darba grupa.

9.   Viena un divu euro centu monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statuss un noapaļošanas noteikumi

Dalībvalstīs, kur ir pieņemti noapaļošanas režīmi un kur cenas attiecīgi noapaļo līdz tuvākajiem pieciem centiem, 1 un 2 euro centu monētām joprojām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss un tās jāturpina pieņemt kā maksāšanas līdzekli. Dalībvalstīm tomēr jāatturas pieņemt jaunus noapaļošanas noteikumus, jo tie negatīvi ietekmē spēju pildīt maksāšanas pienākumu, maksājot precīzu parāda summu, un dažos gadījumos tas var radīt piemaksas par maksājumiem skaidrā naudā.

10.   Euro kolekcijas monētu likumīga maksāšanas līdzekļa statuss

Dalībvalstīm jāveic visi pasākumi, ko uzskata par piemērotiem, lai euro kolekcijas monētas neizmantotu kā maksāšanas līdzekli (piemēram, īpašs iesaiņojums, skaidra informācija, dārgmetālu izmantošana, pārdošanas cena virs nominālvērtības).

Šis ieteikums ir adresēts visām euro zonas dalībvalstīm, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas un valstu tirdzniecības un patērētāju asociācijām.

Briselē, 2010. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

1

---