# Euroopa Liidu L 112/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.112.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 112 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide5. mai 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.112.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 112

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide5. mai 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 379/2010, 4. mai 2010, millega muudetakse teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirju käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 I, II ja III lisa | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 380/2010, 30. aprill 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 381/2010, 4. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/256/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, millega muudetakse otsust 92/216/EMÜ hobustega seotud võistlusi koordineerivate asutuste loetelu avaldamise osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2630 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2010/257/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia makseasutuse raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2825 all) | 10 |
| | | 2010/258/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2828 all) | 17 |
| | | 2010/259/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. mai 2010, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil sõlmida Monaco Vürstiriigiga kokkulepe, mille kohaselt Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2634 all) | 23 |
| | | 2010/260/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. mai 2010, viisainfosüsteemi turvakava kohta | 25 |
| | | 2010/261/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. mai 2010, keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 379/2010, 4. mai 2010, millega muudetakse teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirju käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 I, II ja III lisa

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 380/2010, 30. aprill 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

4

Komisjoni määrus (EL) nr 381/2010, 4. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

OTSUSED

2010/256/EL

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, millega muudetakse otsust 92/216/EMÜ hobustega seotud võistlusi koordineerivate asutuste loetelu avaldamise osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2630 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2630 all)

1

8

2010/257/EL

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia makseasutuse raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2825 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2825 all)

10

2010/258/EL

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2828 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2828 all)

17

2010/259/EL

*

Komisjoni otsus, 4. mai 2010, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil sõlmida Monaco Vürstiriigiga kokkulepe, mille kohaselt Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2634 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2634 all)

23

2010/260/EL

*

Komisjoni otsus, 4. mai 2010, viisainfosüsteemi turvakava kohta

25

2010/261/EL

*

Komisjoni otsus, 4. mai 2010, keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta

31

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/262/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. oktoober 2009, riigiabi C 14/08 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8102 all)

   (
  1
  ) | 38 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/262/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. oktoober 2009, riigiabi C 14/08 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8102 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8102 all)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 379/2010,

4. mai 2010,

millega muudetakse teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirju käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 I, II ja III lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandatest riikidest teatavate tekstiiltoodete importimise ühiseeskirju tuleks ajakohastada, et võtta arvesse hulka hiljutisi muudatusi. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandatest riikidest teatavate tekstiiltoodete importimise ühiseeskirju tuleks ajakohastada, et võtta arvesse hulka hiljutisi muudatusi.

| (2) | Euroopa Ühenduse ja Usbekistani Vabariigi vahelise tekstiiltoodete kaubandust käsitleva kahepoolse kokkuleppe kehtivus lõppes 31. detsembril 2004. Selleks et lisada tekstiili- ja rõivasektor partnerlus- ja koostöölepingu kohaldamisalasse, tuleb tühistada kehtiv järelevalvesüsteem. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühenduse ja Usbekistani Vabariigi vahelise tekstiiltoodete kaubandust käsitleva kahepoolse kokkuleppe kehtivus lõppes 31. detsembril 2004. Selleks et lisada tekstiili- ja rõivasektor partnerlus- ja koostöölepingu kohaldamisalasse, tuleb tühistada kehtiv järelevalvesüsteem.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 3030/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 3030/93 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 17 alusel loodud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 17 alusel loodud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 3030/93 I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 5. maist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 3030/93 I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa 1. joonealune märkus asendatakse järgmisega:






  „(1) | NB! Hõlmab ainult kategooriaid 1–114, v.a Vene Föderatsioon ja Serbia, kelle puhul on hõlmatud kategooriad 1–161.” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa 1. joonealune märkus asendatakse järgmisega:

„(1)

NB! Hõlmab ainult kategooriaid 1–114, v.a Vene Föderatsioon ja Serbia, kelle puhul on hõlmatud kategooriad 1–161.”

| 2. | II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA

  ARTIKLIS 1 OSUTATUD EKSPORDIRIIGID

  Venemaa
  Serbia”. |
| --- | --- |

2.

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD EKSPORDIRIIGID

Venemaa

Serbia”.

| 3. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 28 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   See number koosneb järgmistest osadest:






  — | kaks ekspordiriiki tähistavat tähte, nagu esitatud allpool:








  — | = | Serbia | = | RS; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 28 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   See number koosneb järgmistest osadest:

—

kaks ekspordiriiki tähistavat tähte, nagu esitatud allpool:

—

=

Serbia

=

RS;

| — | kaks tähte, mis tähistavad sihtliikmesriiki või selliste liikmesriikide rühma, nagu esitatud allpool:








  — | = | AT | = | Austria; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | BG | = | Bulgaaria; |
| — | = | BL | = | Beneluxi maad; |
| — | = | CY | = | Küpros; |
| — | = | CZ | = | Tšehhi Vabariik; |
| — | = | DE | = | Saksamaa Liitvabariik; |
| — | = | DK | = | Taani; |
| — | = | EE | = | Eesti; |
| — | = | GR | = | Kreeka; |
| — | = | ES | = | Hispaania; |
| — | = | FI | = | Soome; |
| — | = | FR | = | Prantsusmaa; |
| — | = | GB | = | Ühendkuningriik; |
| — | = | HU | = | Ungari; |
| — | = | IE | = | Iirimaa; |
| — | = | IT | = | Itaalia; |
| — | = | LT | = | Leedu; |
| — | = | LV | = | Läti; |
| — | = | MT | = | Malta; |
| — | = | PL | = | Poola; |
| — | = | PT | = | Portugal; |
| — | = | RO | = | Rumeenia; |
| — | = | SE | = | Rootsi; |
| — | = | SI | = | Sloveenia; |
| — | = | SK | = | Slovakkia; |

—

kaks tähte, mis tähistavad sihtliikmesriiki või selliste liikmesriikide rühma, nagu esitatud allpool:

—

=

AT

=

Austria;

—

=

BG

=

Bulgaaria;

—

=

BL

=

Beneluxi maad;

—

=

CY

=

Küpros;

—

=

CZ

=

Tšehhi Vabariik;

—

=

DE

=

Saksamaa Liitvabariik;

—

=

DK

=

Taani;

—

=

EE

=

Eesti;

—

=

GR

=

Kreeka;

—

=

ES

=

Hispaania;

—

=

FI

=

Soome;

—

=

FR

=

Prantsusmaa;

—

=

GB

=

Ühendkuningriik;

—

=

HU

=

Ungari;

—

=

IE

=

Iirimaa;

—

=

IT

=

Itaalia;

—

=

LT

=

Leedu;

—

=

LV

=

Läti;

—

=

MT

=

Malta;

—

=

PL

=

Poola;

—

=

PT

=

Portugal;

—

=

RO

=

Rumeenia;

—

=

SE

=

Rootsi;

—

=

SI

=

Sloveenia;

—

=

SK

=

Slovakkia;

| — | ühekohaline number, mis tähistab käesoleva lisa tabelis A loetletud toodete kvoodiaastat või eksportimise registreerimisaastat ja mis vastab kõnealuse aasta viimasele numbrile, nt „9” aasta 2009 kohta ja „0” aasta 2010 kohta; |
| --- | --- |

—

ühekohaline number, mis tähistab käesoleva lisa tabelis A loetletud toodete kvoodiaastat või eksportimise registreerimisaastat ja mis vastab kõnealuse aasta viimasele numbrile, nt „9” aasta 2009 kohta ja „0” aasta 2010 kohta;

| — | kahekohaline number, mis tähistab dokumendi väljastanud ekspordiriigi asutust; |
| --- | --- |

—

kahekohaline number, mis tähistab dokumendi väljastanud ekspordiriigi asutust;

| — | viiekohaline järjekorranumber 00001st 99999ni, mis on antud asjaomasele sihtliikmesriigile.”; |
| --- | --- |

—

viiekohaline järjekorranumber 00001st 99999ni, mis on antud asjaomasele sihtliikmesriigile.”;

| b) | tabel A asendatakse järgmisega:
  Tabel kustutatakse.”. |
| --- | --- |

b)

tabel A asendatakse järgmisega:

Tabel kustutatakse.”.

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 380/2010,

30. aprill 2010,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jaemüügiks ettenähtud 1 772 mg kaaluvad tabletid, mille koostis massiprotsentides on järgmine:







  — | kaltsiumkarbonaat (mis vastab 630 mg kaltsiumile) | 88,9 |
| — | tärklis | 3,5 |
| — | hüdroksüpropüülmetüültselluloos | 2,7 |
| — | krospovidoon | 1,9 |
| — | maltodekstriin | 1,3 |
| — | mineraalõli | 1,2. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Jaemüügiks ettenähtud 1 772 mg kaaluvad tabletid, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

—

kaltsiumkarbonaat (mis vastab 630 mg kaltsiumile)

88,9

—

tärklis

3,5

—

hüdroksüpropüülmetüültselluloos

2,7

—

krospovidoon

1,9

—

maltodekstriin

1,3

—

mineraalõli

1,2.

Lisaks sisaldab üks tablett 7 μg, s.o 284 RÜ (rahvusvahelist ühikut) vitamiini D3 (kolekaltsiferool). Muude ainete sisaldus on alla 1,0 massiprotsendi.

Etiketil märgitud soovitatav päevane annus on üks tablett päevas.

Vastavalt etiketil esitatud teabele kasutatakse toodet näiteks luuhõrenemise (osteoporoosi) profülaktiliseks raviks ja luude tugevdamiseks.

2106 90 92

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 28 märkusega 1, grupi 30 lisamärkusega 1 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 92 sõnastusega.

Kuna toode sisaldab aineid, mida ei hõlma grupi 28 märkuse 1 punktid a, d või e, tuleb toode nimetatud grupist välja jätta.

Sissevõetavate mineraalainete või vitamiinide (kaltsium ja vitamiin D3) kogus ei ole etiketil märgitud soovitatava päevase annuse puhul oluliselt kõrgem tervise ja hea enesetunde säilitamiseks üldiselt soovitatavast päevasest annusest. Toode ei vasta seepärast rühma 30 lisamärkuse 1 viimase lõigu nõuetele ja seda ei või klassifitseerida rubriiki 3004 (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, grupp 30, lisamärkus 1, punkt 3).

Toote omadusi arvestades tuleb see järelikult klassifitseerida rubriiki 2106 kuuluvaks toiduvalmistiseks.

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 381/2010,

4. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 75,0 |
| TN | 121,9 |
| TR | 85,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| MK | 64,0 |
| TR | 122,1 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 89,0 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 10 20 | EG | 40,9 |
| IL | 59,0 |
| MA | 46,9 |
| TN | 47,4 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 50 10 | TR | 70,5 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,9 |
| BR | 74,6 |
| CL | 80,4 |
| CN | 75,4 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 121,7 |
| US | 124,1 |
| UY | 82,7 |
| ZA | 86,8 |
| ZZ | 84,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

68,6

MA

75,0

TN

121,9

TR

85,4

ZZ

87,7

0707 00 05

MA

64,9

MK

64,0

TR

122,1

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

89,0

ZZ

89,0

0805 10 20

EG

40,9

IL

59,0

MA

46,9

TN

47,4

TR

55,5

ZZ

49,9

0805 50 10

TR

70,5

ZA

71,6

ZZ

71,1

0808 10 80

AR

87,9

BR

74,6

CL

80,4

CN

75,4

MK

22,1

NZ

121,7

US

124,1

UY

82,7

ZA

86,8

ZZ

84,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/8

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2010,

millega muudetakse otsust 92/216/EMÜ hobustega seotud võistlusi koordineerivate asutuste loetelu avaldamise osas

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2630 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/256/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 90/428/MÜ sätestatakse võistlushobustega kauplemise ja nende võistlustel osalemise tingimused. Artikli 4 lõike 2 kohaselt on liikmesriigil lubatud eraldada selleks ametlikult heaks kiidetud või tunnustatud asutuste vahendusel teatav osa auhinnarahast või tuludest, mis kogutakse teatavatel või teatavat liiki võistlustel, millele on viidatud kõnealuses artiklis, tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 90/428/MÜ sätestatakse võistlushobustega kauplemise ja nende võistlustel osalemise tingimused. Artikli 4 lõike 2 kohaselt on liikmesriigil lubatud eraldada selleks ametlikult heaks kiidetud või tunnustatud asutuste vahendusel teatav osa auhinnarahast või tuludest, mis kogutakse teatavatel või teatavat liiki võistlustel, millele on viidatud kõnealuses artiklis, tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks.

| (2) | Komisjoni 26. märtsi 1992. aasta otsuse 92/216/EMÜ (nõukogu direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 nimetatud hobustele korraldatavaid võistlusi käsitlevate andmete kogumise kohta) (2) artikli 1 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid edastama avaldamiseks komisjonile selle koordineeriva asutuse nimetuse ja aadressi, kellele on ülesandeks tehtud koguda direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 nimetatud võistlusi ja summade jaotamist käsitlevaid andmeid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. märtsi 1992. aasta otsuse 92/216/EMÜ (nõukogu direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 nimetatud hobustele korraldatavaid võistlusi käsitlevate andmete kogumise kohta) (2) artikli 1 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid edastama avaldamiseks komisjonile selle koordineeriva asutuse nimetuse ja aadressi, kellele on ülesandeks tehtud koguda direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 nimetatud võistlusi ja summade jaotamist käsitlevaid andmeid.

| (3) | Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/73/EÜ, millega lihtsustatakse nimekirjade koostamise ja andmete avaldamise korda veterinaar- ja zootehnika valdkonnas, (3) on muu hulgas muudetud direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 punkti 2, millega kohustatakse liikmesriike tegema kättesaadavaks nende vastutusvaldkonnas saadavat teavet. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/73/EÜ, millega lihtsustatakse nimekirjade koostamise ja andmete avaldamise korda veterinaar- ja zootehnika valdkonnas, (3) on muu hulgas muudetud direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 punkti 2, millega kohustatakse liikmesriike tegema kättesaadavaks nende vastutusvaldkonnas saadavat teavet.

| (4) | Direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt on nüüd iga liikmesriigi kohus edastada teistele liikmesriikidele ja üldsusele teavet, kuidas kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud võimalusi on kasutatud ja milliseid artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud raha eraldamise kriteeriume on järgitud. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt on nüüd iga liikmesriigi kohus edastada teistele liikmesriikidele ja üldsusele teavet, kuidas kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud võimalusi on kasutatud ja milliseid artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud raha eraldamise kriteeriume on järgitud.

| (5) | Nii nagu see on muudes direktiivi 2008/73/EÜ kohaselt Euroopa Liidu õiguse veebipõhiseid teabemeetmeid kasutavates valdkondades, tuleks komisjonil selleks, et edendada liikmesriikide ja üldsuse juurdepääsu sellisele teabele, luua veebileht, kuhu saaksid liikmesriigid panna oma veebilehe lingi. |
| --- | --- |

(5)

Nii nagu see on muudes direktiivi 2008/73/EÜ kohaselt Euroopa Liidu õiguse veebipõhiseid teabemeetmeid kasutavates valdkondades, tuleks komisjonil selleks, et edendada liikmesriikide ja üldsuse juurdepääsu sellisele teabele, luua veebileht, kuhu saaksid liikmesriigid panna oma veebilehe lingi.

| (6) | Liikmesriikidel peaks jääma piisavalt aega oma veebilehtede loomiseks. Seega tuleks selle otsusega tehtavaid muudatusi hakata kohaldama 1. maist 2010. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidel peaks jääma piisavalt aega oma veebilehtede loomiseks. Seega tuleks selle otsusega tehtavaid muudatusi hakata kohaldama 1. maist 2010.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 92/216/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 92/216/EMÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 92/216/EMÜ artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid teatavad lõike 1 kohaselt nimetatud koordineeriva asutuse nimetuse ja aadressi komisjonile, teistele liikmesriikidele ja üldsusele veebilehel.

3.   Selleks, et abistada liikmesriike selle teabe kättesaadavaks tegemisel, loob komisjon veebilehe, kuhu iga liikmesriik paneb lingi oma veebilehele, mis on loodud lõike 2 kohaselt.

Liikmesriigid esitavad vastavad lingid komisjonile hiljemalt 30. aprilliks 2010.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. maist 2010.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 60.

1

(2)  EÜT L 104, 22.4.1992, lk 77.

2

(3)  ELT L 219, 14.8.2008, lk 40.

3

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/10

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2010,

Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia makseasutuse raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2825 all)

(Ainult eesti-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola- ja slovakikeelne tekst on autentsed)

(2010/257/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikleid 30 ja 39,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Raamatupidamise aastaaruannete põhjal, mille Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia esitasid seoses maaelu arendamise meetmete kuludega ja koos nõutava lisateabega, tuleb kontrollida ja heaks kiita määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 6 lõikes 2 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestus. Kontrollimine ja heakskiitmine hõlmab akrediteeritud asutuste aruannete alusel edastatud raamatupidamisaruannete täielikkust, täpsust ja õigsust. |
| --- | --- |

(1)

Raamatupidamise aastaaruannete põhjal, mille Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Poola ja Slovakkia esitasid seoses maaelu arendamise meetmete kuludega ja koos nõutava lisateabega, tuleb kontrollida ja heaks kiita määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 6 lõikes 2 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestus. Kontrollimine ja heakskiitmine hõlmab akrediteeritud asutuste aruannete alusel edastatud raamatupidamisaruannete täielikkust, täpsust ja õigsust.

| (2) | On lõppenud tähtajad, mis on antud Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale ja Slovakkiale komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (2) artikli 7 lõike 2 kohaselt, et esitada komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c ja määruse (EÜ) nr 885/2006 (3) artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

On lõppenud tähtajad, mis on antud Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale ja Slovakkiale komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (2) artikli 7 lõike 2 kohaselt, et esitada komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c ja määruse (EÜ) nr 885/2006 (3) artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumendid.

| (3) | Komisjon on kontrollinud esitatud teavet ja edastanud Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale ja Slovakkiale enne 31. märtsi 2010 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kontrollinud esitatud teavet ja edastanud Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale ja Slovakkiale enne 31. märtsi 2010 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega.

| (4) | Komisjoni 5. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2004 (millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega) (4) artikli 7 lõikega 2 hõlmatud maaelu arendamise kulude puhul tuleb raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tulemus järgnevatest komisjoni maksetest lahutada või nendele liita. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 5. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2004 (millega kehtestatakse üksikasjalikud üleminekueeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamiseks seoses Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias EAGF tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmetega) (4) artikli 7 lõikega 2 hõlmatud maaelu arendamise kulude puhul tuleb raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tulemus järgnevatest komisjoni maksetest lahutada või nendele liita.

| (5) | Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. Neid summasid käsitlevad üksikasjad on kirjas koondaruandes, mis on esitatud fondikomiteele samal ajal käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. Neid summasid käsitlevad üksikasjad on kirjas koondaruandes, mis on esitatud fondikomiteele samal ajal käesoleva otsusega.

| (6) | Kontrollimiste põhjal vajab teatavate makseasutuste esitatud teave täiendavat uurimist, mistõttu ei saa nende raamatupidamisarvestusi käesoleva otsusega heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollimiste põhjal vajab teatavate makseasutuste esitatud teave täiendavat uurimist, mistõttu ei saa nende raamatupidamisarvestusi käesoleva otsusega heaks kiita.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 27/2004 hõlmatud maaelu arendamise kulude puhul tuleb raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise otsuse alusel tagasi nõutavad või makstavad summad järgnevatest maksetest lahutada või nendele liita. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 27/2004 hõlmatud maaelu arendamise kulude puhul tuleb raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise otsuse alusel tagasi nõutavad või makstavad summad järgnevatest maksetest lahutada või nendele liita.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega Euroopa Liit ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega, |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega Euroopa Liit ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud liikmesriikide makseasutuste maaelu arendamise meetmete kulude raamatupidamisarvestus on kontrollitud ja heaks kiidetud, ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist.

Vastavalt käesolevale otsusele liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad seoses maaelu arendamise meetmetega, mida kohaldatakse Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Maltal, Poolas ja Slovakkias, esitatakse I ja II lisas.

Artikkel 2

III lisas loetletud liikmesriikide makseasutuste eelarveaasta 2009 raamatupidamisarvestused seoses maaelu arendamise meetmetega, mida kohaldatakse Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Maltal, Poolas ja Slovakkias, jäetakse käesolevast otsusest välja ning nende kontrollimise ja heakskiitmise otsus tehakse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Malta vabariigile, Poola Vabariigile ja Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 30. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

2

(3)  Vt joonealust märkust 2.

3

(4)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 36.

4

---

I LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

EELARVEAASTA 2009 – EAGFI MAAELU ARENDAMISE KULUD UUTES LIIKMESRIIKIDES

Liikmesriigilt tagasi nõutavad või liikmesriigile makstavad summad

| LR | | 2009 – makseasutuste kulud | Kokku a + b | Vähendamised | Kokku | Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed | Liikmesriigilt tagasi nõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heaks kiidetud | välja jäetud |
| = aastaaruandes deklareeritud kulud | = liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksete kogusumma |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e - f |
| EE | EUR | | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CY | EUR | 9 474 074,82 | | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |
| LV | EUR | 2 607 932,10 | | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |
| LT | EUR | 4 033 561,97 | | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |
| MT | EUR | 5 102 120,76 | | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 | 457 469,86 | 4 644 650,90 |
| PL | EUR | 12 361 738,57 | | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |
| SK | EUR | 7 348 431,19 | | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

LR

2009 – makseasutuste kulud

Kokku a + b

Vähendamised

Kokku

Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed

Liikmesriigilt tagasi nõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad (1)

kontrollitud ja heaks kiidetud

välja jäetud

= aastaaruandes deklareeritud kulud

= liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksete kogusumma

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e - f

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

CY

EUR

9 474 074,82

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LV

EUR

2 607 932,10

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LT

EUR

4 033 561,97

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MT

EUR

5 102 120,76

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

457 469,86

4 644 650,90

PL

EUR

12 361 738,57

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SK

EUR

7 348 431,19

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

| LR | Programmi rakendamiseks tehtud, kuid veel kontrollimata ja heaks kiitmata ettemaksed (nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 32). |
| --- | --- |
| EE | EUR | 24 080 000,00 |
| CY | EUR | 11 968 000,00 |
| LV | EUR | 52 496 000,00 |
| LT | EUR | 78 320 000,00 |
| MT | EUR | 4 304 000,00 |
| PL | EUR | 458 624 000,00 |
| SK | EUR | 63 536 000,00 |

LR

Programmi rakendamiseks tehtud, kuid veel kontrollimata ja heaks kiitmata ettemaksed (nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 32).

EE

EUR

24 080 000,00

CY

EUR

11 968 000,00

LV

EUR

52 496 000,00

LT

EUR

78 320 000,00

MT

EUR

4 304 000,00

PL

EUR

458 624 000,00

SK

EUR

63 536 000,00

---

(1)  Kuna makseid on kõikidele liikmesriikidele tehtud 95 % ulatuses rahastamiskavast, siis tehakse lõplik arvestus programmi lõpetamisel.

---

II LISA

EAGFI MAAELU ARENDAMISE MEETME KONTROLLITUD JA HEAKSKIIDETUD KULUD UUTES LIIKMESRIIKIDES EELARVEAASTAL 2009

AASTAARUANNETE JA KULUDEKLARATSIOONIDE VAHELINE ERINEVUS

KÜPROS

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta asta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Investeerimistoetus loomsete jäätmete käitlemiseks | 2 171 324,36 | | 2 171 324,36 |
| 2 | Parendamise ja arendamise toetamine | 2 808 953,00 | | 2 808 953,00 |
| 3 | Tootjarühmade loomise toetamine | 100 000,00 | | 100 000,00 |
| 4 | Põllumajandustootjate kutsehariduse edendamine | 214 482,99 | | 214 482,99 |
| 5 | Põllumajandustootjate tehnilised ja nõustamisteenused | 114 647,20 | | 114 647,20 |
| 6 | Ennetähtaegselt pensionile jäämine | 119 962,87 | | 119 962,87 |
| 7 | Noorte põllumajandustootjate starditoetus | 1 355 000,00 | | 1 355 000,00 |
| 8 | ELi standardite järgimine | 1 059 306,78 | | 1 059 306,78 |
| 9 | Keskkonnasõbralike põllumajandusmeetmete vastuvõtmine | –35 501,90 | | –35 501,90 |
| 10 | Põllumajanduse keskkonnameetmed loodusväärtuste kaitseks | –30 271,74 | | –30 271,74 |
| 11 | Metsastamine | 2 371,79 | | 2 371,79 |
| 12 | Infrastruktuuri parandamine loomakasvatuse arendamiseks | 0,00 | | 0,00 |
| 13 | Vähem soodsad piirkonnad | 1 040,45 | | 1 040,45 |
| 14 | Kvaliteedikavade toetamine | 276 389,31 | | 276 389,31 |
| 15 | Väikesemahulise traditsioonilise töötlemise toetamine | 271 178,37 | | 271 178,37 |
| 16 | Põllumajanduslike ja traditsiooniliste maastike kaitse | 152 497,44 | | 152 497,44 |
| 17 | Metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu kaitsmine | 369 758,71 | | 369 758,71 |
| 18 | Mittepõllumajandusliku maa metsastamine | 295 623,90 | | 295 623,90 |
| 19 | Saagikoristamisprotsessi parendamine | – 854,30 | | – 854,30 |
| 20 | Tehniline toetus rakendamise puhul, seire | 62 239,78 | | 62 239,78 |
| 21 | Kohaliku taseme ühisalgatuse tehniline toetus | 165 925,81 | | 165 925,81 |
| | Kokku | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta asta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Investeerimistoetus loomsete jäätmete käitlemiseks

2 171 324,36

2 171 324,36

2

Parendamise ja arendamise toetamine

2 808 953,00

2 808 953,00

3

Tootjarühmade loomise toetamine

100 000,00

100 000,00

4

Põllumajandustootjate kutsehariduse edendamine

214 482,99

214 482,99

5

Põllumajandustootjate tehnilised ja nõustamisteenused

114 647,20

114 647,20

6

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

119 962,87

119 962,87

7

Noorte põllumajandustootjate starditoetus

1 355 000,00

1 355 000,00

8

ELi standardite järgimine

1 059 306,78

1 059 306,78

9

Keskkonnasõbralike põllumajandusmeetmete vastuvõtmine

–35 501,90

–35 501,90

10

Põllumajanduse keskkonnameetmed loodusväärtuste kaitseks

–30 271,74

–30 271,74

11

Metsastamine

2 371,79

2 371,79

12

Infrastruktuuri parandamine loomakasvatuse arendamiseks

0,00

0,00

13

Vähem soodsad piirkonnad

1 040,45

1 040,45

14

Kvaliteedikavade toetamine

276 389,31

276 389,31

15

Väikesemahulise traditsioonilise töötlemise toetamine

271 178,37

271 178,37

16

Põllumajanduslike ja traditsiooniliste maastike kaitse

152 497,44

152 497,44

17

Metsatulekahjude ja muude loodusõnnetuste vastu kaitsmine

369 758,71

369 758,71

18

Mittepõllumajandusliku maa metsastamine

295 623,90

295 623,90

19

Saagikoristamisprotsessi parendamine

– 854,30

– 854,30

20

Tehniline toetus rakendamise puhul, seire

62 239,78

62 239,78

21

Kohaliku taseme ühisalgatuse tehniline toetus

165 925,81

165 925,81

Kokku

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LÄTI

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Ennetähtaegselt pensionile jäämine | –1 195,73 | | –1 195,73 |
| 2 | Tootjarühmad | 0,00 | | 0,00 |
| 3 | Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele | – 264,78 | | – 264,78 |
| 4 | Nõuete täitmine | 423 612,67 | | 423 612,67 |
| 5 | Põllumajanduse keskkonnapoliitika | 1 853 096,73 | | 1 853 096,73 |
| 6 | Vähem soodsad piirkonnad | –13 412,76 | | –13 412,76 |
| 7 | Tehniline abi | 391 805,87 | | 391 805,87 |
| 8 | Eelmisest programmitöö perioodist üle kantud kohustused | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Ühtse pindalatoetuse jaoks ressurside eraldamine | –45 709,90 | | –45 709,90 |
| | Kokku | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

–1 195,73

–1 195,73

2

Tootjarühmad

0,00

0,00

3

Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele

– 264,78

– 264,78

4

Nõuete täitmine

423 612,67

423 612,67

5

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

1 853 096,73

1 853 096,73

6

Vähem soodsad piirkonnad

–13 412,76

–13 412,76

7

Tehniline abi

391 805,87

391 805,87

8

Eelmisest programmitöö perioodist üle kantud kohustused

0,00

0,00

9

Ühtse pindalatoetuse jaoks ressurside eraldamine

–45 709,90

–45 709,90

Kokku

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LEEDU

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Põllumajanduse keskkonnapoliitika | 3 561 291,02 | | 3 561 291,02 |
| 2 | Vähem soodsad piirkonnad ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad | –2 954,63 | | –2 954,63 |
| 3 | Nõuete täitmine | – 204 331,89 | | – 204 331,89 |
| 4 | Põllumajandusmaa metsastamine | 30 628,19 | | 30 628,19 |
| 5 | Ennetähtaegselt pensionile jäämine | 104 338,87 | | 104 338,87 |
| 6 | Toetus restruktureeritavatele osaelatustaludele | –8 179,78 | | –8 179,78 |
| 7 | Muud meetmed | 96 659,66 | | 96 659,66 |
| 8 | Tehniline abi | 455 049,09 | | 455 049,09 |
| 9 | Täiendavad riiklikud otsetoetused | 1 061,44 | | 1 061,44 |
| | Kokku | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

3 561 291,02

3 561 291,02

2

Vähem soodsad piirkonnad ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad

–2 954,63

–2 954,63

3

Nõuete täitmine

– 204 331,89

– 204 331,89

4

Põllumajandusmaa metsastamine

30 628,19

30 628,19

5

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

104 338,87

104 338,87

6

Toetus restruktureeritavatele osaelatustaludele

–8 179,78

–8 179,78

7

Muud meetmed

96 659,66

96 659,66

8

Tehniline abi

455 049,09

455 049,09

9

Täiendavad riiklikud otsetoetused

1 061,44

1 061,44

Kokku

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MALTA

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Vähem soodsad piirkonnad | –5 448,47 | | –5 448,47 |
| 2 | Põllumajanduse keskkonnapoliitika | 1 635 984,94 | | 1 635 984,94 |
| 3 | Nõuete täitmine | 1 098 668,34 | | 1 098 668,34 |
| 4 | Tootjarühmad | 0,00 | | 0,00 |
| 5 | Tehniline abi | 865 308,32 | | 865 308,32 |
| 6 | Täiendav riigiabi | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Sihtotstarbeline toetus täisajaga põllumajandustootjatele/aretajatele | 1 507 607,63 | | 1 507 607,63 |
| | Kokku | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Vähem soodsad piirkonnad

–5 448,47

–5 448,47

2

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

1 635 984,94

1 635 984,94

3

Nõuete täitmine

1 098 668,34

1 098 668,34

4

Tootjarühmad

0,00

0,00

5

Tehniline abi

865 308,32

865 308,32

6

Täiendav riigiabi

0,00

0,00

7

Sihtotstarbeline toetus täisajaga põllumajandustootjatele/aretajatele

1 507 607,63

1 507 607,63

Kokku

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

POOLA

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Ennetähtaegselt pensionile jäämine | – 115 562,12 | | – 115 562,12 |
| 2 | Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele | – 782 545,72 | | – 782 545,72 |
| 3 | Vähem soodsad piirkonnad | –3 314 036,52 | | –3 314 036,52 |
| 4 | Keskkonnasõbralikud põllumajandusettevõtted ja loomade heaolu | – 449 096,77 | | – 449 096,77 |
| 5 | Metsastamine | –68 801,15 | | –68 801,15 |
| 6 | ELi nõuete järgimine | –2 128 574,31 | | –2 128 574,31 |
| 7 | Tootjarühmad | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Tehniline abi | 19 304 548,86 | | 19 304 548,86 |
| 9 | Täiendavad otsetoetused | –80 324,22 | | –80 324,22 |
| 10 | Määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid | –3 869,48 | | –3 869,48 |
| | Kokku | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

– 115 562,12

– 115 562,12

2

Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele

– 782 545,72

– 782 545,72

3

Vähem soodsad piirkonnad

–3 314 036,52

–3 314 036,52

4

Keskkonnasõbralikud põllumajandusettevõtted ja loomade heaolu

– 449 096,77

– 449 096,77

5

Metsastamine

–68 801,15

–68 801,15

6

ELi nõuete järgimine

–2 128 574,31

–2 128 574,31

7

Tootjarühmad

0,00

0,00

8

Tehniline abi

19 304 548,86

19 304 548,86

9

Täiendavad otsetoetused

–80 324,22

–80 324,22

10

Määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid

–3 869,48

–3 869,48

Kokku

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SLOVAKKIA

| Nr | Meetmed | Kulud 2009. aasta I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse | 320 353,71 | | 320 353,71 |
| 2 | Koolitused | 8 185,24 | | 8 185,24 |
| 3 | Vähem soodsad piirkonnad ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad | 16 450,87 | | 16 450,87 |
| 4 | Nõuete täitmine | 405 119,68 | | 405 119,68 |
| 5 | Põllumajanduslik keskkonnatoetus | 0,00 | | 0,00 |
| 6 | Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine | 151 516,81 | | 151 516,81 |
| 7 | Metsade majandamine | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Põllumajandusmaa metsastamine | 126 911,56 | | 126 911,56 |
| 9 | Maakorraldus | 30 933,37 | | 30 933,37 |
| 10 | Tegevuse mitmekesistamine | 0,00 | | 0,00 |
| 11 | Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele | 248 306,32 | | 248 306,32 |
| 12 | Tootjarühmad | 1 308 323,39 | | 1 308 323,39 |
| 13 | Tehniline abi, sh hindamine | 4 128 723,81 | | 4 128 723,81 |
| 14 | Täiendavad otsetoetused | 9 051,97 | | 9 051,97 |
| 901 | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, määrus (EÜ) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 905 | Põllumajanduslik keskkonnatoetus – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid | 594 554,46 | | 594 554,46 |
| 907 | Metsade majandamine – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid | 0,00 | | 0,00 |
| 912 | Tootjarühmad – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid | 0,00 | | 0,00 |
| | Kokku | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

Nr

Meetmed

Kulud 2009. aasta I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

320 353,71

320 353,71

2

Koolitused

8 185,24

8 185,24

3

Vähem soodsad piirkonnad ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad

16 450,87

16 450,87

4

Nõuete täitmine

405 119,68

405 119,68

5

Põllumajanduslik keskkonnatoetus

0,00

0,00

6

Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine

151 516,81

151 516,81

7

Metsade majandamine

0,00

0,00

8

Põllumajandusmaa metsastamine

126 911,56

126 911,56

9

Maakorraldus

30 933,37

30 933,37

10

Tegevuse mitmekesistamine

0,00

0,00

11

Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele

248 306,32

248 306,32

12

Tootjarühmad

1 308 323,39

1 308 323,39

13

Tehniline abi, sh hindamine

4 128 723,81

4 128 723,81

14

Täiendavad otsetoetused

9 051,97

9 051,97

901

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, määrus (EÜ) nr 1268/1999

0,00

0,00

905

Põllumajanduslik keskkonnatoetus – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid

594 554,46

594 554,46

907

Metsade majandamine – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid

0,00

0,00

912

Tootjarühmad – määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heaks kiidetud projektid

0,00

0,00

Kokku

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

---

III LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

EELARVEAASTA 2009 – EAGFI MAAELU ARENDAMISE KULUD UUTES LIIKMESRIIKIDES

Loetelu makseasutustest, mille raamatupidamisarvestus on otsusest välja jäetud ning mille kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehakse otsus hiljem

| Liikmesriik | Makseasutus |
| --- | --- |
| Eesti | PRIA |

Liikmesriik

Makseasutus

Eesti

PRIA

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/17

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2010,

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2828 all)

(2010/258/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikleid 30 ja 32,

pärast konsulteerimist põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ja kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisaruannete täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ja kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisaruannete täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi põhjal.

| (2) | Vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (2) artikli 5 lõike 1 teisele lõigule võetakse 2009. eelarveaastal arvesse liikmesriikides ajavahemikul 16. oktoobrist 2008 kuni 15. oktoobrini 2009 tehtud kulutused. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (2) artikli 5 lõike 1 teisele lõigule võetakse 2009. eelarveaastal arvesse liikmesriikides ajavahemikul 16. oktoobrist 2008 kuni 15. oktoobrini 2009 tehtud kulutused.

| (3) | Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2010 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2010 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega.

| (4) | Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on sätestatud summad, mis on liikmesriikide poolt kontrollitud ja heaks kiidetud, ja summad, mis nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile. |
| --- | --- |

(4)

Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on sätestatud summad, mis on liikmesriikide poolt kontrollitud ja heaks kiidetud, ja summad, mis nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile.

| (5) | Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega kinnitada. Asjaomased makseasutused loetletakse II lisas. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega kinnitada. Asjaomased makseasutused loetletakse II lisas.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 9 lõikele 4 tuleb augustis, septembris ja oktoobris toimunud tähtajaületamisi siiski raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses arvestada. Osa kuludest, mis teatavad liikmesriigid nendel 2009. aasta kuudel deklareerisid, tehti pärast ettenähtud tähtaegu. Käesolevas otsuses tuleks seetõttu kindlaks määrata vajalikud vähendamised. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 9 lõikele 4 tuleb augustis, septembris ja oktoobris toimunud tähtajaületamisi siiski raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses arvestada. Osa kuludest, mis teatavad liikmesriigid nendel 2009. aasta kuudel deklareerisid, tehti pärast ettenähtud tähtaegu. Käesolevas otsuses tuleks seetõttu kindlaks määrata vajalikud vähendamised.

| (7) | Komisjon on vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 17 ja määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 teatavaid 2009. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kannete alusel tehtavaid igakuiseid makseid juba vähendanud või need peatanud. Vältimaks kõnealuste summade enneaegset või ajutist hüvitamist, ei tohiks neid käesoleva otsusega kinnitada ja neid peaks täiendavalt uurima määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 31 sätestatud vastavuse kontrolli kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 17 ja määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 teatavaid 2009. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kannete alusel tehtavaid igakuiseid makseid juba vähendanud või need peatanud. Vältimaks kõnealuste summade enneaegset või ajutist hüvitamist, ei tohiks neid käesoleva otsusega kinnitada ja neid peaks täiendavalt uurima määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 31 sätestatud vastavuse kontrolli kohaselt.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 885/2006 (3). Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2010. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 885/2006 (3). Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2010. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega Euroopa Liit ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega Euroopa Liit ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks liikmesriikide makseasutuste 2009. eelarveaasta raamatupidamisarvestused, mis käsitlevad Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) rahastatud kulusid, välja arvatud artiklis 2 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestused.

I lisas on esitatud summad, mis käesoleva otsuse kohaselt nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile, kaasa arvatud need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest.

Artikkel 2

Liikmesriikide makseasutuste raamatupidamisarvestused, mis on esitatud II lisas ja mis käsitlevad 2009. eelarveaastal EAGFi rahastatud kulusid, jäetakse käesolevast otsusest välja ning nende kontrollimise ja heakskiitmise otsus tehakse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

3

---

I LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2009. EELARVEAASTA

NB: 2010. aasta nomenklatuur: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

Summad, mis nõutakse liikmesriigilt tagasi või makstakse liikmesriigile

| LR | | 2009 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | Kokku a + b | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1) | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud ettemaksed | Liikmesriigilt tagasi nõutavad (-) või liikmesriigile makstavad (+) summad (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heaks kiidetud | eraldatud |
| = aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud | = igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 787 979 123,50 | 0,00 | 787 979 123,50 | – 369 703,64 | – 464 520,05 | 787 144 899,81 | 787 398 266,69 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | 220 774 471,11 | 0,00 | 220 774 471,11 | 0,00 | 0,00 | 220 774 471,11 | 220 995 609,16 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | 506 176 216,20 | 0,00 | 506 176 216,20 | 0,00 | 0,00 | 506 176 216,20 | 506 185 267,69 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 | 0,00 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 924 610 973,79 | 0,00 | 924 610 973,79 | –3 921,96 | 0,00 | 924 607 051,83 | 924 309 000,47 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 5 235 842 777,85 | 654 682 281,26 | 5 890 525 059,11 | –1 989 043,44 | – 461 916,14 | 5 888 074 099,53 | 5 888 016 608,23 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 54 532 997,07 | 0,00 | 54 532 997,07 | 0,00 | 0,00 | 54 532 997,07 | 54 532 997,07 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 319 888 602,56 | 0,00 | 1 319 888 602,56 | – 133 757,17 | – 169 220,35 | 1 319 585 625,04 | 1 318 985 522,43 | 600 102,61 |
| EL | EUR | 2 448 777 557,15 | 0,00 | 2 448 777 557,15 | –8 813 778,63 | – 394 282,85 | 2 439 569 495,67 | 2 443 278 830,80 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | 6 068 452 138,54 | 0,00 | 6 068 452 138,54 | –4 759 740,96 | –3 785 162,40 | 6 059 907 235,18 | 6 067 513 907,29 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 9 040 383 523,43 | 0,00 | 9 040 383 523,43 | –2 526 945,78 | –5 990 134,76 | 9 031 866 442,89 | 9 037 172 967,68 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 1 945 287 961,84 | 2 782 810 861,76 | 4 728 098 823,60 | 0,00 | –2 430 132,07 | 4 725 668 691,53 | 4 728 063 868,22 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 36 926 483,63 | 0,00 | 36 926 483,63 | – 320 385,91 | 0,00 | 36 606 097,72 | 36 606 097,72 | 0,00 |
| LV | EUR | 109 931 833,57 | 0,00 | 109 931 833,57 | 0,00 | 0,00 | 109 931 833,57 | 109 975 523,36 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 | 0,00 | –18,50 |
| LT | EUR | 221 723 843,05 | 0,00 | 221 723 843,05 | 0,00 | 0,00 | 221 723 843,05 | 221 715 676,12 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 34 886 290,40 | 0,00 | 34 886 290,40 | 0,00 | –4 560,61 | 34 881 729,79 | 34 693 249,95 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 930 754 775,93 | 0,00 | 930 754 775,93 | 0,00 | 0,00 | 930 754 775,93 | 930 434 925,76 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 3 563 547,18 | 0,00 | 3 563 547,18 | 0,00 | 0,00 | 3 563 547,18 | 3 564 387,18 | – 840,00 |
| NL | EUR | 1 046 983 725,26 | 0,00 | 1 046 983 725,26 | 0,00 | – 677 834,96 | 1 046 305 890,30 | 1 046 370 034,94 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 708 684 112,26 | 0,00 | 708 684 112,26 | 0,00 | – 169 195,85 | 708 514 916,41 | 708 571 648,36 | –56 731,95 |
| PL | EUR | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 1 855 245 584,31 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 724 724 520,34 | 0,00 | 724 724 520,34 | – 382 516,50 | –8 047 049,82 | 716 294 954,02 | 723 611 900,95 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 |
| SI | EUR | 102 542 439,28 | 0,00 | 102 542 439,28 | 0,00 | 0,00 | 102 542 439,28 | 102 613 790,15 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 252 970 915,01 | 0,00 | 252 970 915,01 | 0,00 | 0,00 | 252 970 915,01 | 252 901 885,76 | 69 029,25 |
| FI | EUR | 599 673 974,61 | 0,00 | 599 673 974,61 | 0,00 | –10 920,77 | 599 663 053,84 | 599 685 951,54 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 | 0,00 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | 724 143 091,81 | 0,00 | 724 143 091,81 | –13 177,13 | 0,00 | 724 129 914,68 | 724 281 824,45 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 | 0,00 | –86 696,06 |
| UK | EUR | 3 292 001 049,95 | 0,00 | 3 292 001 049,95 | –3 779 242,68 | 0,00 | 3 288 221 807,27 | 3 294 688 038,59 | –6 466 231,32 |

LR

2009 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

Kokku a + b

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1)

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud ettemaksed

Liikmesriigilt tagasi nõutavad (-) või liikmesriigile makstavad (+) summad (2)

kontrollitud ja heaks kiidetud

eraldatud

= aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud

= igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

787 979 123,50

0,00

787 979 123,50

– 369 703,64

– 464 520,05

787 144 899,81

787 398 266,69

– 253 366,88

BG

EUR

220 774 471,11

0,00

220 774 471,11

0,00

0,00

220 774 471,11

220 995 609,16

– 221 138,05

CZ

EUR

506 176 216,20

0,00

506 176 216,20

0,00

0,00

506 176 216,20

506 185 267,69

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

0,00

– 805 769,98

DK

EUR

924 610 973,79

0,00

924 610 973,79

–3 921,96

0,00

924 607 051,83

924 309 000,47

298 051,36

DE

EUR

5 235 842 777,85

654 682 281,26

5 890 525 059,11

–1 989 043,44

– 461 916,14

5 888 074 099,53

5 888 016 608,23

57 491,30

EE

EUR

54 532 997,07

0,00

54 532 997,07

0,00

0,00

54 532 997,07

54 532 997,07

0,00

IE

EUR

1 319 888 602,56

0,00

1 319 888 602,56

– 133 757,17

– 169 220,35

1 319 585 625,04

1 318 985 522,43

600 102,61

EL

EUR

2 448 777 557,15

0,00

2 448 777 557,15

–8 813 778,63

– 394 282,85

2 439 569 495,67

2 443 278 830,80

–3 709 335,13

ES

EUR

6 068 452 138,54

0,00

6 068 452 138,54

–4 759 740,96

–3 785 162,40

6 059 907 235,18

6 067 513 907,29

–7 606 672,11

FR

EUR

9 040 383 523,43

0,00

9 040 383 523,43

–2 526 945,78

–5 990 134,76

9 031 866 442,89

9 037 172 967,68

–5 306 524,79

IT

EUR

1 945 287 961,84

2 782 810 861,76

4 728 098 823,60

0,00

–2 430 132,07

4 725 668 691,53

4 728 063 868,22

–2 395 176,69

CY

EUR

36 926 483,63

0,00

36 926 483,63

– 320 385,91

0,00

36 606 097,72

36 606 097,72

0,00

LV

EUR

109 931 833,57

0,00

109 931 833,57

0,00

0,00

109 931 833,57

109 975 523,36

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

0,00

–18,50

LT

EUR

221 723 843,05

0,00

221 723 843,05

0,00

0,00

221 723 843,05

221 715 676,12

8 166,93

LU

EUR

34 886 290,40

0,00

34 886 290,40

0,00

–4 560,61

34 881 729,79

34 693 249,95

188 479,84

HU

EUR

930 754 775,93

0,00

930 754 775,93

0,00

0,00

930 754 775,93

930 434 925,76

319 850,17

MT

EUR

3 563 547,18

0,00

3 563 547,18

0,00

0,00

3 563 547,18

3 564 387,18

– 840,00

NL

EUR

1 046 983 725,26

0,00

1 046 983 725,26

0,00

– 677 834,96

1 046 305 890,30

1 046 370 034,94

–64 144,64

AT

EUR

708 684 112,26

0,00

708 684 112,26

0,00

– 169 195,85

708 514 916,41

708 571 648,36

–56 731,95

PL

EUR

1 855 200 357,31

0,00

1 855 200 357,31

0,00

0,00

1 855 200 357,31

1 855 245 584,31

–45 227,00

PT

EUR

724 724 520,34

0,00

724 724 520,34

– 382 516,50

–8 047 049,82

716 294 954,02

723 611 900,95

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

SI

EUR

102 542 439,28

0,00

102 542 439,28

0,00

0,00

102 542 439,28

102 613 790,15

–71 350,87

SK

EUR

252 970 915,01

0,00

252 970 915,01

0,00

0,00

252 970 915,01

252 901 885,76

69 029,25

FI

EUR

599 673 974,61

0,00

599 673 974,61

0,00

–10 920,77

599 663 053,84

599 685 951,54

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

0,00

– 107 975,40

SE

EUR

724 143 091,81

0,00

724 143 091,81

–13 177,13

0,00

724 129 914,68

724 281 824,45

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

0,00

–86 696,06

UK

EUR

3 292 001 049,95

0,00

3 292 001 049,95

–3 779 242,68

0,00

3 288 221 807,27

3 294 688 038,59

–6 466 231,32

| LR | | Kulud (3) | Sihtotstarbelised tulud (3) | Suhkrufond | Artikkel 32 (=e) | Kokku (=h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulud (4) | Sihtotstarbelised tulud (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| | | i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | 211 153,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 464 520,05 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | –6 044,39 | – 215 093,66 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | –9 051,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 298 051,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 519 407,44 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 461 916,14 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 988 434,35 | –1 219 111,39 | 0,00 | 0,00 | – 169 220,35 | 600 102,61 |
| EL | EUR | –3 313 301,75 | –1 750,53 | 0,00 | 0,00 | – 394 282,85 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | –3 782 850,58 | –38 659,13 | 0,00 | 0,00 | –3 785 162,40 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 683 609,97 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 990 134,76 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 34 955,38 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 430 132,07 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | –41 844,99 | –1 844,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 |
| LT | EUR | 8 166,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 193 040,45 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 560,61 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 319 850,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 0,00 | – 840,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 840,00 |
| NL | EUR | 613 690,32 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 677 834,96 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 112 463,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 169 195,85 | –56 731,95 |
| PL | EUR | –42 965,36 | –2 261,64 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 730 102,89 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –8 047 049,82 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | –71 350,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 69 071,36 | –42,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 69 029,25 |
| FI | EUR | –11 976,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –10 920,77 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | – 151 909,77 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 |
| UK | EUR | –6 175 353,20 | – 290 878,12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –6 466 231,32 |

LR

Kulud (3)

Sihtotstarbelised tulud (3)

Suhkrufond

Artikkel 32 (=e)

Kokku (=h)

Kulud (4)

Sihtotstarbelised tulud (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

211 153,17

0,00

0,00

0,00

– 464 520,05

– 253 366,88

BG

EUR

–6 044,39

– 215 093,66

0,00

0,00

0,00

– 221 138,05

CZ

EUR

–9 051,49

0,00

0,00

0,00

0,00

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

DK

EUR

298 051,36

0,00

0,00

0,00

0,00

298 051,36

DE

EUR

519 407,44

0,00

0,00

0,00

– 461 916,14

57 491,30

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IE

EUR

1 988 434,35

–1 219 111,39

0,00

0,00

– 169 220,35

600 102,61

EL

EUR

–3 313 301,75

–1 750,53

0,00

0,00

– 394 282,85

–3 709 335,13

ES

EUR

–3 782 850,58

–38 659,13

0,00

0,00

–3 785 162,40

–7 606 672,11

FR

EUR

683 609,97

0,00

0,00

0,00

–5 990 134,76

–5 306 524,79

IT

EUR

34 955,38

0,00

0,00

0,00

–2 430 132,07

–2 395 176,69

CY

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

–41 844,99

–1 844,80

0,00

0,00

0,00

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

LT

EUR

8 166,93

0,00

0,00

0,00

0,00

8 166,93

LU

EUR

193 040,45

0,00

0,00

0,00

–4 560,61

188 479,84

HU

EUR

319 850,17

0,00

0,00

0,00

0,00

319 850,17

MT

EUR

0,00

– 840,00

0,00

0,00

0,00

– 840,00

NL

EUR

613 690,32

0,00

0,00

0,00

– 677 834,96

–64 144,64

AT

EUR

112 463,90

0,00

0,00

0,00

– 169 195,85

–56 731,95

PL

EUR

–42 965,36

–2 261,64

0,00

0,00

0,00

–45 227,00

PT

EUR

730 102,89

0,00

0,00

0,00

–8 047 049,82

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

–71 350,87

0,00

0,00

0,00

0,00

–71 350,87

SK

EUR

69 071,36

–42,11

0,00

0,00

0,00

69 029,25

FI

EUR

–11 976,93

0,00

0,00

0,00

–10 920,77

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

SE

EUR

– 151 909,77

0,00

0,00

0,00

0,00

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

UK

EUR

–6 175 353,20

– 290 878,12

0,00

0,00

0,00

–6 466 231,32

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad 2009. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja heakskiidetud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b).

Kohaldatav vahetuskurss: määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõige 2.

(3)  Kui sihtotstarbeliste tulude osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 07 01 06 all.

(4)  Kui suhkrufondiga seotud sihtotstarbeliste tulude osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 02 16 02 all.

NB: 2010. aasta nomenklatuur: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

II LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2009. EELARVEAASTA – EAGF

Loetelu makseasutustest, mille raamatupidamisarvestus on otsusest välja jäetud ning mille kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehakse otsus hiljem

| Liikmesriik | Makseasutus |
| --- | --- |
| Saksamaa | Baden-Württemberg
  Hessen
  IBH
  Helaba |
| Itaalia | AGEA
  ARBEA |
| Rumeenia | PIAA |

Liikmesriik

Makseasutus

Saksamaa

Baden-Württemberg

Hessen

IBH

Helaba

Itaalia

AGEA

ARBEA

Rumeenia

PIAA

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/23

---

KOMISJONI OTSUS,

4. mai 2010,

millega lubatakse Prantsuse Vabariigil sõlmida Monaco Vürstiriigiga kokkulepe, mille kohaselt Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2634 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2010/259/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta, (1) eriti selle artiklit 17,

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi avaldust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 28. novembril 2007 taotles Prantsuse Vabariik erandit määruse (EÜ) nr 1781/2006 artiklist 17 seoses rahaülekannetega Monaco Vürstiriigi ja Prantsuse Vabariigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

28. novembril 2007 taotles Prantsuse Vabariik erandit määruse (EÜ) nr 1781/2006 artiklist 17 seoses rahaülekannetega Monaco Vürstiriigi ja Prantsuse Vabariigi vahel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõikele 2 on Monaco Vürstiriigi ja Prantsuse Vabariigi vahelisi rahaülekandeid alates 4. detsembrist 2007 ajutiselt käsitatud Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõikele 2 on Monaco Vürstiriigi ja Prantsuse Vabariigi vahelisi rahaülekandeid alates 4. detsembrist 2007 ajutiselt käsitatud Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena.

| (3) | Liikmesriike teavitati rahapesu ja terroristide rahastamise tõkestamise komitee 17. detsembri 2009. aasta kohtumisel sellest, et komisjoni arvates on talle esitatud kogu teave, mis on vajalik Prantsuse Vabariigi taotluse hindamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriike teavitati rahapesu ja terroristide rahastamise tõkestamise komitee 17. detsembri 2009. aasta kohtumisel sellest, et komisjoni arvates on talle esitatud kogu teave, mis on vajalik Prantsuse Vabariigi taotluse hindamiseks.

| (4) | Monaco Vürstiriik ei ole osa ühenduse territooriumist, nagu on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 52 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355, kuid on sõlminud rahanduskokkuleppe Euroopa Ühendusega, keda esindas Prantsuse Vabariik. 26. detsembril 2001 sõlmitud kokkuleppe alusel on Monaco Vürstiriigil õigus kasutada eurot ametlikult kehtiva valuutana ning euro rahatähti ja münte seadusliku maksevahendina. Seega vastab Monaco Vürstiriik määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(4)

Monaco Vürstiriik ei ole osa ühenduse territooriumist, nagu on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 52 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355, kuid on sõlminud rahanduskokkuleppe Euroopa Ühendusega, keda esindas Prantsuse Vabariik. 26. detsembril 2001 sõlmitud kokkuleppe alusel on Monaco Vürstiriigil õigus kasutada eurot ametlikult kehtiva valuutana ning euro rahatähti ja münte seadusliku maksevahendina. Seega vastab Monaco Vürstiriik määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumile.

| (5) | Monaco Vürstiriigis makseteenuse pakkujad osalevad vahetult Prantsuse Vabariigi makse- ja arveldussüsteemis, täpsemalt kas CORE’is, süsteemis Target2-Banque de France või süsteemis ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities). Seega vastavad nad määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(5)

Monaco Vürstiriigis makseteenuse pakkujad osalevad vahetult Prantsuse Vabariigi makse- ja arveldussüsteemis, täpsemalt kas CORE’is, süsteemis Target2-Banque de France või süsteemis ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities). Seega vastavad nad määruse (EÜ) nr 1781/2006 artikli 17 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumile.

| (6) | Monaco Vürstiriik on võtnud oma õigusesse määruse (EÜ) nr 1781/2006 sätted üle eelkõige 30. aprilli 2008. aasta riikliku määrusega nr 1630, millega muudetakse 10. augusti 2006. aasta riiklikku määrust nr 631 finantseerimisasutuste osalemise kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastses võitluses. |
| --- | --- |

(6)

Monaco Vürstiriik on võtnud oma õigusesse määruse (EÜ) nr 1781/2006 sätted üle eelkõige 30. aprilli 2008. aasta riikliku määrusega nr 1630, millega muudetakse 10. augusti 2006. aasta riiklikku määrust nr 631 finantseerimisasutuste osalemise kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastses võitluses.

| (7) | 10. juuni 2008. aasta riiklike määrustega nr 1674 ja nr 1675, mis käsitlevad varade külmutamist eelkõige terrorismi rahastamise vastase võitluse puhul, tagatakse, et Monaco Vürstiriigis võetakse asjakohaseid meetmeid rahaliste karistuste kehtestamiseks ÜRO või Euroopa Liidu loetletud üksuste või isikute suhtes. |
| --- | --- |

(7)

10. juuni 2008. aasta riiklike määrustega nr 1674 ja nr 1675, mis käsitlevad varade külmutamist eelkõige terrorismi rahastamise vastase võitluse puhul, tagatakse, et Monaco Vürstiriigis võetakse asjakohaseid meetmeid rahaliste karistuste kehtestamiseks ÜRO või Euroopa Liidu loetletud üksuste või isikute suhtes.

| (8) | 3. augusti 2009. aasta seadusega nr 1362, mis käsitleb võitlust rahapesu, terrorismi rahastamise ja korruptsiooniga (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) tunnistati kehtetuks ja asendati 7. juuli 1993. aasta seadus nr 1162 rahaasutuste osalemise kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel. Kõnealuse uue seaduse ja 3. augusti 2009. aasta riikliku määrusega nr 2318 on kõrvaldatud puudused, mis tuvastati 2008. aastal rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) vastastikuse hindamise kolmanda vooru aruandes, mis käsitles Monaco Vürstiriiki. Sellega tagatakse, et Monaco Vürstiriigis kohaldatakse rahaülekannete suhtes rahapesuvastast korda, mis on samaväärne Prantsuse Vabariigi territooriumil kohaldatava korraga. |
| --- | --- |

(8)

3. augusti 2009. aasta seadusega nr 1362, mis käsitleb võitlust rahapesu, terrorismi rahastamise ja korruptsiooniga (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) tunnistati kehtetuks ja asendati 7. juuli 1993. aasta seadus nr 1162 rahaasutuste osalemise kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel. Kõnealuse uue seaduse ja 3. augusti 2009. aasta riikliku määrusega nr 2318 on kõrvaldatud puudused, mis tuvastati 2008. aastal rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) vastastikuse hindamise kolmanda vooru aruandes, mis käsitles Monaco Vürstiriiki. Sellega tagatakse, et Monaco Vürstiriigis kohaldatakse rahaülekannete suhtes rahapesuvastast korda, mis on samaväärne Prantsuse Vabariigi territooriumil kohaldatava korraga.

| (9) | Kuna Monaco Vürstiriik on vastu võtnud samad eeskirjad, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1781/2006, ning nende makseteenuse pakkujatelt nõutakse kõnealuste eeskirjade kohaldamist, on kõnealuse määruse artikli 17 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium seega täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Monaco Vürstiriik on vastu võtnud samad eeskirjad, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1781/2006, ning nende makseteenuse pakkujatelt nõutakse kõnealuste eeskirjade kohaldamist, on kõnealuse määruse artikli 17 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium seega täidetud.

| (10) | Seepärast on asjakohane kiita Prantsuse Vabariigi taotletud erand heaks. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane kiita Prantsuse Vabariigi taotletud erand heaks.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsuse Vabariigil lubatakse sõlmida Monaco Vürstiriigiga kokkulepe, mille kohaselt Monaco Vürstiriigi ja Prantsuse Vabariigi vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena vastavalt määrusele (EÜ) nr 1781/2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 4. mai 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 345, 8.12.2006, lk 1.

1

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/25

---

KOMISJONI OTSUS,

4. mai 2010,

viisainfosüsteemi turvakava kohta

(2010/260/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), (1) eriti selle artikli 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 32 lõikes 3 on sätestatud, et korraldusasutus võtab vajalikke meetmeid, et saavutada artikli 32 lõikes 2 esitatud eesmärgid seoses VISi kasutamisega, kaasa arvatud turvakava vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 32 lõikes 3 on sätestatud, et korraldusasutus võtab vajalikke meetmeid, et saavutada artikli 32 lõikes 2 esitatud eesmärgid seoses VISi kasutamisega, kaasa arvatud turvakava vastuvõtmine.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõikes 4 on sätestatud, et üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab VISi operatiivjuhtimise eest komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõikes 4 on sätestatud, et üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab VISi operatiivjuhtimise eest komisjon.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (2) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon VISi operatiivjuhtimisega seotud kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (2) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon VISi operatiivjuhtimisega seotud kohustuste täitmisel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõikes 7 on sätestatud, et juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma kohustused enne seda, kui korraldusasutus hakkab täitma oma kohustusi, tagab ta, et kõnealune delegeerimine ei avaldaks ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõikes 7 on sätestatud, et juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma kohustused enne seda, kui korraldusasutus hakkab täitma oma kohustusi, tagab ta, et kõnealune delegeerimine ei avaldaks ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor.

| (5) | Korraldusasutus peaks vastu võtma VISi turvakava pärast seda, kui ta on asunud täitma oma kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Korraldusasutus peaks vastu võtma VISi turvakava pärast seda, kui ta on asunud täitma oma kohustusi.

| (6) | Komisjoni 17. juuni 2008. aasta otsuses 2008/602/EÜ (millega määratakse väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded) (3) kirjeldatakse VIS võrgu suhtes kohaldatavaid turvateenuseid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 17. juuni 2008. aasta otsuses 2008/602/EÜ (millega määratakse väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded) (3) kirjeldatakse VIS võrgu suhtes kohaldatavaid turvateenuseid.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 27 on sätestatud, et keskne VIS põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsiooni, asub Prantsusmaal Strasbourgis ja keskne VIS varusüsteem, mis suudab tagada keskse VIS põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, asub Austrias Sankt Johann im Pongaus. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 27 on sätestatud, et keskne VIS põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsiooni, asub Prantsusmaal Strasbourgis ja keskne VIS varusüsteem, mis suudab tagada keskse VIS põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, asub Austrias Sankt Johann im Pongaus.

| (8) | Turvaametnike tööülesanded tuleks kindlaks määrata, et tagada tõhus ja kiire reageerimine turvaintsidentidele ja nendest teatamine. |
| --- | --- |

(8)

Turvaametnike tööülesanded tuleks kindlaks määrata, et tagada tõhus ja kiire reageerimine turvaintsidentidele ja nendest teatamine.

| (9) | Sätestada tuleks turbepoliitika, mis hõlmaks kõiki käesoleva otsuse kohaseid tehnilisi ja korralduslikke üksikasju. |
| --- | --- |

(9)

Sätestada tuleks turbepoliitika, mis hõlmaks kõiki käesoleva otsuse kohaseid tehnilisi ja korralduslikke üksikasju.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata meetmed, et tagada VISi toimimise piisav turvalisus, |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata meetmed, et tagada VISi toimimise piisav turvalisus,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse turvalisuse kord ja meetmed (turvakava) määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 32 lõike 3 tähenduses.

II   PEATÜKK

KORRALDUS, KOHUSTUSED JA INTSIDENTIDE HALDAMINE

Artikkel 2

Komisjoni ülesanded

1.   Komisjon rakendab keskse VISi ja sideinfrastruktuuri turvalisuse tagamiseks käesolevas otsuses nimetatud meetmeid ja kontrollib nende tõhusust.

2.   Komisjon määrab oma ametnike hulgast süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku. Süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor. Süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku ülesannete hulka kuuluvad eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | turbepoliitika ettevalmistamine, ajakohastamine ja läbivaatamine käesoleva otsuse artikli 7 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

turbepoliitika ettevalmistamine, ajakohastamine ja läbivaatamine käesoleva otsuse artikli 7 kohaselt;

| b) | keskse VISi ja sideinfrastruktuuri turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

keskse VISi ja sideinfrastruktuuri turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine;

| c) | määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõigetes 3 ja 4 nimetatud turvalisusega seotud aruannete ettevalmistamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõigetes 3 ja 4 nimetatud turvalisusega seotud aruannete ettevalmistamisele kaasaaitamine;

| d) | määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 42 nimetatud Euroopa andmekaitseinspektori kontrollide ja auditite kooskõlastamine ja abistamine; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 42 nimetatud Euroopa andmekaitseinspektori kontrollide ja auditite kooskõlastamine ja abistamine;

| e) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel VISi juhtimises ja toimimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult; |
| --- | --- |

e)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel VISi juhtimises ja toimimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult;

| f) | VISi turvalisusega tegelevate riiklike kontaktpunktide nimekirja haldamine ja sellise nimekirja jagamine keskse VISi ja sideinfrastruktuuri kohalike turvaametnikega. |
| --- | --- |

f)

VISi turvalisusega tegelevate riiklike kontaktpunktide nimekirja haldamine ja sellise nimekirja jagamine keskse VISi ja sideinfrastruktuuri kohalike turvaametnikega.

Artikkel 3

Keskse VISi kohalik turvaametnik

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, määrab komisjon oma ametnike hulgast keskse VISi kohaliku turvaametniku. Välistatakse huvide konflikt kohaliku turvaametniku kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Keskse VISi kohaliku turvaametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor.

2.   Keskse VISi kohalik turvaametnik tagab, et keskse VISi põhisüsteemis rakendatakse käesolevas otsuses nimetatud turvameetmeid ja järgitakse turvamenetlust. Keskse VISi varusüsteemi puhul tagab keskse VISi kohalik turvaametnik ka, et rakendatakse käesolevas otsuses nimetatud turvameetmeid, välja arvatud artiklis 10 nimetatud meetmed, ja järgitakse nendega seotud turvamenetlust.

3.   Keskse VISi kohalik turvaametnik võib delegeerida mis tahes tööülesande oma alluvatele. Välistatakse huvide konflikt kõnealuste tööülesannete täitmise kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Üks kontakttelefon ja -aadress võimaldavad võtta kohaliku turvaametniku või tema parajasti tööl oleva alluvaga ühendust mis tahes ajahetkel.

4.   Keskse VISi kohalik turvaametnik täidab ülesandeid, mis tulenevad turvameetmetest, mida võetakse keskse VISi põhi- ja varusüsteemi asukohas lõikes 1 sätestatud piirangute raames, sealhulgas eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | süsteemi toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus; |
| --- | --- |

a)

süsteemi toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus;

| b) | talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine; |
| --- | --- |

b)

talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine;

| c) | tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse VISi või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule; |
| --- | --- |

c)

tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse VISi või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule;

| d) | süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist; |
| --- | --- |

d)

süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist;

| e) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse VISi juhtimises ja toimimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat; |
| --- | --- |

e)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse VISi juhtimises ja toimimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat;

| f) | selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine;

| g) | infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

g)

infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt;

| h) | turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7. |
| --- | --- |

h)

turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7.

Artikkel 4

Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, määrab komisjon oma ametnike hulgast sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametniku. Välistatakse huvide konflikt kohaliku turvaametniku kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor.

2.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik kontrollib sideinfrastruktuuri toimimist ja tagab, et kohaldatakse turvameetmeid ja järgitakse turvamenetlust.

3.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik võib delegeerida mis tahes tööülesande oma alluvatele. Välistatakse huvide konflikt kõnealuste tööülesannete täitmise kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Üks kontakttelefon ja -aadress võimaldavad võtta kohaliku turvaametniku või tema parajasti tööl oleva alluvaga ühendust mis tahes ajahetkel.

4.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik täidab ülesandeid, mis tulenevad turvameetmetest, mida võetakse seoses sideinfrastruktuuriga, sealhulgas eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | kõik sideinfrastruktuuri toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus; |
| --- | --- |

a)

kõik sideinfrastruktuuri toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus;

| b) | talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine; |
| --- | --- |

b)

talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine;

| c) | tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse VISi või sideinfrastruktuuri või riiklike süsteemide turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule; |
| --- | --- |

c)

tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse VISi või sideinfrastruktuuri või riiklike süsteemide turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule;

| d) | süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist; |
| --- | --- |

d)

süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist;

| e) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat; |
| --- | --- |

e)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat;

| f) | selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine;

| g) | infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

g)

infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt;

| h) | turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7. |
| --- | --- |

h)

turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7.

Artikkel 5

Turvaintsidendid

1.   Mis tahes sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada VISi toimimise turvalisust ning mis võib VISile kaasa tuua kahju või andmete kadu, peetakse turvaintsidendiks, eelkõige juhul, kui leidis aset juurdepääs andmetele või kui andmete kättesaadavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus on sattunud või võib sattuda ohtu.

2.   Turbepoliitikaga kehtestatakse kord, mida kohaldada pärast turvaintsidentide esinemist. Turvaintsidentidele reageeritakse kooskõlas turbepoliitikaga kiirelt, tõhusalt ja nõuetekohaselt.

3.   Teave turvaintsidendi kohta, mis mõjutab või võib mõjutada VISi toimimist liikmesriigis või liikmesriigi saadetud andmete kättesaadavust, terviklikkust või konfidentsiaalsust, saadetakse asjaomasele liikmesriigile. Turvaintsidentidest teatatakse komisjoni andmekaitseametnikule.

Artikkel 6

Intsidentide haldamine

1.   Kogu personalilt ja kõikidelt tööettevõtjatelt, kes osalevad VISi arendamises, haldamises ja juhtimises, nõutakse, et nad märgiksid üles kõik täheldatud või võimalikud turvalisuse puudused VISi toimimises ja teataksid nendest süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule, keskse VISi kohalikule turvaametnikule või sideinfrastruktuuri kohalikule turvaametnikule.

2.   Sellise intsidendi avastamise korral, mis mõjutab või võib mõjutada VISi toimimise turvalisust, teatab keskse VISi kohalik turvaametnik või sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik sellest kirjalikult või väga kiireloomulise juhtumi puhul muude sidekanalite kaudu nii kiiresti kui võimalik süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule ning vajaduse korral VISi turvalisuse eest vastutavale riiklikule kontaktpunktile, juhul kui selline kontaktpunkt on asjaomases liikmesriigis loodud. Aruanne sisaldab turvaintsidendi kirjeldust, riskitaset, võimalikke tagajärgi ja meetmeid, mida on võetud või mida tuleks võtta, et riski vähendada.

3.   Keskse VISi kohalik turvaametnik või sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik peab kohe kokku koguma kõik turvaintsidendiga seotud tõendid. Niivõrd kui see on kohaldatavate andmekaitsesätete kohaselt võimalik, tehakse kõnealused tõendid kättesaadavaks süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule, kui ta seda taotleb.

4.   Et tagada turvaintsidentide tagajärgi käsitleva teabe edastamine siis, kui turvaintsident on lahendatud ja selle menetlemine lõpetatud, kohaldatakse tagasiside andmise korda.

III   PEATÜKK

TURVAMEETMED

Artikkel 7

Turbepoliitika

1.   Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor kehtestab, ajakohastab ja vaatab kooskõlas käesoleva otsusega korrapäraselt läbi siduva turbepoliitika. Turbepoliitikas nähakse ette üksikasjalik menetlus ja üksikasjalikud meetmed, et kaitsta VISi selle kättesaadavust, terviklikkust ja konfidentsiaalsust ähvardavate ohtude eest, sealhulgas hädaolukorra lahendamise plaan, et tagada nõuetekohane turvalisuse tase vastavalt käesolevale otsusele. Turbepoliitika peab olema kooskõlas käesoleva otsusega.

2.   Turbepoliitika põhineb riskihindamisel. Turbepoliitikas kirjeldatud meetmed on proportsionaalsed tuvastatud riskidega.

3.   Riskihindamist ja turbepoliitikat ajakohastatakse juhul, kui tehnoloogilised muutused, tuvastatud uued ohud või mis tahes muud asjaolud seda nõuavad. Igal juhul vaadatakse turbepoliitika läbi kord aastas, tagamaks, et see vastab jätkuvalt nõuetekohaselt kõige viimasele riskihindamisele või mis tahes muule äsja tuvastatud tehnoloogilisele muutusele, ohule või muule asjaomasele asjaolule.

4.   Turbepoliitika valmistab ette süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik koostöös VISi kohaliku turvaametnikuga ja sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametnikuga.

Artikkel 8

Turvameetmete rakendamine

1.   Käesolevas otsuses ja turbepoliitikas ettenähtud ülesannete ja nõuete rakendamist, sealhulgas kohaliku turvaametniku määramist, võib korraldada allhanke korras või usaldada need era- või avalik-õiguslikule asutusele.

2.   Sellisel juhul tagab komisjon õiguslikult siduva lepingu kaudu, et käesolevas otsuses ja turbepoliitikas ettenähtud nõuded on täielikult täidetud. Kohaliku turvaametniku määramise ülesande delegeerimise või allhanke korras korraldamise korral tagab komisjon õiguslikult siduva lepingu kaudu, et komisjoniga peetakse nõu kohalikuks turvaametnikuks määratava inimese küsimuses.

Artikkel 9

Rajatistele juurdepääsu kontroll

1.   Andmetöötlusrajatiste asukoha kaitsmiseks kasutatakse turvapiirdeid koos asjakohaste tõkete ja sisenemiskontrollidega.

2.   Turvapiirete raames määratakse kindlaks turvaala, et kaitsta füüsilisi elemente (varad), sealhulgas tarkvara, andmekandjad ja konsoolid, VISi käsitlevad kavad ja muud dokumendid ning VISi juhtimises osalevate töötajate kabinetid ja muud töökohad. Kõnealust turvaala kaitstakse asjakohaseid sisenemiskontrolle kasutades, et tagada ainult volitatud töötajate juurdepääs turvaalale. Turvaalal toimuva tegevuse suhtes kohaldatakse üksikasjalikke turvaeeskirju, mis on sätestatud turbepoliitikas.

3.   Nähakse ette ja võetakse kasutusele füüsilised turvameetmed kabinettide, ruumide ja rajatiste kaitseks. Kontrollitakse selliseid juurdepääsupunkte nagu tarnealad, laadimisalad ja muud kohad, kus volitamata isikutel võib olla võimalik ruumidesse siseneda; võimaluse korral isoleeritakse sellised punktid andmetöötlusrajatistest, et vältida loata juurdepääsu.

4.   Töötatakse välja turvapiirete füüsiline kaitse loodus- ja inimtegevusest põhjustatud suurõnnetustega seotud kahju eest ning seda kaitset rakendatakse proportsionaalselt riskidega.

5.   Seadmeid kaitstakse füüsiliste ja keskkonnaohtude eest ning loata juurdepääsu võimaluste eest.

6.   Juhul kui komisjonil on sellist teavet, lisab ta artikli 2 lõike 2 alapunktis f nimetatud nimekirja kontaktpunkti, kes kontrollib käesoleva artikli rakendamist keskse VISi varusüsteemi asukohas.

Artikkel 10

Andmekandjate ja varade kontroll

1.   Andmeid sisaldavaid eemaldatavaid andmekandjaid kaitstakse loata juurdepääsu, väärkasutamise ja andmelaostuse eest ning nende loetavus tagatakse kogu andmete kasutusaja jooksul.

2.   Kui andmekandjaid enam vaja ei ole, kõrvaldatakse need kasutusest turvaliselt ja ohutult kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud üksikasjaliku korraga.

3.   Inventuuridega tagatakse, et teave säilituskoha, kohaldatava säilitamisaja ja juurdepääsulubade kohta oleks kättesaadav.

4.   Tuvastatakse keskse VISi ja sideinfrastruktuuri kõik olulised varad, et neid oleks vastavalt nende olulisusele võimalik kaitsta. Peetakse ajakohastatud registrit asjaomastest infotehnoloogilistest seadmetest.

5.   Tehakse kättesaadavaks keskse VISi ja sideinfrastruktuuri ajakohastatud dokumendid. Selliseid dokumente tuleb loata juurdepääsu eest kaitsta.

Artikkel 11

Säilitamise kontroll

1.   Võetakse asjaomaseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane säilitamine ja vältida loata juurdepääsu säilitatavatele andmetele.

2.   Kontrollitakse kõiki säilitatud andmeid sisaldavaid seadmeid, tagamaks, et kõik delikaatsed andmed on enne seadmete kasutusest kõrvaldamist kustutatud või täies ulatuses üle kirjutatud, või hävitatakse vastavad seadmed turvaliselt.

Artikkel 12

Salasõnade kontroll

1.   Kõiki salasõnasid säilitatakse turvaliselt ja käsitletakse konfidentsiaalsetena. Juhul kui on kahtlus, et salasõna on kolmandatele isikutele avaldatud, tuleb see kohe ära vahetada või peatada asjaomase konto kasutamine. Kasutatakse unikaalseid ja isiklikke kasutajatunnuseid.

2.   Turbepoliitikas nähakse ette sisse- ja väljaregistreerimise kord, et vältida loata juurdepääsu.

Artikkel 13

Juurdepääsu kontroll

1.   Turbepoliitikas nähakse ette ametlik töötajate sisse- ja väljaregistreerimise kord, et anda ja tühistada süsteemi operatiivjuhtimise eesmärgil juurdepääs keskses VISis VISi riist- ja tarkvarale. Asjakohase juurdepääsu volituste määramist ja kasutamist (salasõna ja muud asjaomased vahendid) kontrollitakse turbepoliitikas ettenähtud ametliku halduskorra abil.

2.   Juurdepääs VISi riist- ja tarkvarale keskses VISis:

| i) | on ainult volitatud töötajatel; |
| --- | --- |

i)

on ainult volitatud töötajatel;

| ii) | antakse vaid juhul, kui on võimalik tuvastada õiguspärane eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 42 ja artikli 50 lõikega 2; |
| --- | --- |

ii)

antakse vaid juhul, kui on võimalik tuvastada õiguspärane eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 42 ja artikli 50 lõikega 2;

| iii) | ei ületa kestuselt ega ulatuselt seda, mida on vaja juurdepääsu andmise eesmärgi täitmiseks, ning |
| --- | --- |

iii)

ei ületa kestuselt ega ulatuselt seda, mida on vaja juurdepääsu andmise eesmärgi täitmiseks, ning

| iv) | leiab aset vaid kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud juurdepääsu kontrolli korraga. |
| --- | --- |

iv)

leiab aset vaid kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud juurdepääsu kontrolli korraga.

3.   Keskses VISis kasutatakse ainult keskse VISi kohaliku turvaametniku poolt heakskiidetud konsoole ja tarkvara. Selliste süsteemiutiliitide kasutamist, mille abil võib mööda minna süsteemi ja rakenduste kontrollimisest, piiratakse ja kontrollitakse. Tarkvara paigalduse kontrollimiseks kehtestatakse vastav kord.

Artikkel 14

Andmeedastuse kontroll

Sideinfrastruktuuri jälgitakse selleks, et tagada vahetatava teabe kättesaadavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus. Sideinfrastruktuuris edastatavate andmete kaitseks kasutatakse krüptograafilisi vahendeid.

Artikkel 15

Sisestamise kontroll

Nende isikute kasutajakontosid, kellel on luba VISi tarkvarale juurdepääsuks keskse VISi kaudu, kontrollib keskse VISi kohalik turvaametnik. Selliste kontode kasutamine, sealhulgas kellaeg ja kasutaja isik, registreeritakse.

Artikkel 16

Transpordikontroll

1.   Turbepoliitikas nähakse ette asjakohased meetmed, et ära hoida isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine nende VISi süsteemi või süsteemist edastamise või andmekandjate transportimise ajal. Turbepoliitikas nähakse ette sätted seoses andmete lähetamise või transportimise vastuvõetavate liikidega ning andmete transportimisest ja nende sihtkohta saabumisest aruandmise korraga. Andmekandja ei sisalda muid andmeid kui need, mida soovitakse süsteemi edastada.

2.   Kolmandate isikute osutatud teenuste suhtes, mis on seotud andmetele juurdepääsu, nende töötlemise ja edastamise ning andmetöötlusrajatiste haldamise või andmetöötlusrajatistele toodete või teenuste lisamisega, rakendatakse asjakohaseid integreeritud turvakontrolle.

Artikkel 17

Sideinfrastruktuuri turvalisus

1.   Sideinfrastruktuuri hallatakse ja kontrollitakse nõuetekohaselt, et kaitsta seda ohtude eest ning tagada sideinfrastruktuuri ja keskse VISi, sealhulgas süsteemi kaudu edastatavate andmete turvalisus.

2.   Kõikide võrguteenuste turvaelemendid, teenusetase ja haldusnõuded määratakse kindlaks teenuseosutajaga sõlmitavas võrguteenuste osutamise lepingus.

3.   Lisaks VISi juurdepääsupunktide kaitsmisele kaitstakse ka mis tahes muid teenuseid, mida sideinfrastruktuuris kasutatakse. Turbepoliitikas nähakse ette asjakohased meetmed.

Artikkel 18

Kontroll

1.   Register, millesse on kantud määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 34 lõikes 1 nimetatud teave, mis käsitleb iga juurdepääsu keskses VISis hoitavatele isikuandmetele ja nende andmete igasugust töötlemist, säilitatakse turvaliselt ning sellele võimaldatakse keskse VISi põhi- ja varusüsteemi asukohas juurdepääs maksimaalselt määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 34 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul.

2.   Turbepoliitikas nähakse ette andmetöötlusrajatiste kasutamise ja nendes esinevate vigade kontrollimine ning selliste kontrollide tulemuste korrapärane läbivaatamine. Vajaduse korral võetakse asjakohaseid meetmeid.

3.   Registreid ja rajatisi, kus neid säilitatakse, kaitstakse mis tahes rikkumise või loata juurdepääsu eest, et täita säilitamisaja jooksul tõendite kogumise ja säilitamisega seotud nõudeid.

Artikkel 19

Krüptograafilised vahendid

Vajaduse korral kasutatakse teabe kaitsmiseks krüptograafilisi vahendeid. Süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik peab eelnevalt heaks kiitma nende kasutamise, eesmärgid ja tingimused.

IV   PEATÜKK

PERSONALIGA SEOTUD TURVALISUSKÜSIMUSED

Artikkel 20

Personali profiilid

1.   Turbepoliitikas nähakse ette nende isikute ülesanded ja kohustused, kellel on luba juurdepääsuks VISile, sealhulgas sideinfrastruktuurile.

2.   Komisjoni ametnike, tööettevõtjate ja operatiivjuhtimisega seotud personali turvalisusega seotud ülesanded ja kohustused määratakse kindlaks, dokumenteeritakse ja nendest teavitatakse asjaomaseid isikuid. Komisjoni personali puhul on kõnealused ülesanded ja kohustused kirjas ametijuhendis ja tööeesmärkides; tööettevõtjate puhul on need kirjas lepingutes või teenuse taseme kokkulepetes.

3.   Konfidentsiaalsus- ja saladuse hoidmise lepingud sõlmitakse kõigi nende töötajatega, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Liidu või liikmesriigi avaliku teenistuse eeskirju. Töötajatele, kes peavad töötama VISi andmetega, antakse vajalik luba või sertifikaat kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud üksikasjaliku korraga.

Artikkel 21

Teave personali kohta

1.   Kogu personali ja vajaduse korral kõiki tööettevõtjaid koolitakse asjakohaselt seoses turvateadlikkuse, õigusnormide, poliitika ja menetlustega ulatuses, mida nõuavad nende kohustused.

2.   Töösuhte või lepingu lõppemisel määratakse turbepoliitikas kindlaks töötajate ja tööettevõtjate kohustused seoses töömuutuse või töösuhte lõppemisega ning varade tagastamise ja juurdepääsuloa tühistamise kord.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 22

Kohaldamine

1.   Käesolevat otsust hakatakse kohaldama kuupäevast, mille määrab kindlaks komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõikega 1.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse, kui korraldusasutus asub täitma oma ülesandeid.

Brüssel, 4. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

1

(2)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 194, 23.7.2008, lk 3.

3

---

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/31

---

KOMISJONI OTSUS,

4. mai 2010,

keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta

(2010/261/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsust 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (2) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 16 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 16 on sätestatud, et korraldusasutus võtab seoses keskse SIS II ning komisjon seoses sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 16 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 16 on sätestatud, et korraldusasutus võtab seoses keskse SIS II ning komisjon seoses sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 15 lõikes 4 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 15 lõikes 4 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon.

| (3) | Et korraldusasutust ei ole veel loodud, tuleks komisjoni vastuvõetavat turvakava üleminekuperioodil kohaldada ka keskse SIS II suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Et korraldusasutust ei ole veel loodud, tuleks komisjoni vastuvõetavat turvakava üleminekuperioodil kohaldada ka keskse SIS II suhtes.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (3) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon SIS II operatiivjuhtimisega seotud kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (3) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon SIS II operatiivjuhtimisega seotud kohustuste täitmisel.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõikes 7 on sätestatud, et juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma kohustused enne seda, kui korraldusasutus hakkab täitma oma kohustusi, tagab ta, et kõnealune delegeerimine ei avalda ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa Andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõikes 7 on sätestatud, et juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma kohustused enne seda, kui korraldusasutus hakkab täitma oma kohustusi, tagab ta, et kõnealune delegeerimine ei avalda ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa Andmekaitseinspektor.

| (6) | Korraldusasutus peaks vastu võtma keskse SIS II turvakava pärast seda, kui ta on asunud täitma oma kohustusi. Käesolev turvakava peaks seega kaotama kehtivuse keskse SIS II osas siis, kui korraldusasutus asub oma kohustusi täitma. |
| --- | --- |

(6)

Korraldusasutus peaks vastu võtma keskse SIS II turvakava pärast seda, kui ta on asunud täitma oma kohustusi. Käesolev turvakava peaks seega kaotama kehtivuse keskse SIS II osas siis, kui korraldusasutus asub oma kohustusi täitma.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 4 lõikes 3 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et CS-SISi põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone, hakkab asuma Strasbourgis (Prantsusmaal) ja CS-SISi varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, hakkab asuma Sankt Johann im Pongaus (Austrias). |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 4 lõikes 3 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et CS-SISi põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja haldusfunktsioone, hakkab asuma Strasbourgis (Prantsusmaal) ja CS-SISi varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, hakkab asuma Sankt Johann im Pongaus (Austrias).

| (8) | Turvakavas tuleks ette näha üks süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik, kes täidab turvalisusega seotud ülesandeid nii keskse SIS II kui ka sideinfrastruktuuri puhul, ning kaks kohalikku turvaametnikku, kes täidavad turvalisusega seotud ülesandeid vastavalt keskse SIS II või sideinfrastruktuuri puhul. Turvaametnike tööülesanded tuleks kindlaks määrata, et tagada tõhus ja kiire reageerimine turvaintsidentidele ja nendest teatamine. |
| --- | --- |

(8)

Turvakavas tuleks ette näha üks süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik, kes täidab turvalisusega seotud ülesandeid nii keskse SIS II kui ka sideinfrastruktuuri puhul, ning kaks kohalikku turvaametnikku, kes täidavad turvalisusega seotud ülesandeid vastavalt keskse SIS II või sideinfrastruktuuri puhul. Turvaametnike tööülesanded tuleks kindlaks määrata, et tagada tõhus ja kiire reageerimine turvaintsidentidele ja nendest teatamine.

| (9) | Sätestada tuleks turbepoliitika, mis hõlmaks kõiki käesoleva otsuse kohaseid tehnilisi ja korralduslikke üksikasju. |
| --- | --- |

(9)

Sätestada tuleks turbepoliitika, mis hõlmaks kõiki käesoleva otsuse kohaseid tehnilisi ja korralduslikke üksikasju.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata meetmed, et tagada keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri toimimise piisav turvalisus, |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata meetmed, et tagada keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri toimimise piisav turvalisus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I.   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse üleminekuperioodiks turvalisuse kord ja meetmed (turvakava), et kaitsta keskset SIS II ja selles töödeldavaid andmeid nende kättesaadavust, terviklikkust ja konfidentsiaalsus ähvardavate ohtude eest määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 16 lõike 1 ja otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikli 16 lõike 1 tähenduses enne seda, kui korraldusasutus asub oma kohustusi täitma.

2.   Käesoleva otsusega kehtestatakse turvakorraldus ja -meetmed (turvakava), et kaitsta sideinfrastruktuuri selle kättesaadavust, terviklikkust ja konfidentsiaalsust ähvardavate ohtude eest määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 16 ja otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikli 16 tähenduses.

II.   PEATÜKK

KORRALDUS, KOHUSTUSED JA INTSIDENTIDE HALDAMINE

Artikkel 2

Komisjoni ülesanded

1.   Komisjon rakendab keskse SIS II turvalisuse tagamiseks käesolevas otsuses nimetatud meetmeid ja kontrollib nende tõhusust.

2.   Komisjon rakendab käesolevas otsuses nimetatud sideinfrastruktuuri turvalisuse tagamiseks ette nähtud meetmeid ja kontrollib nende tõhusust.

3.   Komisjon määrab oma ametnike hulgast süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku. Süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor. Süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku ülesannete hulka kuuluvad eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | turbepoliitika ettevalmistamine käesoleva otsuse artikli 7 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

turbepoliitika ettevalmistamine käesoleva otsuse artikli 7 kohaselt;

| b) | keskse SIS II turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

keskse SIS II turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine;

| c) | sideinfrastruktuuri turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine; |
| --- | --- |

c)

sideinfrastruktuuri turvamenetluse rakendamise tõhususe kontrollimine;

| d) | määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 50 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 66 nimetatud turvalisusega seotud aruannete ettevalmistamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 50 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 66 nimetatud turvalisusega seotud aruannete ettevalmistamisele kaasaaitamine;

| e) | määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 45 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 61 nimetatud Euroopa Andmekaitseinspektori kontrollide ja auditite kooskõlastamine ja abistamine ning komisjoni andmekaitseametnikule artikli 5 lõike 2 kohastest intsidentidest teatamine; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 45 ja otsuse 2007/533/JSK artiklis 61 nimetatud Euroopa Andmekaitseinspektori kontrollide ja auditite kooskõlastamine ja abistamine ning komisjoni andmekaitseametnikule artikli 5 lõike 2 kohastest intsidentidest teatamine;

| f) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse SIS II juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult; |
| --- | --- |

f)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse SIS II juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult;

| g) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult; |
| --- | --- |

g)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat nõuetekohaselt ja täielikult;

| h) | SIS II turvalisusega tegelevate riiklike kontaktpunktide nimekirja haldamine ja sellise nimekirja jagamine sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametnikuga; |
| --- | --- |

h)

SIS II turvalisusega tegelevate riiklike kontaktpunktide nimekirja haldamine ja sellise nimekirja jagamine sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametnikuga;

| i) | alapunktis h nimetatud nimekirja jagamine keskse SIS II kohaliku turvaametnikuga. |
| --- | --- |

i)

alapunktis h nimetatud nimekirja jagamine keskse SIS II kohaliku turvaametnikuga.

Artikkel 3

Keskse SIS II kohalik turvaametnik

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, määrab komisjon oma ametnike hulgast keskse SIS II kohaliku turvaametniku. Välistatakse huvide konflikt kohaliku turvaametniku kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Keskse SIS II kohaliku turvaametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor.

2.   Keskse SIS II kohalik turvaametnik tagab, et CS-SISi põhisüsteemis rakendatakse käesolevas otsuses nimetatud turvameetmeid ja järgitakse turvamenetlust. CS-SISi varusüsteemi puhul tagab keskse SIS II kohalik turvaametnik ka, et CS-SISi varusüsteemis rakendatakse käesolevas otsuses nimetatud turvameetmeid, välja arvatud artiklis 9 nimetatud meetmed, ja järgitakse nendega seotud turvamenetlust.

3.   Keskse SIS II kohalik turvaametnik võib delegeerida mis tahes tööülesande oma alluvatele. Välistatakse huvide konflikt kõnealuste tööülesannete täitmise kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Üks kontakttelefon ja -aadress võimaldavad võtta kohaliku turvaametniku või tema parajasti tööl oleva alluvaga ühendust mis tahes ajahetkel.

4.   Keskse SIS II kohalik turvaametnik täidab ülesandeid, mis tulenevad turvameetmetest, mida võetakse CS-SISi põhi- ja varusüsteemi asukohas lõikes 1 sätestatud piirangute raames, sealhulgas eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | süsteemi toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus; |
| --- | --- |

a)

süsteemi toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus;

| b) | talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine; |
| --- | --- |

b)

talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine;

| c) | tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse SIS II või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule; |
| --- | --- |

c)

tõendite kogumine selliste intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse SIS II või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule;

| d) | süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist; |
| --- | --- |

d)

süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist;

| e) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse SIS II operatiivjuhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat; |
| --- | --- |

e)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel keskse SIS II operatiivjuhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat;

| f) | selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine;

| g) | infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

g)

infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt;

| h) | turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7. |
| --- | --- |

h)

turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7.

Artikkel 4

Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik

1.   Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, määrab komisjon oma ametnike hulgast sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametniku. Välistatakse huvide konflikt kohaliku turvaametniku kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametniku nimetab ametisse komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor.

2.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik kontrollib sideinfrastruktuuri toimimist ja tagab, et kohaldatakse turvameetmeid ja järgitakse turvamenetlust.

3.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik võib delegeerida mis tahes tööülesande oma alluvatele. Välistatakse huvide konflikt kõnealuste tööülesannete täitmise kohustuste ja mis tahes muude ametikohustuste vahel. Üks kontakttelefon ja -aadress võimaldavad võtta kohaliku turvaametniku või tema parajasti tööl oleva alluvaga ühendust mis tahes ajahetkel.

4.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik täidab ülesandeid, mis tulenevad turvameetmetest, mida võetakse seoses sideinfrastruktuuriga, sealhulgas eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | kõik sideinfrastruktuuri toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus; |
| --- | --- |

a)

kõik sideinfrastruktuuri toimimise turvalisusega seotud kohalikud ülesanded, sealhulgas tulemüüri audit, korrapärane turvalisuse kontroll, auditeerimine ja aruandlus;

| b) | talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine; |
| --- | --- |

b)

talituspidevuse kava tõhususe kontrollimine ja korrapäraste õppuste korraldamise tagamine;

| c) | tõendite kogumine selliste sideinfrastruktuuris toimunud intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse SIS II või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule; |
| --- | --- |

c)

tõendite kogumine selliste sideinfrastruktuuris toimunud intsidentide kohta, mis võivad mõjutada keskse SIS II või sideinfrastruktuuri turvalisust, ja nendest intsidentidest teatamine süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule;

| d) | süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist; |
| --- | --- |

d)

süsteemi turvalisuse eest vastutava ametniku teavitamine juhul, kui turbepoliitika vajab muutmist;

| e) | selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat; |
| --- | --- |

e)

selle kontrollimine, et tööettevõtja, sealhulgas alltöövõtja, kes osaleb mis tahes moel sideinfrastruktuuri juhtimises, kohaldab käesolevat otsust ja turbepoliitikat;

| f) | selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

selle tagamine, et personal oleks teadlik oma kohustustest, ja turbepoliitika kohaldamise kontrollimine;

| g) | infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

g)

infotehnoloogiaalase turvalisuse arengu kontrollimine ja selle tagamine, et personali koolitatakse asjakohaselt;

| h) | turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7. |
| --- | --- |

h)

turbepoliitika väljatöötamise, ajakohastamise ja läbivaatamise aluseks oleva teabe ja lahenduste ettevalmistamine kooskõlas artikliga 7.

Artikkel 5

Turvaintsidendid

1.   Mis tahes sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada SIS II turvalisust ning mis võib SIS II-le kaasa tuua kahju või andmete kadu, peetakse turvaintsidendiks, eelkõige juhul, kui leidis aset juurdepääs andmetele või kui andmete kättesaadavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus on sattunud või võib sattuda ohtu.

2.   Turvaintsidentidele reageeritakse kooskõlas turbepoliitikaga kiirelt, tõhusalt ja nõuetekohaselt. Kehtestatakse kord, mida kohaldada pärast turvaintsidentide esinemist.

3.   Teave turvaintsidendi kohta, mis mõjutab või võib mõjutada SIS II toimimist liikmesriigis või liikmesriigi saadetud või sisestatud andmete kättesaadavust, terviklikkust või konfidentsiaalsust, saadetakse asjaomasele liikmesriigile. Turvaintsidentsidest teatatakse komisjoni andmekaitseametnikule.

Artikkel 6

Intsidentide haldamine

1.   Kogu personalilt ja kõikidelt tööettevõtjatelt, kes osalevad SIS II arendamises, haldamises ja juhtimises, nõutakse, et nad märgiksid üles kõik täheldatud või võimalikud turvalisuse puudused ja teataksid nendest süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule või sideinfrastruktuuri kohalikule turvaametnikule.

2.   Sellise intsidendi avastamise korral, mis mõjutab või võib mõjutada SIS II turvalisust, teatab sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik sellest kirjalikult või väga kiireloomulise juhtumi puhul muude sidekanalite kaudu nii kiiresti kui võimalik süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule ning vajaduse korral SIS II turvalisuse eest vastutavale riiklikule kontaktpunktile, juhul kui selline kontaktpunkt on asjaomases liikmesriigis loodud. Aruanne sisaldab turvaintsidendi kirjeldust, riskitaset, võimalikke tagajärgi ja meetmeid, mida on võetud või mida tuleks võtta, et riski vähendada.

3.   Sideinfrastruktuuri kohalik turvaametnik peab kohe kokku koguma kõik turvaintsidendiga seotud tõendid. Niivõrd kui see on kohaldatavate andmekaitsesätete kohaselt võimalik, tehakse kõnealused tõendid kättesaadavaks süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule, kui ta seda taotleb.

4.   Turbepoliitikas nähakse ette tagasiside andmise kord, tagamaks, et turvaintsidentide liiki, nendele reageerimist ja nende tagajärgi käsitlev teave edastatakse süsteemi turvalisuse eest vastutavale ametnikule ja sideinfrastruktuuri kohalikule turvaametnikule siis, kui turvaintsident on lahendatud ja selle menetlemine lõpetatud.

5.   Lõikeid 1–4 kohaldatakse mutatis mutandis keskses SIS II toimunud intsidentide suhtes. Sellisel juhul käsitletakse lõigetes 1–4 esitatud viiteid sideinfrastruktuuri kohalikule turvaametnikule viidetena keskse SIS II kohalikule turvaametnikule.

III.   PEATÜKK

TURVAMEETMED

Artikkel 7

Turbepoliitika

1.   Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor kehtestab, ajakohastab ja vaatab kooskõlas käesoleva otsusega korrapäraselt läbi siduva turbepoliitika. Turbepoliitikas nähakse ette üksikasjalik menetlus ja üksikasjalikud meetmed, et kaitsta sideinfrastruktuuri selle kättesaadavust, terviklikkust ja konfidentsiaalsust ähvardavate ohtude eest, sealhulgas hädaolukorra lahendamise plaan, et tagada nõuetekohane turvalisuse tase vastavalt käesolevale otsusele. Turbepoliitika peab olema kooskõlas käesoleva otsusega.

2.   Turbepoliitika põhineb riskihindamisel. Turbepoliitikas kirjeldatud meetmed on proportsionaalsed tuvastatud riskidega.

3.   Riskihindamist ja turbepoliitikat ajakohastatakse juhul, kui tehnoloogilised muutused, tuvastatud uued ohud või mis tahes muud asjaolud seda nõuavad. Igal juhul vaadatakse turbepoliitika läbi kord aastas, tagamaks, et see vastab jätkuvalt nõuetekohaselt kõige viimasele riskihindamisele või mis tahes muule äsja tuvastatud tehnoloogilisele muutusele, ohule või muule asjaomasele asjaolule.

4.   Turbepoliitika valmistab ette süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik koostöös keskse SIS II kohaliku turvaametnikuga ja sideinfrastruktuuri kohaliku turvaametnikuga.

5.   Lõikeid 1–4 kohaldatakse mutatis mutandis keskse SIS II turbepoliitika suhtes. Sellisel juhul käsitletakse lõigetes 1–4 esitatud viiteid sideinfrastruktuuri kohalikule turvaametnikule viidetena keskse SIS II kohalikule turvaametnikule.

Artikkel 8

Turvameetmete rakendamine

1.   Käesolevas otsuses ja turbepoliitikas ettenähtud ülesannete ja nõuete rakendamist, sealhulgas kohaliku turvaametniku määramist, võib korraldada allhanke korras või usaldada need era- või avalik-õiguslikule asutusele.

2.   Sellisel juhul tagab komisjon õiguslikult siduva lepingu kaudu, et käesolevas otsuses ja turbepoliitikas ettenähtud nõuded on täielikult täidetud. Kohaliku turvaametniku määramise ülesande delegeerimise või allhanke korras korraldamise korral tagab komisjon õiguslikult siduva lepingu kaudu, et komisjoniga peetakse nõu kohalikuks turvaametnikuks määratava inimese küsimuses.

Artikkel 9

Rajatistele juurdepääsu kontroll

1.   Andmetöötlusrajatiste asukoha kaitsmiseks kasutatakse turvapiirdeid koos asjakohaste tõkete ja sisenemiskontrollidega.

2.   Turvapiirete raames määratakse kindlaks turvaala, et kaitsta füüsilisi elemente (varad), sealhulgas tarkvara, andmekandjad ja konsoolid, SIS II käsitlevad kavad ja muud dokumendid ning SIS II juhtimises osalevate töötajate kabinetid ja muud töökohad. Kõnealust turvaala kaitstakse asjakohaseid sisenemiskontrolle kasutades, et tagada ainult volitatud töötajate juurdepääs turvaalale. Turvaalal toimuva tegevuse suhtes kohaldatakse üksikasjalikke turvaeeskirju, mis on sätestatud turbepoliitikas.

3.   Nähakse ette ja võetakse kasutusele füüsilised turvameetmed kabinettide, ruumide ja rajatiste kaitseks. Kontrollitakse selliseid juurdepääsupunkte nagu tarnealad, laadimisalad ja muud kohad, kus volitamata isikutel võib olla võimalik ruumidesse siseneda; võimaluse korral isoleeritakse sellised punktid andmetöötlusrajatistest, et vältida loata juurdepääsu.

4.   Töötatakse välja turvapiirete füüsiline kaitse loodus- ja inimtegevusest põhjustatud suurõnnetustega seotud kahju eest ning seda kaitset rakendatakse proportsionaalselt riskidega.

5.   Seadmeid kaitstakse füüsiliste ja keskkonnaohtude eest ning loata juurdepääsu võimaluste eest.

6.   Juhul kui komisjonil on sellist teavet, lisab ta artikli 2 lõike 3 alapunktis h nimetatud nimekirja kontaktpunkti, kes kontrollib käesoleva artikli rakendamist CS-SISi varusüsteemi asukohas.

Artikkel 10

Andmekandjate ja varade kontroll

1.   Andmeid sisaldavaid eemaldatavaid andmekandjaid kaitstakse loata juurdepääsu, väärkasutamise ja andmelaostuse eest ning nende loetavus tagatakse kogu andmete kasutusaja jooksul.

2.   Kui andmekandjaid enam vaja ei ole, kõrvaldatakse need kasutusest turvaliselt ja ohutult kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud üksikasjaliku korraga.

3.   Inventuuridega tagatakse, et teave säilituskoha, kohaldatava säilitamisaja ja juurdepääsulubade kohta oleks kättesaadav.

4.   Tuvastatakse sideinfrastruktuuri kõik olulised varad, et neid oleks vastavalt nende olulisusele võimalik kaitsta. Peetakse ajakohastatud registrit asjaomastest infotehnoloogilistest seadmetest.

5.   Tehakse kättesaadavaks sideinfrastruktuuri ajakohastatud dokumendid. Selliseid dokumente tuleb loata juurdepääsu eest kaitsta.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis keskse SIS II suhtes. Sellisel juhul käsitletakse viiteid sideinfrastruktuurile viidetena kesksele SIS II-le.

Artikkel 11

Säilitamise kontroll

1.   Võetakse asjaomaseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane säilitamine ja vältida loata juurdepääsu säilitatavatele andmetele.

2.   Kontrollitakse kõiki säilitatud andmeid sisaldavaid seadmeid, tagamaks, et kõik delikaatsed andmed on enne seadmete kasutusest kõrvaldamist kustutatud või täies ulatuses üle kirjutatud, või hävitatakse vastavad seadmed turvaliselt.

Artikkel 12

Salasõnade kontroll

1.   Kõiki salasõnasid säilitatakse turvaliselt ja käsitletakse konfidentsiaalsetena. Juhul kui on kahtlus, et salasõna on kolmandatele isikutele avaldatud, tuleb see kohe ära vahetada või peatada asjaomase konto kasutamine. Kasutatakse unikaalseid ja isiklikke kasutajatunnuseid.

2.   Turbepoliitikas nähakse ette sisse- ja väljaregistreerimise kord, et vältida loata juurdepääsu.

Artikkel 13

Juurdepääsu kontroll

1.   Turbepoliitikas nähakse ette ametlik töötajate sisse- ja väljaregistreerimise kord, et anda ja tühistada süsteemi operatiivjuhtimise eesmärgil juurdepääs SIS II riist- ja tarkvarale. Asjakohase juurdepääsu volituste määramist ja kasutamist (salasõna ja muud asjaomased vahendid) kontrollitakse turbepoliitikas ettenähtud ametliku halduskorra abil.

2.   Juurdepääs SIS II riist- ja tarkvarale CS-SISi süsteemis

| i) | on ainult volitatud töötajatel; |
| --- | --- |

i)

on ainult volitatud töötajatel;

| ii) | antakse vaid juhul, kui on võimalik tuvastada õiguspärane eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikliga 45 ja otsuse 2007/533/JSK artikliga 61 või määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõikega 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 66 lõikega 2; |
| --- | --- |

ii)

antakse vaid juhul, kui on võimalik tuvastada õiguspärane eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikliga 45 ja otsuse 2007/533/JSK artikliga 61 või määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõikega 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 66 lõikega 2;

| iii) | ei ületa kestuselt ega ulatuselt seda, mida on vaja juurdepääsu andmise eesmärgi täitmiseks, ning |
| --- | --- |

iii)

ei ületa kestuselt ega ulatuselt seda, mida on vaja juurdepääsu andmise eesmärgi täitmiseks, ning

| iv) | leiab aset vaid kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud juurdepääsu kontrolli korraga. |
| --- | --- |

iv)

leiab aset vaid kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud juurdepääsu kontrolli korraga.

3.   CS-SISi süsteemis kasutatakse ainult keskse SIS II kohaliku turvaametniku poolt heakskiidetud konsoole ja tarkvara. Selliste süsteemiutiliitide kasutamist, mille abil võib mööda minna süsteemi ja rakenduste kontrollimisest, piiratakse ja kontrollitakse. Tarkvara paigalduse kontrollimiseks kehtestatakse vastav kord.

Artikkel 14

Andmeedastuse kontroll

Sideinfrastruktuuri jälgitakse selleks, et tagada vahetatava teabe kättesaadavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus. Sideinfrastruktuuris edastatavate andmete kaitseks kasutatakse krüptograafilisi vahendeid.

Artikkel 15

Sisestamise kontroll

Nende isikute kasutajakontosid, kellel on luba SIS II tarkvarale juurdepääsuks CS-SISi süsteemi kaudu, kontrollib keskse SIS II kohalik turvaametnik. Selliste kontode kasutamine, sealhulgas kellaeg ja kasutaja isik, registreeritakse.

Artikkel 16

Transpordikontroll

1.   Turbepoliitikas nähakse ette asjakohased meetmed, et ära hoida isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine nende SIS II süsteemi või SIS II süsteemist edastamise või andmekandjate transportimise ajal. Turbepoliitikas nähakse ette sätted seoses andmete lähetamise või transportimise vastuvõetavate liikidega ning andmete transportimisest ja nende sihtkohta saabumisest aruandmise korraga. Andmekandja ei sisalda muid andmeid kui need, mida soovitakse süsteemi edastada.

2.   Kolmandate isikute osutatud teenuste suhtes, mis on seotud andmetele juurdepääsu, nende töötlemise ja edastamise ning andmetöötlusrajatiste haldamise või andmetöötlusrajatistele toodete või teenuste lisamisega, rakendatakse asjakohaseid integreeritud turvakontrolle.

Artikkel 17

Sideinfrastruktuuri turvalisus

1.   Sideinfrastruktuuri hallatakse ja kontrollitakse nõuetekohaselt, et kaitsta seda ohtude eest ning tagada sideinfrastruktuuri ja keskse SIS II, sealhulgas süsteemi kaudu edastatavate andmete turvalisus.

2.   Kõikide võrguteenuste turvaelemendid, teenusetase ja haldusnõuded määratakse kindlaks teenuseosutajaga sõlmitavas võrguteenuste osutamise lepingus.

3.   Lisaks SIS II juurdepääsupunktide kaitsmisele kaitstakse ka mis tahes muid teenuseid, mida sideinfrastruktuuris kasutatakse. Turbepoliitikas nähakse ette asjakohased meetmed.

Artikkel 18

Kontroll

1.   Register, millesse on kantud määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 18 lõikes 1 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 18 lõikes 1 nimetatud teave, mis käsitleb iga juurdepääsu CS-SISis hoitavatele isikuandmetele ja nende andmete igasugust vahetamist CS-SISi raames, säilitatakse turvaliselt ning sellele võimaldatakse CS-SIS põhi- ja varusüsteemi asukohas juurdepääs maksimaalselt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 18 lõikes 3 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 18 lõikes 3 sätestatud ajavahemiku jooksul.

2.   Turbepoliitikas nähakse ette andmetöötlusrajatiste kasutamise ja nendes esinevate vigade kontrollimine ning selliste kontrollide tulemuste korrapärane läbivaatamine. Vajaduse korral võetakse asjakohaseid meetmeid.

3.   Registreid ja rajatisi, kus neid säilitatakse, kaitstakse mis tahes rikkumise või loata juurdepääsu eest, et täita säilitamisaja jooksul tõendite kogumise ja säilitamisega seotud nõudeid.

Artikkel 19

Krüptograafilised vahendid

Vajaduse korral kasutatakse teabe kaitsmiseks krüptograafilisi vahendeid. Süsteemi turvalisuse eest vastutav ametnik peab eelnevalt heaks kiitma nende kasutamise, eesmärgid ja tingimused.

IV   PEATÜKK

PERSONALIGA SEOTUD TURVALISUSKÜSIMUSED

Artikkel 20

Personali profiilid

1.   Turbepoliitikas nähakse ette nende isikute ülesanded ja kohustused, kellel on luba juurdepääsuks kesksele SIS II-le.

2.   Turbepoliitikas nähakse ette nende isikute ülesanded ja kohustused, kellel on luba juurdepääsuks sideinfrastruktuurile.

3.   Komisjoni ametnike, tööettevõtjate ja operatiivjuhtimisega seotud personali turvalisusega seotud ülesanded ja kohustused määratakse kindlaks, dokumenteeritakse ja nendest teavitatakse asjaomaseid isikuid. Komisjoni personali puhul on kõnealused ülesanded ja kohustused kirjas ametijuhendis ja tööeesmärkides; tööettevõtjate puhul on need kirjas lepingutes või teenuse taseme kokkulepetes.

4.   Konfidentsiaalsus- ja saladuse hoidmise lepingud sõlmitakse kõigi nende töötajatega, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Liidu või liikmesriigi avaliku teenistuse eeskirju. Töötajatele, kes peavad töötama SIS II andmetega, antakse vajalik luba või sertifikaat kooskõlas turbepoliitikas ettenähtud üksikasjaliku korraga.

Artikkel 21

Teave personali kohta

1.   Kogu personali ja kõiki tööettevõtjaid koolitakse asjakohaselt seoses turvateadlikkuse, õigusnormide, poliitika ja menetlustega ulatuses, mida nõuavad nende kohustused.

2.   Töösuhte või lepingu lõppemisel määratakse turbepoliitikas kindlaks töötajate ja tööettevõtjate kohustused seoses töö muutuse või töösuhte lõppemisega ning varade tagastamise ja juurdepääsuloa tühistamise kord.

V.   PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 22

Kohaldamine

1.   Käesolevat otsust hakatakse kohaldama kuupäevast, mille määrab kindlaks nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikega 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikega 2.

2.   Artikli 1 lõige 1, artikli 2 lõige 1, artikli 2 lõike 3 punktid b, d, f ja i, artikkel 3, artikli 6 lõige 5, artikli 7 lõige 5, artikli 9 lõige 6, artikli 10 lõige 6, artikli 13 lõiked 2 ja 3, artiklid 15 ja 18 ning artikli 20 lõige 1 kaotavad kehtivuse, kui korraldusasutus asub täitma oma ülesandeid.

Brüssel, 4. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

1

(2)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

2

(3)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 5.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/38

---

KOMISJONI OTSUS,

28. oktoober 2009,

riigiabi C 14/08 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8102 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/262/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele, (1)
   (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. detsembri 2007. aasta otsuses (3) leidis komisjon, et likviidsusvahend, mida Inglise Pank (Bank of England, edaspidi „BoE”) rakendas 14. septembril 2007 ettevõtja Northern Rock (edaspidi „NR”) heaks, ei kujuta endast riigiabi. Lisaks sellele otsustas komisjon, et Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt 17–20. septembril ja 9. oktoobril 2007 antud tagatised eraklientide hoiustele kujutasid endast riigiabi, mis oli kokkusobiv ühisturuga päästmisabina kuueks kuuks kuni 17. märtsini 2008 kooskõlas ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”). Oma otsuses nõudis komisjon ka ümberkorraldamiskava esitamist või abi tagasimaksmist kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(1)

5. detsembri 2007. aasta otsuses (3) leidis komisjon, et likviidsusvahend, mida Inglise Pank (Bank of England, edaspidi „BoE”) rakendas 14. septembril 2007 ettevõtja Northern Rock (edaspidi „NR”) heaks, ei kujuta endast riigiabi. Lisaks sellele otsustas komisjon, et Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt 17–20. septembril ja 9. oktoobril 2007 antud tagatised eraklientide hoiustele kujutasid endast riigiabi, mis oli kokkusobiv ühisturuga päästmisabina kuueks kuuks kuni 17. märtsini 2008 kooskõlas ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”). Oma otsuses nõudis komisjon ka ümberkorraldamiskava esitamist või abi tagasimaksmist kuue kuu jooksul.

| (2) | 21. detsembri 2007. aasta kirjas teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile kõnealuste tagatismeetmete pikendamisest. Ühendkuningriigi ja komisjoni esindajad kohtusid 8. jaanuaril, 24. jaanuaril, 6. veebruaril, 13. veebruaril ja 10. märtsil 2008. |
| --- | --- |

(2)

21. detsembri 2007. aasta kirjas teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile kõnealuste tagatismeetmete pikendamisest. Ühendkuningriigi ja komisjoni esindajad kohtusid 8. jaanuaril, 24. jaanuaril, 6. veebruaril, 13. veebruaril ja 10. märtsil 2008.

| (3) | 17. veebruaril 2008 teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused NR riigistamisest. 17. märtsi 2008. aasta kirjas saatis Ühendkuningriik komisjonile NRi ümberkorraldamiskava ning teatas riigiabimeetmetest, mis kaasnevad kavaga ja võimaldavad seda rakendada. 31. märtsi 2008. aasta kirjas saatis Ühendkuningriik üksikasjalikuma ja pisut muudetud ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(3)

17. veebruaril 2008 teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused NR riigistamisest. 17. märtsi 2008. aasta kirjas saatis Ühendkuningriik komisjonile NRi ümberkorraldamiskava ning teatas riigiabimeetmetest, mis kaasnevad kavaga ja võimaldavad seda rakendada. 31. märtsi 2008. aasta kirjas saatis Ühendkuningriik üksikasjalikuma ja pisut muudetud ümberkorraldamiskava.

| (4) | 2. aprilli 2008. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et ta on seoses abimeetmetega otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”). |
| --- | --- |

(4)

2. aprilli 2008. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et ta on seoses abimeetmetega otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”).

| (5) | Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama abi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama abi kohta oma märkused.

| (6) | 2. mai 2008. aasta kirjaga vastas Ühendkuningriik algatamisotsusele. Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas kõnealused märkused 15. juuli 2008. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, kes sai kirja kätte 31. juulil 2008 ja kellele anti võimalus kirjale vastata. Ühendkuningriik esitas oma märkused 29. augusti 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

2. mai 2008. aasta kirjaga vastas Ühendkuningriik algatamisotsusele. Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas kõnealused märkused 15. juuli 2008. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, kes sai kirja kätte 31. juulil 2008 ja kellele anti võimalus kirjale vastata. Ühendkuningriik esitas oma märkused 29. augusti 2008. aasta kirjas.

| (7) | 25. aprilli 2008. aasta kirjas saatis komisjon küsimustiku seoses 31. märtsil 2008 esitatud ümberkorraldamiskavaga. Ühendkuningriik esitas oma vastused 6. juuni 2008. aasta kirjas. 30. juunil 2008 toimus komisjoni ja Ühendkuningriigi ametiasutuste kohtumine. Kohtumise järel esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused täiendava teabe 8. juuli ja 13. augusti 2008. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(7)

25. aprilli 2008. aasta kirjas saatis komisjon küsimustiku seoses 31. märtsil 2008 esitatud ümberkorraldamiskavaga. Ühendkuningriik esitas oma vastused 6. juuni 2008. aasta kirjas. 30. juunil 2008 toimus komisjoni ja Ühendkuningriigi ametiasutuste kohtumine. Kohtumise järel esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused täiendava teabe 8. juuli ja 13. augusti 2008. aasta kirjades.

| (8) | 5. augustil 2008 teatas Ühendkuningriigi valitsus avalikult, et ta kavatseb vormistada NRile antud kuni 3 miljardi Inglise naela suuruse laenu ümber omakapitaliks. Ühendkuningriigi ametiasutused olid komisjoni oma kavast eelnevalt teavitanud. |
| --- | --- |

(8)

5. augustil 2008 teatas Ühendkuningriigi valitsus avalikult, et ta kavatseb vormistada NRile antud kuni 3 miljardi Inglise naela suuruse laenu ümber omakapitaliks. Ühendkuningriigi ametiasutused olid komisjoni oma kavast eelnevalt teavitanud.

| (9) | 11. novembril 2008, 15. jaanuaril ja 4. veebruaril 2009 teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile, et neil on kavas korraldada NR ümber viisil, mis finantskriisi mõju tõttu erineb oluliselt sellest, millest nad teatasid 2008. aasta märtsis. Ühendkuningriigi ametiasutused kirjeldasid lühidalt ka oma kava. |
| --- | --- |

(9)

11. novembril 2008, 15. jaanuaril ja 4. veebruaril 2009 teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile, et neil on kavas korraldada NR ümber viisil, mis finantskriisi mõju tõttu erineb oluliselt sellest, millest nad teatasid 2008. aasta märtsis. Ühendkuningriigi ametiasutused kirjeldasid lühidalt ka oma kava.

| (10) | 20. veebruaril 2009 esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused täiendava teabe oma kava kohta jagada NR kaheks. Üksikasjalikum kava esitati 31. märtsi ja 2. aprilli 2009. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(10)

20. veebruaril 2009 esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused täiendava teabe oma kava kohta jagada NR kaheks. Üksikasjalikum kava esitati 31. märtsi ja 2. aprilli 2009. aasta kirjades.

| (11) | 7. mai 2009. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et ta oli otsustanud laiendada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust, et see hõlmaks ka märtsis esitatud ümberkorraldamiskava (edaspidi „laiendamisotsus”). |
| --- | --- |

(11)

7. mai 2009. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et ta oli otsustanud laiendada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust, et see hõlmaks ka märtsis esitatud ümberkorraldamiskava (edaspidi „laiendamisotsus”).

| (12) | Laiendamisotsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (6) kutsuti huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(12)

Laiendamisotsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (6) kutsuti huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta.

| (13) | Ühendkuningriik vastas laiendamisotsusele 22. juuni 2009. aasta kirjaga. Komisjon sai kolmandatelt isikutelt täiendavaid märkusi. Komisjon edastas kõnealused märkused 14. augusti 2008. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus kirjale vastata. Ühendkuningriik esitas oma märkused 17. augusti 2009. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriik vastas laiendamisotsusele 22. juuni 2009. aasta kirjaga. Komisjon sai kolmandatelt isikutelt täiendavaid märkusi. Komisjon edastas kõnealused märkused 14. augusti 2008. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus kirjale vastata. Ühendkuningriik esitas oma märkused 17. augusti 2009. aasta kirjas.

| (14) | 10. juunil esitas Ühendkuningriik NRi ajakohastatud ümberkorraldamiskava, mida arutati komisjoniga 26. juunil ja 21. augustil 2009 toimunud kohtumistel. Lisaks sellele esitas Ühendkuningriik 22. juunil, 26. juunil, 15. juulil, 17. augustil, 18. augustil, 4. septembril, 17. septembril, 18. septembril, 21. septembril, 22. septembril ja 30. septembril 2009 ka täiendava teabe. |
| --- | --- |

(14)

10. juunil esitas Ühendkuningriik NRi ajakohastatud ümberkorraldamiskava, mida arutati komisjoniga 26. juunil ja 21. augustil 2009 toimunud kohtumistel. Lisaks sellele esitas Ühendkuningriik 22. juunil, 26. juunil, 15. juulil, 17. augustil, 18. augustil, 4. septembril, 17. septembril, 18. septembril, 21. septembril, 22. septembril ja 30. septembril 2009 ka täiendava teabe.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   ABISAAJA JA TEMA RASKUSED

| (15) | Enne raskuste tekkimist 2007. aasta teises pooles oli NR Ühendkuningriigi suuruselt viies hüpoteegipank, kelle bilansimaht 30. juunil 2007 oli 113,5 miljardit Inglise naela ja 2007. aasta lõpus 109,3 miljardit Inglise naela. 2006. aastal oli panga bilansi kogumaht 101 miljardit Inglise naela, millest intressitulu moodustas peaaegu 5 miljardit Inglise naela. 2006. aastal registreeriti NRi kasumiks 443 miljardit Inglise naela. 2006. aastal töötas pangas 6 000 inimest, pangal oli 77 filiaali kogu Ühendkuningriigis ning esindused Iirimaal, Taanis ja Guernseyl. |
| --- | --- |

(15)

Enne raskuste tekkimist 2007. aasta teises pooles oli NR Ühendkuningriigi suuruselt viies hüpoteegipank, kelle bilansimaht 30. juunil 2007 oli 113,5 miljardit Inglise naela ja 2007. aasta lõpus 109,3 miljardit Inglise naela. 2006. aastal oli panga bilansi kogumaht 101 miljardit Inglise naela, millest intressitulu moodustas peaaegu 5 miljardit Inglise naela. 2006. aastal registreeriti NRi kasumiks 443 miljardit Inglise naela. 2006. aastal töötas pangas 6 000 inimest, pangal oli 77 filiaali kogu Ühendkuningriigis ning esindused Iirimaal, Taanis ja Guernseyl.

| (16) | Ettevõtja NR põhitegevus oli ja on eluaseme hüpoteeklaenude andmine. See moodustab üle 90 % kõikidest klientide tagasimaksmata laenudest. 2007. aasta esimeses pooles oli panga turuosa Ühendkuningriigi hüpoteeklaenude koguturust 9,7 % ja hüpoteeklaenude puhasturust 18,9 % (7). NR rahastas suurt osa oma pikaajalistest hüpoteeklaenudest, emiteerides eluaseme hüpoteeklaenudega tagatud väärtpabereid ja tagatud võlakirju, samal ajal kui eraklientide hoiustest realiseerus üha vähem vahendeid. 30. juulil 2007 moodustasid eraklientide hoiused vaid 24 miljardit Inglise naela 113 miljardi Inglise naela suurusest kogubilansist. 2001. aasta märtsis lõi NR väärtpaberistamisettevõtja Granite, mida ta sellest ajast alates on ulatuslikult kasutanud. Rohkem teavet NRi kohta võib leida 2. aprilli 2008. aasta algatamisotsuse jaotises 2.1. |
| --- | --- |

(16)

Ettevõtja NR põhitegevus oli ja on eluaseme hüpoteeklaenude andmine. See moodustab üle 90 % kõikidest klientide tagasimaksmata laenudest. 2007. aasta esimeses pooles oli panga turuosa Ühendkuningriigi hüpoteeklaenude koguturust 9,7 % ja hüpoteeklaenude puhasturust 18,9 % (7). NR rahastas suurt osa oma pikaajalistest hüpoteeklaenudest, emiteerides eluaseme hüpoteeklaenudega tagatud väärtpabereid ja tagatud võlakirju, samal ajal kui eraklientide hoiustest realiseerus üha vähem vahendeid. 30. juulil 2007 moodustasid eraklientide hoiused vaid 24 miljardit Inglise naela 113 miljardi Inglise naela suurusest kogubilansist. 2001. aasta märtsis lõi NR väärtpaberistamisettevõtja Granite, mida ta sellest ajast alates on ulatuslikult kasutanud. Rohkem teavet NRi kohta võib leida 2. aprilli 2008. aasta algatamisotsuse jaotises 2.1.

| (17) | NRi sõltuvus hulgitasandi rahastamisest põhjustas probleeme 2007. aasta teises pooles, kui hüpoteekide väärtpaberiteks muutmise turg kukkus kokku, nagu seda on põhjalikumalt kirjeldatud algatamisotsuse jaotises 2.2. NRi rahastamisega seotud probleemid viisid selleni, et Ühendkuningriigi ametiasutused andsid laene ja tagatisi, mida komisjon 5. detsembri 2007. aasta otsusega kiitis heaks päästmisabina kuni 17. märtsini 2008. Algatamisotsuse jaotises 2.3.1 on kirjeldatud asjaolusid, mis viisid riigipoolsete täiendavate tagatiste andmiseni 18. detsembril 2007, mille komisjoni kiitis heaks kui ühisturuga kokkusobiv päästmisabi (algatamisotsuse jaotis 4.5.2). |
| --- | --- |

(17)

NRi sõltuvus hulgitasandi rahastamisest põhjustas probleeme 2007. aasta teises pooles, kui hüpoteekide väärtpaberiteks muutmise turg kukkus kokku, nagu seda on põhjalikumalt kirjeldatud algatamisotsuse jaotises 2.2. NRi rahastamisega seotud probleemid viisid selleni, et Ühendkuningriigi ametiasutused andsid laene ja tagatisi, mida komisjon 5. detsembri 2007. aasta otsusega kiitis heaks päästmisabina kuni 17. märtsini 2008. Algatamisotsuse jaotises 2.3.1 on kirjeldatud asjaolusid, mis viisid riigipoolsete täiendavate tagatiste andmiseni 18. detsembril 2007, mille komisjoni kiitis heaks kui ühisturuga kokkusobiv päästmisabi (algatamisotsuse jaotis 4.5.2).

| (18) | 2008. aasta alguses üritasid NR ja Ühendkuningriigi ametiasutused leida lahendust erasektorist. Selle tulemusena esitasid ettevõtja Virgin ja NR juhtkond valitsusele NRi kohta ärikavad, mis on esitatud algatamisotsuse jaotistes 2.3.2 ja 2.3.3. Erasektorist lahenduse leidmine ebaõnnestus, mille järel NR 22. veebruaril 2008 riigistati eelmistel päevadel vastuvõetud õigusaktide alusel (algatamisotsuse jaotis 2.3.4) (8). |
| --- | --- |

(18)

2008. aasta alguses üritasid NR ja Ühendkuningriigi ametiasutused leida lahendust erasektorist. Selle tulemusena esitasid ettevõtja Virgin ja NR juhtkond valitsusele NRi kohta ärikavad, mis on esitatud algatamisotsuse jaotistes 2.3.2 ja 2.3.3. Erasektorist lahenduse leidmine ebaõnnestus, mille järel NR 22. veebruaril 2008 riigistati eelmistel päevadel vastuvõetud õigusaktide alusel (algatamisotsuse jaotis 2.3.4) (8).

| (19) | Maailma finantskriisi süvenemine pärast ettevõtja Lehman Brothers kokkuvarisemist ning sellele järgnenud majanduskriis ja elamuturu kriis tõid kaasa NRi tagasimaksmata laenudega seotud kohustuste suurenemise. Seetõttu oli NR sunnitud 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel poolel tegema suuri kulutusi, mis olid märkimisväärselt suuremad kui muudel pankadel, et katta laenude väärtuse langemisest tulenev kahju. Seda seetõttu, et NR oli teinud mitmeid riskantseid laene, eelkõige kõrge laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega laene, millest märkimisväärse osa moodustasid laenud Together (tagatiseta laenud ja hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe oli [...] (9) 125 %). |
| --- | --- |

(19)

Maailma finantskriisi süvenemine pärast ettevõtja Lehman Brothers kokkuvarisemist ning sellele järgnenud majanduskriis ja elamuturu kriis tõid kaasa NRi tagasimaksmata laenudega seotud kohustuste suurenemise. Seetõttu oli NR sunnitud 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel poolel tegema suuri kulutusi, mis olid märkimisväärselt suuremad kui muudel pankadel, et katta laenude väärtuse langemisest tulenev kahju. Seda seetõttu, et NR oli teinud mitmeid riskantseid laene, eelkõige kõrge laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega laene, millest märkimisväärse osa moodustasid laenud Together (tagatiseta laenud ja hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe oli [...] (9) 125 %).

| (20) | Laenude väärtuse langemisest tuleneva kahju katmisega seotud kulutused, mida NR pidi kandma, mõjutasid negatiivselt NRi kapitali suhtarvu nii, et 2008. aasta juulis tegi Ühendkuningriigi finantsinspektsioon NRile erandi, millega võimaldati pangal ilma piiranguteta oma kapitali kaasata kõik teise taseme omavahendid, et täita seadusega ettenähtud omakapitali miinimumnõuded. Kõnealune erand tehti pärast seda, kui Ühendkuningriigi riigikassa (edaspidi „HMT”) andis finantsinspektsioonile lubaduse, et NR järgib oma tegevuses seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid. |
| --- | --- |

(20)

Laenude väärtuse langemisest tuleneva kahju katmisega seotud kulutused, mida NR pidi kandma, mõjutasid negatiivselt NRi kapitali suhtarvu nii, et 2008. aasta juulis tegi Ühendkuningriigi finantsinspektsioon NRile erandi, millega võimaldati pangal ilma piiranguteta oma kapitali kaasata kõik teise taseme omavahendid, et täita seadusega ettenähtud omakapitali miinimumnõuded. Kõnealune erand tehti pärast seda, kui Ühendkuningriigi riigikassa (edaspidi „HMT”) andis finantsinspektsioonile lubaduse, et NR järgib oma tegevuses seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid.

| (21) | Oma aruandes 2009. aasta esimese kvartali kohta teatas NR, et eeldatavasti teenib pank 2009. aastal märkimisväärse kahjumi. Selle tulemusel vähendati panga kapitalibaasi allapoole seadusega ettenähtud miinimumnõudeid. 1. juulil 2009 teatas NR, et finantsinspektsioon oli kinnitanud, et arvestades HMTi antud lubadust tagada nõuetekohane kapitali tase, ei kavatse finantsinspektsioon piirata NRi tegevust. |
| --- | --- |

(21)

Oma aruandes 2009. aasta esimese kvartali kohta teatas NR, et eeldatavasti teenib pank 2009. aastal märkimisväärse kahjumi. Selle tulemusel vähendati panga kapitalibaasi allapoole seadusega ettenähtud miinimumnõudeid. 1. juulil 2009 teatas NR, et finantsinspektsioon oli kinnitanud, et arvestades HMTi antud lubadust tagada nõuetekohane kapitali tase, ei kavatse finantsinspektsioon piirata NRi tegevust.

| (22) | Tabelis 1 on esitatud teave NRi finantstulemuste kohta alates 2006. aastast kuni 2009. aasta esimese poole lõpuni.

  Tabel 1


  Ettevõtja Northern Rock finantstulemused 2006–2008
   (10)
  ja 2009. aasta esimene pool
   (11)










  (miljardites Inglise naeltes) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009. aasta esimene pool |
| Bilansi kogumaht | 101,0 | 109,3 | 104,3 | 88,7 |
| Eraklientide hoiused | 22,6 | 10,5 | 19,6 | 18,4 |
| Uued kogulaenud | 32,9 | 32,3 | 3,0 | 1,3 |
| Uued puhaslaenud | 16,6 | 12,2 | (25,4) | (5,0) |
| Intressitulu | 4,9 | 6,9 | 5,7 | 1,1 |
| Puhaskasum (kahjum) | 0,443 | (0,199) | (1,3) | (0,269) |

(22)

Tabelis 1 on esitatud teave NRi finantstulemuste kohta alates 2006. aastast kuni 2009. aasta esimese poole lõpuni.

Tabel 1

Ettevõtja Northern Rock finantstulemused 2006–2008
   (10)
  ja 2009. aasta esimene pool
   (11)

(miljardites Inglise naeltes)

2006

2007

2008

2009. aasta esimene pool

Bilansi kogumaht

101,0

109,3

104,3

88,7

Eraklientide hoiused

22,6

10,5

19,6

18,4

Uued kogulaenud

32,9

32,3

3,0

1,3

Uued puhaslaenud

16,6

12,2

(25,4)

(5,0)

Intressitulu

4,9

6,9

5,7

1,1

Puhaskasum (kahjum)

0,443

(0,199)

(1,3)

(0,269)

2.2.   ÜMBERKORRALDAMISKAVAD

| (23) | Pärast NRi riigistamist 2008. aasta veebruaris esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused ümberkorraldamiskava (edaspidi „algne ümberkorraldamiskava”), mille sisu on kirjeldatud üksikasjalikumalt algatamisotsuse jaotises 2.3.5 ja ka laiendamisotsuse jaotises 2.2. Lühidalt on algses ümberkorraldamiskavas ettenähtud järgmised meetmed:






  i) | NRi bilansimahu vähendamine 109,3 miljardilt Inglise naelalt 2007. aastal 48–53 miljardi Inglise naelani 2011. aasta lõpuks aktiivse hüpoteekide lunastamise kava ja uute laenude andmise piiramise kaudu; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pärast NRi riigistamist 2008. aasta veebruaris esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused ümberkorraldamiskava (edaspidi „algne ümberkorraldamiskava”), mille sisu on kirjeldatud üksikasjalikumalt algatamisotsuse jaotises 2.3.5 ja ka laiendamisotsuse jaotises 2.2. Lühidalt on algses ümberkorraldamiskavas ettenähtud järgmised meetmed:

i)

NRi bilansimahu vähendamine 109,3 miljardilt Inglise naelalt 2007. aastal 48–53 miljardi Inglise naelani 2011. aasta lõpuks aktiivse hüpoteekide lunastamise kava ja uute laenude andmise piiramise kaudu;

| ii) | rahastamise ümberkorraldamine, suurendades eraklientide hoiuste mahtu 15–20 protsendilt 2008. aastal 48–52 protsendile 2012. aastaks; |
| --- | --- |

ii)

rahastamise ümberkorraldamine, suurendades eraklientide hoiuste mahtu 15–20 protsendilt 2008. aastal 48–52 protsendile 2012. aastaks;

| iii) | NRi tegevuse lõpetamine Taanis; |
| --- | --- |

iii)

NRi tegevuse lõpetamine Taanis;

| iv) | kiire valitsuse laenude tagasimaksmine ja valitsuse tagatiste vabastamine 2011. aasta lõpuks ning |
| --- | --- |

iv)

kiire valitsuse laenude tagasimaksmine ja valitsuse tagatiste vabastamine 2011. aasta lõpuks ning

| v) | tegevust reguleerivad kohustused, sealhulgas uute hüpoteeklaenude andmise piiramine, konkurentsiraamistik (12) ja ümberkorraldamise ajaks era- ja äriklientidele tagatiseta laenude andmisest loobumine. |
| --- | --- |

v)

tegevust reguleerivad kohustused, sealhulgas uute hüpoteeklaenude andmise piiramine, konkurentsiraamistik (12) ja ümberkorraldamise ajaks era- ja äriklientidele tagatiseta laenude andmisest loobumine.

| (24) | Ootamata ära komisjoni heakskiitu ümberkorraldamiskavale rakendas Ühendkuningriik kohe aktiivset hüpoteekide lunastamise kava piiras uute laenude andmist, lõpetas NRi tegevuse Taanis ja rakendas tegevust reguleerivaid kohustusi. |
| --- | --- |

(24)

Ootamata ära komisjoni heakskiitu ümberkorraldamiskavale rakendas Ühendkuningriik kohe aktiivset hüpoteekide lunastamise kava piiras uute laenude andmist, lõpetas NRi tegevuse Taanis ja rakendas tegevust reguleerivaid kohustusi.

| (25) | Finantsturgude olukorra ja reaalmajanduse halvenemine 2008. aasta viimases kvartalis mõjutas märkimisväärselt NR olukorda, mistõttu Ühendkuningriigi ametiasutused pidid algse ümberkorraldamiskava läbi vaatama. Seetõttu esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „muudetud ümberkorraldamiskava”), mida on kirjeldatud üksikasjalikumalt laiendamisotsuse jaotises 2.3. Muudetud ümberkorraldamiskava sisaldab põhimõtteliselt plaane jagada NRi kaheks:






  i) | ettevõtja BankCo, kellele antakse üle järgmised NRi varad: eraklientide hoiused (ligikaudu 19,5 miljardit Inglise naela) ja nende katteks ligikaudu [9–12] miljardit Inglise naela sularaha (13) ja ligikaudu [7–10] miljardi Inglise naela ulatuses NRi kõige tootlikumaid koormiseta hüpoteegivarasid; äriklientide hoiused, praegu kokku ligikaudu [0,5–3] miljardit Inglise naela, ja nende katteks sularaha; NRi hüpoteeklaenude andmise ja teenindusplatvorm; NRi filiaalid, asjaomane personal ja süsteemid ning vastukaaluks GIC-kontodele (14) võrdses väärtuses sularaha (umbes [3,5–6] miljardit Inglise naela). BankCo algbilanss oleks [22–26] miljardit Inglise naela; |
| --- | --- | --- |

(25)

Finantsturgude olukorra ja reaalmajanduse halvenemine 2008. aasta viimases kvartalis mõjutas märkimisväärselt NR olukorda, mistõttu Ühendkuningriigi ametiasutused pidid algse ümberkorraldamiskava läbi vaatama. Seetõttu esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „muudetud ümberkorraldamiskava”), mida on kirjeldatud üksikasjalikumalt laiendamisotsuse jaotises 2.3. Muudetud ümberkorraldamiskava sisaldab põhimõtteliselt plaane jagada NRi kaheks:

i)

ettevõtja BankCo, kellele antakse üle järgmised NRi varad: eraklientide hoiused (ligikaudu 19,5 miljardit Inglise naela) ja nende katteks ligikaudu [9–12] miljardit Inglise naela sularaha (13) ja ligikaudu [7–10] miljardi Inglise naela ulatuses NRi kõige tootlikumaid koormiseta hüpoteegivarasid; äriklientide hoiused, praegu kokku ligikaudu [0,5–3] miljardit Inglise naela, ja nende katteks sularaha; NRi hüpoteeklaenude andmise ja teenindusplatvorm; NRi filiaalid, asjaomane personal ja süsteemid ning vastukaaluks GIC-kontodele (14) võrdses väärtuses sularaha (umbes [3,5–6] miljardit Inglise naela). BankCo algbilanss oleks [22–26] miljardit Inglise naela;

| ii) | AssetCo ehk praegune äriühing NR, kes saab ülejäänud eluaseme hüpoteeklaenud ja NRi hulgitasandi rahastamisvahendid (tema osalus väärtpaberistamisettevõtjas Granite ja tema asjaomastest tagatud võlakirja- ja keskmise tähtajaga laenuprogrammidest (15) tulenevad kohustused ja asjaomane riskimaandus) koos asjaomaste kohustuste ja hübriidkapitaliga. AssetCo-le jääks ka vastutus olemasoleva valitsuse laenu eest NRile. Kõnealust laenu suurendataks kuni 10 miljardi Inglise naela võrra kogusummani 23 miljardit Inglise naela selleks, et tagada ümberkorraldamiskava rakendamine. Lisaks sellele antakse AssetCo-le kuni 5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen, et ettevõtjal oleks piisavalt likviidsust [...]. AssetCo (alg)bilanss oleks [82–85] miljardit Inglise naela. |
| --- | --- |

ii)

AssetCo ehk praegune äriühing NR, kes saab ülejäänud eluaseme hüpoteeklaenud ja NRi hulgitasandi rahastamisvahendid (tema osalus väärtpaberistamisettevõtjas Granite ja tema asjaomastest tagatud võlakirja- ja keskmise tähtajaga laenuprogrammidest (15) tulenevad kohustused ja asjaomane riskimaandus) koos asjaomaste kohustuste ja hübriidkapitaliga. AssetCo-le jääks ka vastutus olemasoleva valitsuse laenu eest NRile. Kõnealust laenu suurendataks kuni 10 miljardi Inglise naela võrra kogusummani 23 miljardit Inglise naela selleks, et tagada ümberkorraldamiskava rakendamine. Lisaks sellele antakse AssetCo-le kuni 5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen, et ettevõtjal oleks piisavalt likviidsust [...]. AssetCo (alg)bilanss oleks [82–85] miljardit Inglise naela.

| (26) | Muudetud ümberkorraldamiskavas nähakse ette ka kapitalisüstid ettevõtjatesse BankCo ja AssetCo, laenamisstrateegia muutmine, loobumine aktiivsest hüpoteekide lunastamise kavast ja muudatused konkurentsiraamistikus, mis lubaksid NRil suurendada 2009. ja 2010. aastal laenuandmist kokku 14 miljardi Inglise naela võrra. |
| --- | --- |

(26)

Muudetud ümberkorraldamiskavas nähakse ette ka kapitalisüstid ettevõtjatesse BankCo ja AssetCo, laenamisstrateegia muutmine, loobumine aktiivsest hüpoteekide lunastamise kavast ja muudatused konkurentsiraamistikus, mis lubaksid NRil suurendada 2009. ja 2010. aastal laenuandmist kokku 14 miljardi Inglise naela võrra.

| (27) | Pärast laiendamisotsuse vastuvõtmist muutis Ühendkuningriik muudetud ümberkorraldamiskava, et lahendada mõned probleemid, millele komisjon ja kolmandad isikud tähelepanu juhtisid (edaspidi „lõplik ümberkorraldamiskava”). Selle tulemusel vähendatakse BankCo algset sularahasaldot [1,7–4,2] miljardi Inglise naela võrra võrreldes muudetud ümberkorraldamiskava ajakohastamisega 10. juunil 2009. See toimub [1,5–3] miljardi Inglise naela eemaldamise näol GIC-kontodelt ja [0,2–0,8] miljardi Inglise naela väärtuses täiendavate hüpoteeklaenude üleandmise näol AssetCo-lt BankCo-le. BankCo algbilanss saab 2009. aastal olema [21–24] miljardit Inglise naela, mis suureneb 2013. aastaks [31–34] miljardi Inglise naelani võrreldes [22–26] miljardi Inglise naela ja [38–41] miljardi Inglise naelaga muudetud ümberkorraldamiskava kohaselt. Lisaks sellele asendatakse BankCo algselt kavandatud uued laenud [600–900] miljoni Inglise naela väärtuses madalama kvaliteediga olemasolevate laenudega (16). Selle tulemusel on BankCo kaalutud keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe [62–67 %], mis moodustub olemasolevate hüpoteeklaenude ([66–69 %]) ja 2009. aasta uute laenude ([59–61 %]) keskmisest laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtest. Joonisel A on näidatud BankCo ja AssetCo algbilansid pärast jagamist, samal ajal kui tabel 2 sisaldab BankCo kõige asjakohasemaid finantsnäitajaid. |
| --- | --- |

(27)

Pärast laiendamisotsuse vastuvõtmist muutis Ühendkuningriik muudetud ümberkorraldamiskava, et lahendada mõned probleemid, millele komisjon ja kolmandad isikud tähelepanu juhtisid (edaspidi „lõplik ümberkorraldamiskava”). Selle tulemusel vähendatakse BankCo algset sularahasaldot [1,7–4,2] miljardi Inglise naela võrra võrreldes muudetud ümberkorraldamiskava ajakohastamisega 10. juunil 2009. See toimub [1,5–3] miljardi Inglise naela eemaldamise näol GIC-kontodelt ja [0,2–0,8] miljardi Inglise naela väärtuses täiendavate hüpoteeklaenude üleandmise näol AssetCo-lt BankCo-le. BankCo algbilanss saab 2009. aastal olema [21–24] miljardit Inglise naela, mis suureneb 2013. aastaks [31–34] miljardi Inglise naelani võrreldes [22–26] miljardi Inglise naela ja [38–41] miljardi Inglise naelaga muudetud ümberkorraldamiskava kohaselt. Lisaks sellele asendatakse BankCo algselt kavandatud uued laenud [600–900] miljoni Inglise naela väärtuses madalama kvaliteediga olemasolevate laenudega (16). Selle tulemusel on BankCo kaalutud keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe [62–67 %], mis moodustub olemasolevate hüpoteeklaenude ([66–69 %]) ja 2009. aasta uute laenude ([59–61 %]) keskmisest laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtest. Joonisel A on näidatud BankCo ja AssetCo algbilansid pärast jagamist, samal ajal kui tabel 2 sisaldab BankCo kõige asjakohasemaid finantsnäitajaid.

| (28) | BankCo hakkab alates NRi jagamisest maksma kohandatud tasu era- ja äriklientide hoiuste jätkuva tagamise eest (vt jaotis 2.3).

  Tabel 2


  BankCo peamised finantsnäitajad pärast NRi jagamist (alusstsenaarium)











  (miljardites Inglise naeltes) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Bilansi kogumaht | [21-24] | [23-25] | [27-30] | [28-31] | [31-34] |
| Intressitulu (neto) | puudub | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] |
| Uued kogulaenud | puudub | [6-9] | [6-8] | [6-8] | [6-8] |
| Hüpoteegid | [7-11] | [13-20] | [19-25] | [22-26] | [23-28] |
| Eraklientide hoiused | 19,3 | [18-21] | [19-22] | [22-25] | [24-27] |
| Äriklientide hoiused | [1-3] | [1-7] | [3-10] | [3-8] | [2-8] |

(28)

BankCo hakkab alates NRi jagamisest maksma kohandatud tasu era- ja äriklientide hoiuste jätkuva tagamise eest (vt jaotis 2.3).

Tabel 2

BankCo peamised finantsnäitajad pärast NRi jagamist (alusstsenaarium)

(miljardites Inglise naeltes)

2009

2010

2011

2012

2013

Bilansi kogumaht

[21-24]

[23-25]

[27-30]

[28-31]

[31-34]

Intressitulu (neto)

puudub

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

Uued kogulaenud

puudub

[6-9]

[6-8]

[6-8]

[6-8]

Hüpoteegid

[7-11]

[13-20]

[19-25]

[22-26]

[23-28]

Eraklientide hoiused

19,3

[18-21]

[19-22]

[22-25]

[24-27]

Äriklientide hoiused

[1-3]

[1-7]

[3-10]

[3-8]

[2-8]

| (29) | Lisaks sellele võttis Ühendkuningriik järgmised kohustused:






  i) | saavutada BankCo ja AssetCo tegevuse täielik eraldatus nii pea kui võimalik ja hiljemalt 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- | --- |

(29)

Lisaks sellele võttis Ühendkuningriik järgmised kohustused:

i)

saavutada BankCo ja AssetCo tegevuse täielik eraldatus nii pea kui võimalik ja hiljemalt 2010. aasta lõpuks;

| ii) | BankCo uute laenude väärtus peab piirduma 2009. aastal 4 miljardi Inglise naelaga, 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga ja 2011. aastal 8 miljardi Inglise naelaga; juhul kui BankCo on pärast 2011. aastat jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab 2011. aasta 8 miljardi Inglise naela suurune laenude piirang kehtima kuni 31. detsembrini 2013 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

ii)

BankCo uute laenude väärtus peab piirduma 2009. aastal 4 miljardi Inglise naelaga, 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga ja 2011. aastal 8 miljardi Inglise naelaga; juhul kui BankCo on pärast 2011. aastat jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab 2011. aasta 8 miljardi Inglise naela suurune laenude piirang kehtima kuni 31. detsembrini 2013 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| iii) | BankCo piirab eraklientide hoiuseid Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Guernseyl 20 miljardi Inglise naelaga kuni 31. detsembrini 2011; juhul kui BankCo on 2012. ja 2013. aastal jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab eraklientide hoiuste piirang olema 23 miljardit Inglise naela 2012. aastal ja 26 miljardit Inglise naela 2013. aastal; |
| --- | --- |

iii)

BankCo piirab eraklientide hoiuseid Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Guernseyl 20 miljardi Inglise naelaga kuni 31. detsembrini 2011; juhul kui BankCo on 2012. ja 2013. aastal jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab eraklientide hoiuste piirang olema 23 miljardit Inglise naela 2012. aastal ja 26 miljardit Inglise naela 2013. aastal;

| iv) | BankCo jäetakse välja ettevõtja Moneyfacts kolme parima hüpoteeklaenu kategooriast 2-, 3- ja 5-aastaste kindlaksmääratud või muutuva intressiga hüpoteeklaenude puhul (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele) kuni 31. detsembrini 2011 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

iv)

BankCo jäetakse välja ettevõtja Moneyfacts kolme parima hüpoteeklaenu kategooriast 2-, 3- ja 5-aastaste kindlaksmääratud või muutuva intressiga hüpoteeklaenude puhul (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele) kuni 31. detsembrini 2011 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| v) | Ühendkuningriik loobub BankCo enamusosalusest [...]. Selles kontekstis loetakse ajutine riigi omandus lõpetatuks, kui Ühendkuningriik on müünud vähemalt 50 % + 1 BankCo aktsiatest mitte riigi omanduses või selle poolt kontrollitavale üksusele (või üksustele) ning Ühendkuningriik on kaotanud kontrolli BankCo üle nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (17) tähenduses; |
| --- | --- |

v)

Ühendkuningriik loobub BankCo enamusosalusest [...]. Selles kontekstis loetakse ajutine riigi omandus lõpetatuks, kui Ühendkuningriik on müünud vähemalt 50 % + 1 BankCo aktsiatest mitte riigi omanduses või selle poolt kontrollitavale üksusele (või üksustele) ning Ühendkuningriik on kaotanud kontrolli BankCo üle nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (17) tähenduses;

| vi) | BankCo [...] peab esitama avaliku teate, et Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste tagatis tühistatakse [...] ja et Ühendkuningriik tühistab BankCo-le antud äriklientide hoiuste tagatise 31. detsembriks 2010; |
| --- | --- |

vi)

BankCo [...] peab esitama avaliku teate, et Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste tagatis tühistatakse [...] ja et Ühendkuningriik tühistab BankCo-le antud äriklientide hoiuste tagatise 31. detsembriks 2010;

| vii) | olemasolevad allutatud laenud jäävad AssetCo-le ja et kuni AssetCo [...], ei maksa ta allutatud võlakirjadelt põhiosa ega intresside tagasimakseid ka siis, kui lepingutingimused seda võimaldaksid; |
| --- | --- |

vii)

olemasolevad allutatud laenud jäävad AssetCo-le ja et kuni AssetCo [...], ei maksa ta allutatud võlakirjadelt põhiosa ega intresside tagasimakseid ka siis, kui lepingutingimused seda võimaldaksid;

| viii) | BankCo, kui ettevõtja on ajutiselt riigi omandis, ega AssetCo, [...], ei omanda aktsiaid muudes äriühingutes ega reklaami valitsuse antud tagatist ega riigi omandisse kuulumist; |
| --- | --- |

viii)

BankCo, kui ettevõtja on ajutiselt riigi omandis, ega AssetCo, [...], ei omanda aktsiaid muudes äriühingutes ega reklaami valitsuse antud tagatist ega riigi omandisse kuulumist;

| ix) | AssetCo ei alusta uut majandustegevust, välja arvatud selline tegevus, mis on vajalik BankCo tegevuse toetamiseks kuni [...] on saavutatud ettevõtjate tegevuse eraldatus. |
| --- | --- |

ix)

AssetCo ei alusta uut majandustegevust, välja arvatud selline tegevus, mis on vajalik BankCo tegevuse toetamiseks kuni [...] on saavutatud ettevõtjate tegevuse eraldatus.

2.3.   KÄESOLEVAS OTSUSES HINNATUD RIIGIABI MEETMED

| (30) | NRi suhtes on võetud järgmisi abimeetmeid (18):






  i) | BoE likviidsusvahend, mis hiljem anti üle HMT-le (edaspidi „BoE/HMT likviidsusvahend”); |
| --- | --- | --- |

(30)

NRi suhtes on võetud järgmisi abimeetmeid (18):

i)

BoE likviidsusvahend, mis hiljem anti üle HMT-le (edaspidi „BoE/HMT likviidsusvahend”);

| ii) | valitsuse tagatis nendele NRi eraklientide hoiustele, mis ei ole kaetud Ühendkuningriigi finantsstabiilsuse hüvituskavaga; |
| --- | --- |

ii)

valitsuse tagatis nendele NRi eraklientide hoiustele, mis ei ole kaetud Ühendkuningriigi finantsstabiilsuse hüvituskavaga;

| iii) | valitsuse tagatis NRi äriklientide hoiustele. |
| --- | --- |

iii)

valitsuse tagatis NRi äriklientide hoiustele.

| | Ettevõtja NR puhul:






  iv) | BoE/HMT likviidsusvahendi kasutamise eest madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine alates 1. aprillist 2008 ja sellele järgnenud NRile 156,4 miljoni Inglise naela suuruse hüvitise maksmine pärast komisjoni lõplikku otsust (19); |
| --- | --- | --- |

Ettevõtja NR puhul:

iv)

BoE/HMT likviidsusvahendi kasutamise eest madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine alates 1. aprillist 2008 ja sellele järgnenud NRile 156,4 miljoni Inglise naela suuruse hüvitise maksmine pärast komisjoni lõplikku otsust (19);

| v) | HMT võetud kohustus finantsinspektsiooni ees, et NR (st tema õigusjärglased) järgib oma tegevuses seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid (20). |
| --- | --- |

v)

HMT võetud kohustus finantsinspektsiooni ees, et NR (st tema õigusjärglased) järgib oma tegevuses seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid (20).

| | Ettevõtja BankCo puhul:






  vi) | pärast jagamist jätkatakse kuni 2010. aastani läbivaadatud tingimustel BankCo era- ja äriklientide hoiustele antud tagatise (st punkti 30 alapunktides ii ja iii nimetatud meetmed) kohaldamist (21); |
| --- | --- | --- |

Ettevõtja BankCo puhul:

vi)

pärast jagamist jätkatakse kuni 2010. aastani läbivaadatud tingimustel BankCo era- ja äriklientide hoiustele antud tagatise (st punkti 30 alapunktides ii ja iii nimetatud meetmed) kohaldamist (21);

| vii) | pärast jagamist BankCo rekapitaliseerimine 1,4 miljardi Inglise naela ulatuses lihtaktsiate vormis (22); |
| --- | --- |

vii)

pärast jagamist BankCo rekapitaliseerimine 1,4 miljardi Inglise naela ulatuses lihtaktsiate vormis (22);

| viii) | tingimuslik likviidsusvahend 1,5 miljardi Inglise naela väärtuses. |
| --- | --- |

viii)

tingimuslik likviidsusvahend 1,5 miljardi Inglise naela väärtuses.

| | Ettevõtja AssetCo puhul:






  ix) | pärast jagamist äriklientide hoiustele antud tagatise kohaldamise jätkamine (st alapunktis iii nimetatud meede [...]) (23); |
| --- | --- | --- |

Ettevõtja AssetCo puhul:

ix)

pärast jagamist äriklientide hoiustele antud tagatise kohaldamise jätkamine (st alapunktis iii nimetatud meede [...]) (23);

| x) | BoE/HMT likviidsusvahendi (st alapunktis i nimetatud meede) kohaldamise jätkamine ja selle suurendamine kuni 10 miljardi Inglise naela võrra 23 miljardi Inglise naelani (24); |
| --- | --- |

x)

BoE/HMT likviidsusvahendi (st alapunktis i nimetatud meede) kohaldamise jätkamine ja selle suurendamine kuni 10 miljardi Inglise naela võrra 23 miljardi Inglise naelani (24);

| xi) | ettevõtja AssetCo rekapitaliseerimine kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses laenu konverteerimise vormis omakapitaliks (25); |
| --- | --- |

xi)

ettevõtja AssetCo rekapitaliseerimine kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses laenu konverteerimise vormis omakapitaliks (25);

| xii) | 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (26). |
| --- | --- |

xii)

2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (26).

| (31) | Meetmete i–ii puhul on komisjon arvamusel, et ta on neid juba hinnanud samas juhtumis vastuvõetud eelmistes otsustest, ja need on liigitatud päästmisabiks (27). Lisaks päästmisabimeetmetele teatas Ühendkuningriik komisjonile täiendavatest meetmetest (meetmed iv–xii), mille eesmärk on tagada NR ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

(31)

Meetmete i–ii puhul on komisjon arvamusel, et ta on neid juba hinnanud samas juhtumis vastuvõetud eelmistes otsustest, ja need on liigitatud päästmisabiks (27). Lisaks päästmisabimeetmetele teatas Ühendkuningriik komisjonile täiendavatest meetmetest (meetmed iv–xii), mille eesmärk on tagada NR ümberkorraldamine.

| (32) | Päästmisabimeetmete (meetmed i–iii) võtmist jätkatakse ka pärast ettevõtja NR jagamist. Kuid üksused, kellele meetmed on suunatud, on NRi õigusjärglased ja muudetakse tingimusi, mis on kõnealuste meetmetega seotud. |
| --- | --- |

(32)

Päästmisabimeetmete (meetmed i–iii) võtmist jätkatakse ka pärast ettevõtja NR jagamist. Kuid üksused, kellele meetmed on suunatud, on NRi õigusjärglased ja muudetakse tingimusi, mis on kõnealuste meetmetega seotud.

| (33) | Meetmete raames, mida Ühendkuningriik on võtnud seoses NRi ümberkorraldamisega (meetmed iv ja v), vähendatakse tagasiulatuvalt tasu, mida NR maksab BoE/HMT likviidsusvahendi eest. Selle tulemusel saab NR tagasiulatuva hüvitise 156,4 miljardit Inglise naela ulatuses tasu eest, mida nõuti BoE/HMT likviidsusvahendi eest. Kõnealune hüvitis tuleneb tasude läbivaatamisest, mida Ühendkuningriik tegi 2008. aasta aprillis. Lisaks sellele on HMT andnud finantsinspektsioonile kinnituse, et NR järgib oma tegevuses omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, võimaldades seega panga toimimist omakapitaliga, mis on väiksem kui omakapitali käsitlevates õigusaktides sätestatud. |
| --- | --- |

(33)

Meetmete raames, mida Ühendkuningriik on võtnud seoses NRi ümberkorraldamisega (meetmed iv ja v), vähendatakse tagasiulatuvalt tasu, mida NR maksab BoE/HMT likviidsusvahendi eest. Selle tulemusel saab NR tagasiulatuva hüvitise 156,4 miljardit Inglise naela ulatuses tasu eest, mida nõuti BoE/HMT likviidsusvahendi eest. Kõnealune hüvitis tuleneb tasude läbivaatamisest, mida Ühendkuningriik tegi 2008. aasta aprillis. Lisaks sellele on HMT andnud finantsinspektsioonile kinnituse, et NR järgib oma tegevuses omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, võimaldades seega panga toimimist omakapitaliga, mis on väiksem kui omakapitali käsitlevates õigusaktides sätestatud.

| (34) | Ettevõtjale BankCo suunatud ümberkorraldamismeetmed (meetmed vi–vii) sisaldavad era- ja äriklientide hoiustele antud [...] tagatise jätkamist. Kõnealuste tagatiste tasud ja eesmärk aga muutub võrreldes heakskiidetud päästmisabiga. Nende eraklientide hoiuste tagatise eest, mida ei hõlma Ühendkuningriigi finantsstabiilsuse hüvituskava, maksab BankCo kindlaksmääratud tasu [15–70] baaspunkti. Äriklientide hoiuste tagatise eest maksab BankCo tasu, mis on kooskõlas Ühendkuningriigi laenutagatisskeemiga (28). Lisaks sellele korraldatakse pärast jagamist BankCo rekapitaliseerimine 1,2 miljardi Inglise naela väärtuses lihtaktsiate vormis ja võetakse kasutusele 2,5 miljardi Inglise naela suurune tingimuslik likviidsusvahend. Tingimusliku likviidsusvahendi eest maksab BankCo kasutamata saldo pealt igakuist tasu [80–150] baaspunkti. Juhul kui BankCo kasutab likviidsusvahendit, maksab ta ühekordset kasutustasu [120–240] baaspunkti mis tahes kasutatud summalt ja kasutatud saldolt intressi, milleks on 1 kuu laenuintressimäär pluss [200–600] baaspunkti. |
| --- | --- |

(34)

Ettevõtjale BankCo suunatud ümberkorraldamismeetmed (meetmed vi–vii) sisaldavad era- ja äriklientide hoiustele antud [...] tagatise jätkamist. Kõnealuste tagatiste tasud ja eesmärk aga muutub võrreldes heakskiidetud päästmisabiga. Nende eraklientide hoiuste tagatise eest, mida ei hõlma Ühendkuningriigi finantsstabiilsuse hüvituskava, maksab BankCo kindlaksmääratud tasu [15–70] baaspunkti. Äriklientide hoiuste tagatise eest maksab BankCo tasu, mis on kooskõlas Ühendkuningriigi laenutagatisskeemiga (28). Lisaks sellele korraldatakse pärast jagamist BankCo rekapitaliseerimine 1,2 miljardi Inglise naela väärtuses lihtaktsiate vormis ja võetakse kasutusele 2,5 miljardi Inglise naela suurune tingimuslik likviidsusvahend. Tingimusliku likviidsusvahendi eest maksab BankCo kasutamata saldo pealt igakuist tasu [80–150] baaspunkti. Juhul kui BankCo kasutab likviidsusvahendit, maksab ta ühekordset kasutustasu [120–240] baaspunkti mis tahes kasutatud summalt ja kasutatud saldolt intressi, milleks on 1 kuu laenuintressimäär pluss [200–600] baaspunkti.

| (35) | AssetCo suhtes kohaldatakse jätkuvalt äriklientide hoiuste tagatist kuni [...] (meede ix). Kavas ei ole muuta tasu, mida AssetCo tagatise eest maksab. AssetCo puhul suurendatakse ka BoE/HMT likviidsusvahendit (meede x) kuni 10 miljardi Inglise naelani (vahendi koguväärtus saab olema 23 miljardit Inglise naela) ja muudetakse likviidsusvahendi tingimusi (laenuintressimäär + [10–60] baaspunkti BoE baasmäära + 150 baaspunkti + 10 baaspunkti likviidsusvahendi tasu asemel). AssetCo-le antakse ka 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (meede xii), mille eest ettevõtja maksab 1 kuu laenuintressimäära + [10–60] baaspunkti. Võimaluse korral ettevõtja ka rekapitaliseeritakse kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses laenu konverteerimise vormis omakapitaliks (meede xii). |
| --- | --- |

(35)

AssetCo suhtes kohaldatakse jätkuvalt äriklientide hoiuste tagatist kuni [...] (meede ix). Kavas ei ole muuta tasu, mida AssetCo tagatise eest maksab. AssetCo puhul suurendatakse ka BoE/HMT likviidsusvahendit (meede x) kuni 10 miljardi Inglise naelani (vahendi koguväärtus saab olema 23 miljardit Inglise naela) ja muudetakse likviidsusvahendi tingimusi (laenuintressimäär + [10–60] baaspunkti BoE baasmäära + 150 baaspunkti + 10 baaspunkti likviidsusvahendi tasu asemel). AssetCo-le antakse ka 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (meede xii), mille eest ettevõtja maksab 1 kuu laenuintressimäära + [10–60] baaspunkti. Võimaluse korral ettevõtja ka rekapitaliseeritakse kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses laenu konverteerimise vormis omakapitaliks (meede xii).

| (36) | Et ettevõtjale NR antud päästmisabi koosneb võetud meetmete jätkamisest ja täiendavatest meetmetest, hinnatakse neid käesolevas otsuses koos. Tabelis 3 on esitanud nii võetud meetmete jätkamine kui ka täiendavalt võetud meetmed.

  Tabel 3


  Ülevaade meetmetest, mida on võetud ettevõtjate NR, BankCo ja AssetCo suhtes









  Nr | Abimeetme liik | Summa | Hüvitis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Päästmisabi |
| i | BoE/HMT likviidsusvahend | 25 miljardit GBP | BoE määr + 150 baaspunkti + likviidsusvahendi tasu 10 baaspunkti |
| ii | NRi eraklientide selliste hoiuste tagatis, mida ei kaeta finantsstabiilsuse hüvituskavaga | maks. 20 (29) miljardit GBP | [15–70] baaspunkti hoiuste koguväärtuselt |
| iii | NRi äriklientide hoiuste tagatis | u 10 miljardit GBP | igakuine tasu [0,5–3] miljonit Inglise naela |
| Ümberkorraldamine |
| Northern Rock |
| iv | BoE/HMT likviidsusvahendi kasutamise eest madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine ja liigselt makstud tasu hüvitamine | GBP 156,4 mn | n/a |
| v | HMT lubadus finantsinspektsioonile, et NR järgib seadusega ettenähtud omakapitali nõuetest rangemaid nõudeid | n/d | n/d |
| BankCo |
| vi | Eraklientide hoiuste tagatise jätkumine | maks. 20 (29) miljardit GBP | [15-70] bps flat fee |
| | Äriklientide hoiuste tagatise jätkumine | 1,6 miljardit GBP | kooskõlas laenutagatisskeemiga |
| vii | BankCo rekapitaliseerimine pärast NRi jagamist | 1,4 miljardit GBP | lihtaktsiad |
| viii | Tingimuslik likviidsusvahend BankCo kasuks | 1,5 miljardit GBP | igakuine tasu [80–150] baaspunkti + ühekordne kasutamistasu [120–240] baaspunkti kasutatud summalt 1 kuu intressimäär LIBOR 1 + [200–600] baaspunkti kasutatud saldolt |
| AssetCo |
| ix | Äriklientide hoiuste tagatise jätkumine | u 8,3 miljardit GBP | igakuine [0,5–3] miljonit GBP |
| x | BoE/HMT likviidsusvahendi jätkumine ja suurendamine | kokku 23 miljardit GBP | 1 kuu LIBOR + [10–60] baaspunkti |
| xi | AssetCo rekapitaliseerimine stressiolukorras (laenu omakapitaliks konverteerimine) | 1,6 miljardit GBP | lihtaktsiad |
| xii | Käibekapitalilaen AssetCo-le | 2,5 miljardit GBP | 1 kuu LIBOR + [10–60] baaspunkti |

(36)

Et ettevõtjale NR antud päästmisabi koosneb võetud meetmete jätkamisest ja täiendavatest meetmetest, hinnatakse neid käesolevas otsuses koos. Tabelis 3 on esitanud nii võetud meetmete jätkamine kui ka täiendavalt võetud meetmed.

Tabel 3

Ülevaade meetmetest, mida on võetud ettevõtjate NR, BankCo ja AssetCo suhtes

Nr

Abimeetme liik

Summa

Hüvitis

Päästmisabi

i

BoE/HMT likviidsusvahend

25 miljardit GBP

BoE määr + 150 baaspunkti + likviidsusvahendi tasu 10 baaspunkti

ii

NRi eraklientide selliste hoiuste tagatis, mida ei kaeta finantsstabiilsuse hüvituskavaga

maks. 20 (29) miljardit GBP

[15–70] baaspunkti hoiuste koguväärtuselt

iii

NRi äriklientide hoiuste tagatis

u 10 miljardit GBP

igakuine tasu [0,5–3] miljonit Inglise naela

Ümberkorraldamine

Northern Rock

iv

BoE/HMT likviidsusvahendi kasutamise eest madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine ja liigselt makstud tasu hüvitamine

GBP 156,4 mn

n/a

v

HMT lubadus finantsinspektsioonile, et NR järgib seadusega ettenähtud omakapitali nõuetest rangemaid nõudeid

n/d

n/d

BankCo

vi

Eraklientide hoiuste tagatise jätkumine

maks. 20 (29) miljardit GBP

[15-70] bps flat fee

Äriklientide hoiuste tagatise jätkumine

1,6 miljardit GBP

kooskõlas laenutagatisskeemiga

vii

BankCo rekapitaliseerimine pärast NRi jagamist

1,4 miljardit GBP

lihtaktsiad

viii

Tingimuslik likviidsusvahend BankCo kasuks

1,5 miljardit GBP

igakuine tasu [80–150] baaspunkti + ühekordne kasutamistasu [120–240] baaspunkti kasutatud summalt 1 kuu intressimäär LIBOR 1 + [200–600] baaspunkti kasutatud saldolt

AssetCo

ix

Äriklientide hoiuste tagatise jätkumine

u 8,3 miljardit GBP

igakuine [0,5–3] miljonit GBP

x

BoE/HMT likviidsusvahendi jätkumine ja suurendamine

kokku 23 miljardit GBP

1 kuu LIBOR + [10–60] baaspunkti

xi

AssetCo rekapitaliseerimine stressiolukorras (laenu omakapitaliks konverteerimine)

1,6 miljardit GBP

lihtaktsiad

xii

Käibekapitalilaen AssetCo-le

2,5 miljardit GBP

1 kuu LIBOR + [10–60] baaspunkti

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (37) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse kõnealuses juhtumis esimest korda 2. aprillil 2008, võttes aluseks algse ümberkorraldamiskava. Seejärel muutsid Ühendkuningriigi ametiasutused algset ümberkorraldamiskava märkimisväärselt. Selle tulemusel tuli komisjonil menetlust laiendada, et see hõlmaks muudetud ümberkorraldamiskava. Suurem osa algatamisotsuses esitatud kahtlusi käsitlesid eelkõige algset ümberkorraldamiskava. Arvestades algatamisotsust, käsitletakse käesoleva otsuse jaotises 3.1 ainult neid kahtlusi, mis on asjaomased muudetud ümberkorraldamiskava hindamise seisukohast. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse kõnealuses juhtumis esimest korda 2. aprillil 2008, võttes aluseks algse ümberkorraldamiskava. Seejärel muutsid Ühendkuningriigi ametiasutused algset ümberkorraldamiskava märkimisväärselt. Selle tulemusel tuli komisjonil menetlust laiendada, et see hõlmaks muudetud ümberkorraldamiskava. Suurem osa algatamisotsuses esitatud kahtlusi käsitlesid eelkõige algset ümberkorraldamiskava. Arvestades algatamisotsust, käsitletakse käesoleva otsuse jaotises 3.1 ainult neid kahtlusi, mis on asjaomased muudetud ümberkorraldamiskava hindamise seisukohast.

3.1.   ALGATAMISOTSUS

| (38) | Algatamisotsuse punktis 91 teatas komisjon, et HMT kiri finantsinspektsioonile, milles HMT kinnitas oma kavatsust tagada, et NR järgib seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, võib kujutada endast riigiabi. |
| --- | --- |

(38)

Algatamisotsuse punktis 91 teatas komisjon, et HMT kiri finantsinspektsioonile, milles HMT kinnitas oma kavatsust tagada, et NR järgib seadusega sätestatud omakapitali miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, võib kujutada endast riigiabi.

| (39) | Algatamisotsuse punktis 94 on kirjas, et nende üleliigsete tasude kavandatud tagasiulatuv hüvitamine, mida Ühendkuningriik nõudis ajavahemikul 17. märtsist 2008 kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni, paistab kujutavat endast täiendavat ümberkorraldamisabi. |
| --- | --- |

(39)

Algatamisotsuse punktis 94 on kirjas, et nende üleliigsete tasude kavandatud tagasiulatuv hüvitamine, mida Ühendkuningriik nõudis ajavahemikul 17. märtsist 2008 kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni, paistab kujutavat endast täiendavat ümberkorraldamisabi.

| (40) | Algatamisotsuse punktis 96 esitatakse kahtlus, kas abi saab hinnata, võttes aluseks sellised võrdlusandmed nagu NRi krediidiriski vahetustehingu hinnad või erapankade poolt NRile pärast 17. septembrit 2007 pakutud laenuvõimaluste intressimäär, sest nende puhul võetakse juba arvesse panga päästmist riigi poolt. |
| --- | --- |

(40)

Algatamisotsuse punktis 96 esitatakse kahtlus, kas abi saab hinnata, võttes aluseks sellised võrdlusandmed nagu NRi krediidiriski vahetustehingu hinnad või erapankade poolt NRile pärast 17. septembrit 2007 pakutud laenuvõimaluste intressimäär, sest nende puhul võetakse juba arvesse panga päästmist riigi poolt.

3.2.   LAIENDAMISOTSUS

| (41) | Laiendamisotsuse punktides 47 ja 48 väitis komisjon, et ettevõtja jagamist võib võrrelda varade suhtes kohaldatava toetusmeetmega komisjoni teatise (30) (langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) tähenduses. Seetõttu kutsus komisjon Ühendkuningriigi ametiasutusi esitama kõnealuse küsimuse kohta teavet. |
| --- | --- |

(41)

Laiendamisotsuse punktides 47 ja 48 väitis komisjon, et ettevõtja jagamist võib võrrelda varade suhtes kohaldatava toetusmeetmega komisjoni teatise (30) (langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) tähenduses. Seetõttu kutsus komisjon Ühendkuningriigi ametiasutusi esitama kõnealuse küsimuse kohta teavet.

| (42) | Laiendamisotsuse punktis 58 märkis komisjon heakskiitvalt, et BankCo-st näib saavat elujõuline pank ja seda Ühendkuningriigi väljapakutud meetmete tulemusel ning puudub oht, et pangal saaksid olema samad likviidsusprobleemid kui NRil. Vaatamata sellele juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriik ei ole esitanud ärikava, millest selguks, kuidas BankCo-st saaks elujõuline üksus keskmises ja pikas perspektiivis ning seetõttu ei ole võimalik tõendada BankCo elujõulisust. |
| --- | --- |

(42)

Laiendamisotsuse punktis 58 märkis komisjon heakskiitvalt, et BankCo-st näib saavat elujõuline pank ja seda Ühendkuningriigi väljapakutud meetmete tulemusel ning puudub oht, et pangal saaksid olema samad likviidsusprobleemid kui NRil. Vaatamata sellele juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriik ei ole esitanud ärikava, millest selguks, kuidas BankCo-st saaks elujõuline üksus keskmises ja pikas perspektiivis ning seetõttu ei ole võimalik tõendada BankCo elujõulisust.

| (43) | Komisjon märkis laiendamisotsuse punktides 59 ja 58, et ettevõtjale BankCo antav abi oli sellist laadi ja sellise ulatusega, et see vabastaks ettevõtja BankCo kõikidest riskantsetest laenudest, mida NR on eelnevalt teinud, ja kohustustest maksta tagasi laen valitsusele, samal ajal kui ettevõtjale BankCo antakse üle kvaliteetsed varad ja märkimisväärse summas sularaha. Lisaks sellele märkis komisjon, et Ühendkuningriigi ametiasutused on nõustunud täiel määral rahastama kahju, mida teenib ettevõtja AssetCo, kelle hüpoteeke hinnatakse tegeliku majandusliku väärtuse asemel arvestuslikus väärtuses. Seetõttu on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas abi piirdus minimaalse vajalikuga. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märkis laiendamisotsuse punktides 59 ja 58, et ettevõtjale BankCo antav abi oli sellist laadi ja sellise ulatusega, et see vabastaks ettevõtja BankCo kõikidest riskantsetest laenudest, mida NR on eelnevalt teinud, ja kohustustest maksta tagasi laen valitsusele, samal ajal kui ettevõtjale BankCo antakse üle kvaliteetsed varad ja märkimisväärse summas sularaha. Lisaks sellele märkis komisjon, et Ühendkuningriigi ametiasutused on nõustunud täiel määral rahastama kahju, mida teenib ettevõtja AssetCo, kelle hüpoteeke hinnatakse tegeliku majandusliku väärtuse asemel arvestuslikus väärtuses. Seetõttu on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas abi piirdus minimaalse vajalikuga.

| (44) | NRi omapanuse puhul kahtles komisjon laiendamisotsuse punktis 60 selles, kas ettevõtja oma panus on piisav, sest mõned esimese ümberkorraldamiskava meetmed, mida võib käsitleda oma panusena, jäeti muudetud ümberkorraldamiskavast välja, eelkõige aktiivne hüpoteekide lunastamise kava ja uute laenude andmise piiramine. |
| --- | --- |

(44)

NRi omapanuse puhul kahtles komisjon laiendamisotsuse punktis 60 selles, kas ettevõtja oma panus on piisav, sest mõned esimese ümberkorraldamiskava meetmed, mida võib käsitleda oma panusena, jäeti muudetud ümberkorraldamiskavast välja, eelkõige aktiivne hüpoteekide lunastamise kava ja uute laenude andmise piiramine.

| (45) | Laiendamisotsuse punktis 62 seadis komisjon küsimärgi alla selle, kas ettevõtjale BankCo kättesaadav rahastamine pärast NRi jagamist võimaldab ettevõtjal tõrjuda hüpoteeklaenude turult välja konkurendid, tuues seega endaga kaasa negatiivse kõrvalmõju. |
| --- | --- |

(45)

Laiendamisotsuse punktis 62 seadis komisjon küsimärgi alla selle, kas ettevõtjale BankCo kättesaadav rahastamine pärast NRi jagamist võimaldab ettevõtjal tõrjuda hüpoteeklaenude turult välja konkurendid, tuues seega endaga kaasa negatiivse kõrvalmõju.

| (46) | Seoses konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega väljendas komisjon laiendamisotsuse punktides 63–66 tõsiseid kahtlusi, kas kavandatud meetmed on piisavad. Esiteks märkis komisjon, et pärast NRi jagamist saab ettevõtjast BankCo väga tugev ja konkurentsivõimeline pank, keda ei koorma minevikus tehtud NRi riskantsed laenud. Seetõttu kahtles komisjon, kas tõsiasi, et ettevõtjast BankCo saab väikese bilansiga pank, kaalub üles konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

(46)

Seoses konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega väljendas komisjon laiendamisotsuse punktides 63–66 tõsiseid kahtlusi, kas kavandatud meetmed on piisavad. Esiteks märkis komisjon, et pärast NRi jagamist saab ettevõtjast BankCo väga tugev ja konkurentsivõimeline pank, keda ei koorma minevikus tehtud NRi riskantsed laenud. Seetõttu kahtles komisjon, kas tõsiasi, et ettevõtjast BankCo saab väikese bilansiga pank, kaalub üles konkurentsimoonutuse.

| (47) | Lisaks sellele märkis komisjon, et arvestades NRile antud abisumma suurust, oli ebaselge, kas on võimalik rakendada nõuetekohaseid meetmeid, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi ilma NRi elujõulisust ohustamata. Komisjon märkis ka, et mõnesid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid oli muudetud või olid need välja jäetud. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks sellele märkis komisjon, et arvestades NRile antud abisumma suurust, oli ebaselge, kas on võimalik rakendada nõuetekohaseid meetmeid, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi ilma NRi elujõulisust ohustamata. Komisjon märkis ka, et mõnesid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid oli muudetud või olid need välja jäetud.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (48) | Pärast algatamisotsuse ja laiendamisotsuse avaldamist laekus komisjonile kolmandate isikute märkusi. |
| --- | --- |

(48)

Pärast algatamisotsuse ja laiendamisotsuse avaldamist laekus komisjonile kolmandate isikute märkusi.

| (49) | Seoses algatamisotsusega laekus komisjonile märkusi järgmistelt kolmandatelt isikutelt: Unite the Union, the Building Societies Association (edaspidi „BSA”), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society, the British Banking Association, Jim Cousins (Ühendkuningriigi parlamendisaadik), Doug Henderson (Ühendkuningriigi parlamendisaadik) ja Newcastle’li ametiasutused. Kuigi kõnealused märkused ei ole seotud muudetud ümberkorraldamiskavaga, mida käsitletakse laiendamisotsuses, võivad need laiemas kontekstis olla käesoleva juhtumi puhul asjakohased ja neid käsitletakse lühidalt käesoleva otsuse jaotises 4.1 sellises ulatuses, kuivõrd need on üldist laadi. |
| --- | --- |

(49)

Seoses algatamisotsusega laekus komisjonile märkusi järgmistelt kolmandatelt isikutelt: Unite the Union, the Building Societies Association (edaspidi „BSA”), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society, the British Banking Association, Jim Cousins (Ühendkuningriigi parlamendisaadik), Doug Henderson (Ühendkuningriigi parlamendisaadik) ja Newcastle’li ametiasutused. Kuigi kõnealused märkused ei ole seotud muudetud ümberkorraldamiskavaga, mida käsitletakse laiendamisotsuses, võivad need laiemas kontekstis olla käesoleva juhtumi puhul asjakohased ja neid käsitletakse lühidalt käesoleva otsuse jaotises 4.1 sellises ulatuses, kuivõrd need on üldist laadi.

| (50) | Seoses laiendamisotsusega laekus kolmandate isikute märkusi Leedsi ehituslaenuettevõtjalt, BSA-lt ja ühelt Ühendkuningriigi kodanikult. |
| --- | --- |

(50)

Seoses laiendamisotsusega laekus kolmandate isikute märkusi Leedsi ehituslaenuettevõtjalt, BSA-lt ja ühelt Ühendkuningriigi kodanikult.

4.1.   ALGATAMISOTSUS

| (51) | Kolmandatelt isikutelt saadud algatamisotsust käsitlevates märkustes keskenduti peamiselt konkurentsimoonutustele, mida põhjustasid NRi era- ja äriklientide hoiustele antud tagatised. NRi eraisikute hoiusebaasi suurenemine 2008. aasta esimeste kuude jooksul põhjustas eriti muret, sest kolmandad isikud juhtisid tähelepanu sellele, et riigi tagatise omanikuna pakkus NR kõrgeid säästuintresse, mistõttu tõi see endaga NRi konkurentidele kaasa ebasoodsa konkurentsiolukorra. Kolmandad isikud märkisid, et konkurentsiraamistik leevendas mõningaid nende probleeme. Ülejäänud märkused käsitlesid NRi kui suure tööandja olulisust Loode-Inglismaal ja hüvitist, mida NRi aktsionärid peaksid saama Ühendkuningriigi poolt korraldatava riigistamise tõttu. |
| --- | --- |

(51)

Kolmandatelt isikutelt saadud algatamisotsust käsitlevates märkustes keskenduti peamiselt konkurentsimoonutustele, mida põhjustasid NRi era- ja äriklientide hoiustele antud tagatised. NRi eraisikute hoiusebaasi suurenemine 2008. aasta esimeste kuude jooksul põhjustas eriti muret, sest kolmandad isikud juhtisid tähelepanu sellele, et riigi tagatise omanikuna pakkus NR kõrgeid säästuintresse, mistõttu tõi see endaga NRi konkurentidele kaasa ebasoodsa konkurentsiolukorra. Kolmandad isikud märkisid, et konkurentsiraamistik leevendas mõningaid nende probleeme. Ülejäänud märkused käsitlesid NRi kui suure tööandja olulisust Loode-Inglismaal ja hüvitist, mida NRi aktsionärid peaksid saama Ühendkuningriigi poolt korraldatava riigistamise tõttu.

4.2.   LAIENDAMISOTSUS

| (52) | Leedsi ehituslaenuettevõtja väljendas muret seoses konkurentsimoonutusega, mida NR võib põhjustada, rõhutades, et ehituslaenuettevõtja arvates ei ole NRi enda panus piisav ning et kehtestatud konkurentsiraamistik piirab NRi põhjustatavaid konkurentsimoonutusi ainult väheses ulatuses. Ehituslaenuettevõtja oli ka arvamusel, et BankCo väike bilanss pärast jagamist ei kaalu üles konkurentsimoonutust, sest BankCo ei pea kandma kahju, mida NRi eelnev riskantne laenamine tekitas, kuid samal ajal on BankCo-l juurdepääs AssetCo bilansist tulenevatele eelistele. |
| --- | --- |

(52)

Leedsi ehituslaenuettevõtja väljendas muret seoses konkurentsimoonutusega, mida NR võib põhjustada, rõhutades, et ehituslaenuettevõtja arvates ei ole NRi enda panus piisav ning et kehtestatud konkurentsiraamistik piirab NRi põhjustatavaid konkurentsimoonutusi ainult väheses ulatuses. Ehituslaenuettevõtja oli ka arvamusel, et BankCo väike bilanss pärast jagamist ei kaalu üles konkurentsimoonutust, sest BankCo ei pea kandma kahju, mida NRi eelnev riskantne laenamine tekitas, kuid samal ajal on BankCo-l juurdepääs AssetCo bilansist tulenevatele eelistele.

| (53) | BSA esitas üksikasjalikud märkused. BSA oli arvamusel, et keskmises või pikas perspektiivis saab BankCo-st suure tõenäosusega elujõuline pank, sest pangal saab pärast jagamist olema kindel positsioon Ühendkuningriigi hüpoteekide turul ja seda seetõttu, et pangal on piiratud hulgal halbasid laene ja suurel määral vahendeid uute laenude andmiseks. BSA rõhutas erinevusi ehituslaenuettevõtjate ja pankade vahel (ehituslaenuettevõtjate suhtes kohaldatakse rahastamise ja laenutegevuse suhtes piiranguid, mida pankade suhtes ei kohaldata). BSA väitis ka, et konkurentsiraamistik ei ole tõenäoliselt piisavalt tõhus, et takistada konkurentsi moonutamist. Lisaks sellele tegi BSA ettepanekuid võimalike meetmete kohta, mis võiksid konkurentsi moonutamist piirata:






  i) | BankCo peaks maksma tasu kaitse eest, mida ta saab AssetCo loomisest; alternatiivse võimalusena peaksid BankCo algsed laenud sarnanema oma laadilt tavapärase konkurendi laenudega; |
| --- | --- | --- |

(53)

BSA esitas üksikasjalikud märkused. BSA oli arvamusel, et keskmises või pikas perspektiivis saab BankCo-st suure tõenäosusega elujõuline pank, sest pangal saab pärast jagamist olema kindel positsioon Ühendkuningriigi hüpoteekide turul ja seda seetõttu, et pangal on piiratud hulgal halbasid laene ja suurel määral vahendeid uute laenude andmiseks. BSA rõhutas erinevusi ehituslaenuettevõtjate ja pankade vahel (ehituslaenuettevõtjate suhtes kohaldatakse rahastamise ja laenutegevuse suhtes piiranguid, mida pankade suhtes ei kohaldata). BSA väitis ka, et konkurentsiraamistik ei ole tõenäoliselt piisavalt tõhus, et takistada konkurentsi moonutamist. Lisaks sellele tegi BSA ettepanekuid võimalike meetmete kohta, mis võiksid konkurentsi moonutamist piirata:

i)

BankCo peaks maksma tasu kaitse eest, mida ta saab AssetCo loomisest; alternatiivse võimalusena peaksid BankCo algsed laenud sarnanema oma laadilt tavapärase konkurendi laenudega;

| ii) | riigi tagatised era- ja äriklientide hoiustele tuleks tühistada nii kiiresti kui võimalik; alternatiivse võimalusena peaks BankCo maksma tasu, mis on samaväärne tasuga, mida muud pangad maksavad, kui nad kasutavad valitsuse laenutagatisskeemi; |
| --- | --- |

ii)

riigi tagatised era- ja äriklientide hoiustele tuleks tühistada nii kiiresti kui võimalik; alternatiivse võimalusena peaks BankCo maksma tasu, mis on samaväärne tasuga, mida muud pangad maksavad, kui nad kasutavad valitsuse laenutagatisskeemi;

| iii) | juhul kui punktides i ja ii soovitatud meetmeid ei ole võimalik rakendada, võib olla vajalik otsesem kontroll BankCo tegevuse üle; |
| --- | --- |

iii)

juhul kui punktides i ja ii soovitatud meetmeid ei ole võimalik rakendada, võib olla vajalik otsesem kontroll BankCo tegevuse üle;

| iv) | BankCo peaks suure osa oma uutest laenudest tegema sellises hüpoteegituru segmendis, kus erasektori laenuandjad praegu laenutegevusega ei tegele (näiteks kõrge laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega segmendis või konkreetselt esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele suunatud laenud); |
| --- | --- |

iv)

BankCo peaks suure osa oma uutest laenudest tegema sellises hüpoteegituru segmendis, kus erasektori laenuandjad praegu laenutegevusega ei tegele (näiteks kõrge laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega segmendis või konkreetselt esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele suunatud laenud);

| v) | sellistes hüpoteegituru segmentides, kus BankCo konkureerib erasektori laenuandjatega, tuleks piirata BankCo hindade konkurentsivõimet, näiteks jättes panga välja ettevõtja Moneyfacts parimaid hüpoteeklaene käsitlevast pingereast (st jättes panga välja esimese viie parima laenuandja loetelust); |
| --- | --- |

v)

sellistes hüpoteegituru segmentides, kus BankCo konkureerib erasektori laenuandjatega, tuleks piirata BankCo hindade konkurentsivõimet, näiteks jättes panga välja ettevõtja Moneyfacts parimaid hüpoteeklaene käsitlevast pingereast (st jättes panga välja esimese viie parima laenuandja loetelust);

| vi) | kuni eraklientide hoiustele antud tagatise tühistamiseni tuleks BankCo jätta välja ettevõtja Moneyfacts viie parima säästukonto pingereast. |
| --- | --- |

vi)

kuni eraklientide hoiustele antud tagatise tühistamiseni tuleks BankCo jätta välja ettevõtja Moneyfacts viie parima säästukonto pingereast.

| (54) | Ühendkuningriigi kodaniku märkused käsitlesid intressimaksete tegemist NRi emiteeritud allutatud võlakirjadelt ja mõju, mida selliste maksetega viivitamine võib avaldada üksikisikutele, kellel sellised võlakirjad on. |
| --- | --- |

(54)

Ühendkuningriigi kodaniku märkused käsitlesid intressimaksete tegemist NRi emiteeritud allutatud võlakirjadelt ja mõju, mida selliste maksetega viivitamine võib avaldada üksikisikutele, kellel sellised võlakirjad on.

5.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (55) | Sellised kolmandate isikute märkused seoses algatamisotsusega, mida käesolevas otsuses on kirjeldatud, käsitlevad ainult küsimusi, mis võivad olla asjakohased muudetud ümberkorraldamiskava hindamise seisukohast. Ühendkuningriigi märkused, mida on kirjeldatud jaotises 5.1 ja mis käsitlevad algatamisotsust, piirduvad seega ka ainult kõnealuste küsimustega. |
| --- | --- |

(55)

Sellised kolmandate isikute märkused seoses algatamisotsusega, mida käesolevas otsuses on kirjeldatud, käsitlevad ainult küsimusi, mis võivad olla asjakohased muudetud ümberkorraldamiskava hindamise seisukohast. Ühendkuningriigi märkused, mida on kirjeldatud jaotises 5.1 ja mis käsitlevad algatamisotsust, piirduvad seega ka ainult kõnealuste küsimustega.

5.1.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED SEOSES ALGATAMISOTSUSES TÕSTATATUD KAHTLUSTEGA

| (56) | Seoses kahtlustega algatamisotsuse punktis 91 väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et [...]. Seetõttu ei saa seda pidada abiks. Kui tegemist oleks siiski abiga, ei saa seda käsitleda kui piiramatu abi. |
| --- | --- |

(56)

Seoses kahtlustega algatamisotsuse punktis 91 väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et [...]. Seetõttu ei saa seda pidada abiks. Kui tegemist oleks siiski abiga, ei saa seda käsitleda kui piiramatu abi.

| (57) | Seoses algatamisotsuse punktiga 94 ei vaidlusta Ühendkuningriigi ametiasutused, et uus tagasiulatuva jõuga laenuintresside ja -tasude kord (kuni 1. aprillini 2008, pärast riigiabi heakskiitmist) kujutab endast täiendavat ümberkorraldamisabi. Samas väidavad nad, et see on minimaalselt vajalik selle tagamiseks, et NR täidaks seadusega sätestatud omakapitali nõudeid. |
| --- | --- |

(57)

Seoses algatamisotsuse punktiga 94 ei vaidlusta Ühendkuningriigi ametiasutused, et uus tagasiulatuva jõuga laenuintresside ja -tasude kord (kuni 1. aprillini 2008, pärast riigiabi heakskiitmist) kujutab endast täiendavat ümberkorraldamisabi. Samas väidavad nad, et see on minimaalselt vajalik selle tagamiseks, et NR täidaks seadusega sätestatud omakapitali nõudeid.

| (58) | Seoses kahtlustega algatamisotsuse punktis 96, teatas Ühendkuningriik algselt, et kõikide riigi vahendite ja riigi tagatisega hõlmatud summade kogusumma käsitlemine abina oleks kunstlik. NRil on tõesti kõrge kvaliteediga varasid ning arvesse tuleks võtta kindlat tagatist riigi kasuks, mida vahendite ja tagatiste andmise ajal anti. Ühendkuningriik on arvamusel, et kõige vähem kunstlik viis oleks hinnata neid meetmeid, kasutades võrdlusandmeid, näiteks tehtud rahastamisettepanekud ning krediidiriski vahetustehingu määrad ja vahed allutatud laenude puhul. Abisumma kindlaksmääramisel tuleks vähemalt arvesse võtta komisjon ametlikke viitemäärasid, mis jõustusid 1. juulil 2008. |
| --- | --- |

(58)

Seoses kahtlustega algatamisotsuse punktis 96, teatas Ühendkuningriik algselt, et kõikide riigi vahendite ja riigi tagatisega hõlmatud summade kogusumma käsitlemine abina oleks kunstlik. NRil on tõesti kõrge kvaliteediga varasid ning arvesse tuleks võtta kindlat tagatist riigi kasuks, mida vahendite ja tagatiste andmise ajal anti. Ühendkuningriik on arvamusel, et kõige vähem kunstlik viis oleks hinnata neid meetmeid, kasutades võrdlusandmeid, näiteks tehtud rahastamisettepanekud ning krediidiriski vahetustehingu määrad ja vahed allutatud laenude puhul. Abisumma kindlaksmääramisel tuleks vähemalt arvesse võtta komisjon ametlikke viitemäärasid, mis jõustusid 1. juulil 2008.

5.2.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED SEOSES LAIENDAMISOTSUSES TÕSTATATUD KAHTLUSTEGA

| (59) | Seoses langenud väärtusega varade teatise kohaldatavusega ettevõtja jagamise suhtes on Ühendkuningriigi ametiasutused näidanud, et nad ei nõustu komisjoni analüüsiga järgmistel põhjustel. NR kuulub täielikult riigile, mille tulemusel erinevalt muudest juhtudest, kus riik võtab eraomandis olevalt pangalt üle langenud väärtusega varadega seotud kahju kas neid ostes või tagades, ei saa Ühendkuningriik langenud väärtusega varasid enam osta, sest need kuuluvad juba talle. Ühendkuningriigi ametiasutused on arvamusel, et langenud väärtusega varade teatis on koostatud põhiliselt selleks, et käsitleda olukordi, kus pankade riskid ei ole selged seoses keeruliste ja läbipaistmatute langenud väärtusega varadega. NRi hüpoteeklaenutooted, hüpoteekidega tagatud väärpaberid ja riigikassa varad ei kuulu Ühendkuningriigi sõnul kõnealusesse kategooriasse. Lisaks sellele väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et langenud väärtusega varade teatis keskendub kulude jagamise põhimõttele ja eelkõige sellele, et pank kannab teatava osa esimesest kahjust. NRi juhtumi puhul ei ole see võimalik, sest juba enne jagamist olid kõik varad riigi omandis. |
| --- | --- |

(59)

Seoses langenud väärtusega varade teatise kohaldatavusega ettevõtja jagamise suhtes on Ühendkuningriigi ametiasutused näidanud, et nad ei nõustu komisjoni analüüsiga järgmistel põhjustel. NR kuulub täielikult riigile, mille tulemusel erinevalt muudest juhtudest, kus riik võtab eraomandis olevalt pangalt üle langenud väärtusega varadega seotud kahju kas neid ostes või tagades, ei saa Ühendkuningriik langenud väärtusega varasid enam osta, sest need kuuluvad juba talle. Ühendkuningriigi ametiasutused on arvamusel, et langenud väärtusega varade teatis on koostatud põhiliselt selleks, et käsitleda olukordi, kus pankade riskid ei ole selged seoses keeruliste ja läbipaistmatute langenud väärtusega varadega. NRi hüpoteeklaenutooted, hüpoteekidega tagatud väärpaberid ja riigikassa varad ei kuulu Ühendkuningriigi sõnul kõnealusesse kategooriasse. Lisaks sellele väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et langenud väärtusega varade teatis keskendub kulude jagamise põhimõttele ja eelkõige sellele, et pank kannab teatava osa esimesest kahjust. NRi juhtumi puhul ei ole see võimalik, sest juba enne jagamist olid kõik varad riigi omandis.

| (60) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid oma märkustes, et nad on 10. juunil 2009 esitatud ärikavas edastanud teabe komisjonile, mis näitab BankCo elujõulisust (31). Ärikavas on BankCo elujõulisuse väljaselgitamiseks kasutatud stresstesti eri tõsiste majanduslanguse stsenaariumide korral (2011. aastaks kuni 3,6 miljonit töötut ja eluasemehindade langus 50 % võrreldes kõrgeimate hindadega). Stresstest näitas BankCo elujõulisust isegi tõsise majanduslanguse korral. |
| --- | --- |

(60)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid oma märkustes, et nad on 10. juunil 2009 esitatud ärikavas edastanud teabe komisjonile, mis näitab BankCo elujõulisust (31). Ärikavas on BankCo elujõulisuse väljaselgitamiseks kasutatud stresstesti eri tõsiste majanduslanguse stsenaariumide korral (2011. aastaks kuni 3,6 miljonit töötut ja eluasemehindade langus 50 % võrreldes kõrgeimate hindadega). Stresstest näitas BankCo elujõulisust isegi tõsise majanduslanguse korral.

| (61) | Seoses komisjoni kahtlustega, kas NRile antud abi piirdub minimaalse vajaliku abiga, väitis Ühendkuningriik, et muudetud ümberkorraldamiskavaga luuakse väga konkurentsivõimeline uus pank. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et BankCo kapitalistruktuur ja rahastamine on põhjalikult väljatöötatud nii, et pank oleks elujõuline isegi stressirohkes olukorras. |
| --- | --- |

(61)

Seoses komisjoni kahtlustega, kas NRile antud abi piirdub minimaalse vajaliku abiga, väitis Ühendkuningriik, et muudetud ümberkorraldamiskavaga luuakse väga konkurentsivõimeline uus pank. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et BankCo kapitalistruktuur ja rahastamine on põhjalikult väljatöötatud nii, et pank oleks elujõuline isegi stressirohkes olukorras.

| (62) | Ühendkuningriigi hinnangul ei ole riik nõustunud täies ulatuses rahastama ja toetama AssetCo kahju. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et riik ei ole andnud mingit tagatist AssetCo varadele. Ühendkuningriigi ametiasutused aga väidavad, et [...] ja et täiendavat abi võib olla vaja, et [...]. |
| --- | --- |

(62)

Ühendkuningriigi hinnangul ei ole riik nõustunud täies ulatuses rahastama ja toetama AssetCo kahju. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et riik ei ole andnud mingit tagatist AssetCo varadele. Ühendkuningriigi ametiasutused aga väidavad, et [...] ja et täiendavat abi võib olla vaja, et [...].

| (63) | Seoses NRi omapanusega ümberkorraldamisse juhivad Ühendkuningriigi ametiasutused tähelepanu sellele, et laenutegevuse piiramine ja aktiivne hüpoteekide lunastamise kava, mis sisaldus algses ümberkorraldamiskavas, olid mõeldud asendusmeetmetena omapanuse asemel. Hüpoteeklaenude andmise piiramise küsimuses väitis Ühendkuningriik, et Ühendkuningriigi hüpoteegiturg on finants- ja majanduskriisi tõttu piiratud võimsusega ja et BankCo kavandatud laenutegevuse suurendamine on piiratud ega kahjusta konkurente. Aktiivne hüpoteekide lunastamise kava süvendas veelgi hüpoteeklaenude pakkumise piiratus Ühendkuningriigi turul (see tõi kaasa 40 % uute laenude vähenemise). Ühendkuningriik on arvamusel, et NR on panustanud ümberkorraldamiskavasse, müües oma kinnisvara tagatisel antavate laenude portfelli (edaspidi „HERM”) ligikaudu 2,2 miljardi Inglise naela eest, kandes ümberkorraldamisega seotud kahju ja [...]. |
| --- | --- |

(63)

Seoses NRi omapanusega ümberkorraldamisse juhivad Ühendkuningriigi ametiasutused tähelepanu sellele, et laenutegevuse piiramine ja aktiivne hüpoteekide lunastamise kava, mis sisaldus algses ümberkorraldamiskavas, olid mõeldud asendusmeetmetena omapanuse asemel. Hüpoteeklaenude andmise piiramise küsimuses väitis Ühendkuningriik, et Ühendkuningriigi hüpoteegiturg on finants- ja majanduskriisi tõttu piiratud võimsusega ja et BankCo kavandatud laenutegevuse suurendamine on piiratud ega kahjusta konkurente. Aktiivne hüpoteekide lunastamise kava süvendas veelgi hüpoteeklaenude pakkumise piiratus Ühendkuningriigi turul (see tõi kaasa 40 % uute laenude vähenemise). Ühendkuningriik on arvamusel, et NR on panustanud ümberkorraldamiskavasse, müües oma kinnisvara tagatisel antavate laenude portfelli (edaspidi „HERM”) ligikaudu 2,2 miljardi Inglise naela eest, kandes ümberkorraldamisega seotud kahju ja [...].

| (64) | Oma esildises esitas Ühendkuningriik arvamuse, et BankCo puhul prognoositaval suureneval laenutegevusel puudub tõenäoliselt mõju hüpoteegiturule või BankCo konkurentide suutlikkusele, sest turu maht on piiratud. BankCo laenuandmisvõime suurenemine leevendaks kõnealuseid piiranguid natuke, kuid see tagaks piisavalt suure nõudluse säilimise muudele laenuandjatele. Ühendkuningriik on ka arvamusel, et on ebatõenäoline, et BankCo suurendab pärast jagamist ja ajutise riigi omanduse lõppemist kiiresti oma laenutegevust, sest pank peaks selleks saama vajalikul hulgal rahastamisvahendeid uute laenude finantseerimiseks. Lisaks sellele juhib Ühendkuningriik tähelepanu sellele, et BankCo-l ei saa olema privilegeeritud juurdepääsu AssetCo-le jäävale kliendibaasile. |
| --- | --- |

(64)

Oma esildises esitas Ühendkuningriik arvamuse, et BankCo puhul prognoositaval suureneval laenutegevusel puudub tõenäoliselt mõju hüpoteegiturule või BankCo konkurentide suutlikkusele, sest turu maht on piiratud. BankCo laenuandmisvõime suurenemine leevendaks kõnealuseid piiranguid natuke, kuid see tagaks piisavalt suure nõudluse säilimise muudele laenuandjatele. Ühendkuningriik on ka arvamusel, et on ebatõenäoline, et BankCo suurendab pärast jagamist ja ajutise riigi omanduse lõppemist kiiresti oma laenutegevust, sest pank peaks selleks saama vajalikul hulgal rahastamisvahendeid uute laenude finantseerimiseks. Lisaks sellele juhib Ühendkuningriik tähelepanu sellele, et BankCo-l ei saa olema privilegeeritud juurdepääsu AssetCo-le jäävale kliendibaasile.

| (65) | Abisumma küsimuses ei nõustu Ühendkuningriik komisjoniga, et seda on võimalik kindlaks määrata, lahutades AssetCo varade turuväärtuse nende arvestuslikust väärtusest. Ühendkuningriigi arvates põhjustaks sellise meetodi kasutamine BankCo-le antava mis tahes abi ülehindamise. Ühendkuningriik on arvamusel, et tuleks eristada BankCo-le ja AssetCo-le antavat abi ning et AssetCo-le antav abi ei too tingimata kasu BankCo-le. BankCo-le antava abi summa peaks peegeldama BankCo poolt avaldatavat konkurentsisurvet oma konkurentidele, kuid see ei peegeldu meetodis, mille kasutamist komisjon soovitas. |
| --- | --- |

(65)

Abisumma küsimuses ei nõustu Ühendkuningriik komisjoniga, et seda on võimalik kindlaks määrata, lahutades AssetCo varade turuväärtuse nende arvestuslikust väärtusest. Ühendkuningriigi arvates põhjustaks sellise meetodi kasutamine BankCo-le antava mis tahes abi ülehindamise. Ühendkuningriik on arvamusel, et tuleks eristada BankCo-le ja AssetCo-le antavat abi ning et AssetCo-le antav abi ei too tingimata kasu BankCo-le. BankCo-le antava abi summa peaks peegeldama BankCo poolt avaldatavat konkurentsisurvet oma konkurentidele, kuid see ei peegeldu meetodis, mille kasutamist komisjon soovitas.

| (66) | Ühendkuningriigi arvates põhineb AssetCo puhul pakutud komisjoni meetod eeldusel, et Ühendkuningriik katab erinevuse varade arvestusliku väärtuse ja turuväärtuse vahel. See ei ole õige, sest Ühendkuningriigi tagatised katavad erinevuse AssetCo varade lõppväärtuse ja tema kohustuste arvestusliku väärtuse vahel (st et juhul kui varad ei teeni piisavalt kasumit, et kohustusi katta, katab erinevuse Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

(66)

Ühendkuningriigi arvates põhineb AssetCo puhul pakutud komisjoni meetod eeldusel, et Ühendkuningriik katab erinevuse varade arvestusliku väärtuse ja turuväärtuse vahel. See ei ole õige, sest Ühendkuningriigi tagatised katavad erinevuse AssetCo varade lõppväärtuse ja tema kohustuste arvestusliku väärtuse vahel (st et juhul kui varad ei teeni piisavalt kasumit, et kohustusi katta, katab erinevuse Ühendkuningriik).

| (67) | Ühendkuningriigi arvates oleks BankCo-le antud abisumma kindlaksmääramise õige meetod järgmine: mis tahes otse kapitalisüsti arvestuslikule väärtusele lisatakse kõikide kehtivate tagatiste väärtus, võttes arvesse nende eest tasutud tasu ja BankCo sellise kasu väärtust, mida pank teenis headelt hüpoteekidelt, ning täiendväärtust BankCo-le NRi eraklientide hoiuste ülevõtmise eest. |
| --- | --- |

(67)

Ühendkuningriigi arvates oleks BankCo-le antud abisumma kindlaksmääramise õige meetod järgmine: mis tahes otse kapitalisüsti arvestuslikule väärtusele lisatakse kõikide kehtivate tagatiste väärtus, võttes arvesse nende eest tasutud tasu ja BankCo sellise kasu väärtust, mida pank teenis headelt hüpoteekidelt, ning täiendväärtust BankCo-le NRi eraklientide hoiuste ülevõtmise eest.

| (68) | Ühendkuningriigi arvates saab AssetCo-le antud abi summat arvutada järgmiselt: NRile antud abi koguväärtus miinus BankCo-le AssetCo kaudu antud abi summa. |
| --- | --- |

(68)

Ühendkuningriigi arvates saab AssetCo-le antud abi summat arvutada järgmiselt: NRile antud abi koguväärtus miinus BankCo-le AssetCo kaudu antud abi summa.

5.3.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED SEOSES KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTEGA ALGATAMISOTSUSES

| (69) | Seoses kolmandate isikute probleemidega, mis käsitlevad eraklientide hoiuste suurenemist, esitas Ühendkuningriik järgmised märkused. |
| --- | --- |

(69)

Seoses kolmandate isikute probleemidega, mis käsitlevad eraklientide hoiuste suurenemist, esitas Ühendkuningriik järgmised märkused.

| (70) | Ühendkuningriigi arvates ei võeta kolmandate isikute säästutoodete hinda käsitlevates märkustes arvesse NRi ammendatud eraklientide hoiusebaasi pärast panga likviidsuskriisi 2007. aasta septembris. NRi bilansi tasakaalustamiseks tuleks lubada suurendada panga eraklientide hoiusebaasi. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et on kehtestatud 1,5protsendine Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turuosa piirang. Selline piirang takistab NRil kohaldamast liiga agressiivset hinnakujundust ja piirab samaaegselt mõju, mida NR avaldab hoiuste turul. Ühendkuningriik teatas ka, et NR ei ole järginud agressiivset hinnakujundamise strateegiat oma eraklientide säästutoodete puhul, mida tõendab tõsiasi, et NR ei ole kolme kõrgeima reitinguga panga seas ettevõtja Moneyfacts säästutabeli kohaselt arvates konkurentsiraamistiku kasutuselevõtmise ajast. |
| --- | --- |

(70)

Ühendkuningriigi arvates ei võeta kolmandate isikute säästutoodete hinda käsitlevates märkustes arvesse NRi ammendatud eraklientide hoiusebaasi pärast panga likviidsuskriisi 2007. aasta septembris. NRi bilansi tasakaalustamiseks tuleks lubada suurendada panga eraklientide hoiusebaasi. Ühendkuningriik juhib tähelepanu sellele, et on kehtestatud 1,5protsendine Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turuosa piirang. Selline piirang takistab NRil kohaldamast liiga agressiivset hinnakujundust ja piirab samaaegselt mõju, mida NR avaldab hoiuste turul. Ühendkuningriik teatas ka, et NR ei ole järginud agressiivset hinnakujundamise strateegiat oma eraklientide säästutoodete puhul, mida tõendab tõsiasi, et NR ei ole kolme kõrgeima reitinguga panga seas ettevõtja Moneyfacts säästutabeli kohaselt arvates konkurentsiraamistiku kasutuselevõtmise ajast.

| (71) | Lisaks sellele väidab Ühendkuningriik, et täiendavate piirangute seadmine säästutoodete hinnakujundusele takistaks NRil saamast vajalikku rahastamist, et toetada kavandatud uusi laene. See ohustaks ka NRi võimet rahuldada ajutise riigi omandiga kaasnevaid kohustusi ja takistaks NRil reageerimast sündmustele, mis võivad negatiivselt mõjutada panga kapitalipositsiooni. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks sellele väidab Ühendkuningriik, et täiendavate piirangute seadmine säästutoodete hinnakujundusele takistaks NRil saamast vajalikku rahastamist, et toetada kavandatud uusi laene. See ohustaks ka NRi võimet rahuldada ajutise riigi omandiga kaasnevaid kohustusi ja takistaks NRil reageerimast sündmustele, mis võivad negatiivselt mõjutada panga kapitalipositsiooni.

| (72) | Alates 31. märtsist 2008 kohaldatava konkurentsiraamistiku puhul on Ühendkuningriigi ametiasutused näidanud, et raamistikus sisalduvad käitumispiirangud piiravad piisavalt NRi konkureerimist Ühendkuningriigi turgudel. |
| --- | --- |

(72)

Alates 31. märtsist 2008 kohaldatava konkurentsiraamistiku puhul on Ühendkuningriigi ametiasutused näidanud, et raamistikus sisalduvad käitumispiirangud piiravad piisavalt NRi konkureerimist Ühendkuningriigi turgudel.

5.4.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED SEOSES KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTEGA LAIENDAMISOTSUSES

| (73) | Et lahendada laiendamisotsuses esitatud komisjoni ja kolmandate isikute märkustes tõstatatud probleeme, on Ühendkuningriigi ametiasutused juba muutnud muudetud ümberkorraldamiskava. Kõnealuseid muudatusi on üksikasjalikumalt käsitletud käesoleva otsuse jaotises 2.2 (punktid 27–29). |
| --- | --- |

(73)

Et lahendada laiendamisotsuses esitatud komisjoni ja kolmandate isikute märkustes tõstatatud probleeme, on Ühendkuningriigi ametiasutused juba muutnud muudetud ümberkorraldamiskava. Kõnealuseid muudatusi on üksikasjalikumalt käsitletud käesoleva otsuse jaotises 2.2 (punktid 27–29).

6.   HINNANG

6.1.   ABI OLEMASOLU

| (74) | Komisjon peab hindama, kas meetmed, mis võeti kasutusele või mida muudeti muudetud ümberkorraldamiskavaga, kujutavad endast riigiabi. Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon peab hindama, kas meetmed, mis võeti kasutusele või mida muudeti muudetud ümberkorraldamiskavaga, kujutavad endast riigiabi. Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (75) | Seoses meetmetega, mida komisjon on päästmisabina juba heaks kiitnud oma kahes eelnevas otsuses seoses käesoleva juhtumiga (nimelt meetmed i, ii ja iii, millele viidatakse punktis 30, era- ja äriklientide hoiuste tagatised ning BoE/HMT likviidsusvahend), on komisjon juba jõudnud järeldusele, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi NRi kasuks. Komisjon märgib ka, et BankCo-l on juurdepääs kavadele, mida Ühendkuningriik võttis kasutusele pankade hüvanguks finantskriisi ajal ja mida komisjon on juba heaks kiitnud sellises ulatuses, kuivõrd kõnealused kavad pärast panga jagamist veel kehtivad (32). |
| --- | --- |

(75)

Seoses meetmetega, mida komisjon on päästmisabina juba heaks kiitnud oma kahes eelnevas otsuses seoses käesoleva juhtumiga (nimelt meetmed i, ii ja iii, millele viidatakse punktis 30, era- ja äriklientide hoiuste tagatised ning BoE/HMT likviidsusvahend), on komisjon juba jõudnud järeldusele, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi NRi kasuks. Komisjon märgib ka, et BankCo-l on juurdepääs kavadele, mida Ühendkuningriik võttis kasutusele pankade hüvanguks finantskriisi ajal ja mida komisjon on juba heaks kiitnud sellises ulatuses, kuivõrd kõnealused kavad pärast panga jagamist veel kehtivad (32).

| (76) | Meetmeid, mida käesolevas otsuses tuleb hinnata selleks, et teada saada, kas need kujutavad endast riigiabi, on juba kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 30. NRi puhul on asjaomased meetmed iv ja v, BankCo puhul vi, vii ja viii ning AssetCo puhul meetmed ix–xii. |
| --- | --- |

(76)

Meetmeid, mida käesolevas otsuses tuleb hinnata selleks, et teada saada, kas need kujutavad endast riigiabi, on juba kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 30. NRi puhul on asjaomased meetmed iv ja v, BankCo puhul vi, vii ja viii ning AssetCo puhul meetmed ix–xii.

| (77) | Kõiki kõnealuseid meetmeid rahastatakse riigi ressursside kaudu, sest meetmed kujutavad endast riigi laene, toetusi ja riigi rahastatavaid tagatisi (33). |
| --- | --- |

(77)

Kõiki kõnealuseid meetmeid rahastatakse riigi ressursside kaudu, sest meetmed kujutavad endast riigi laene, toetusi ja riigi rahastatavaid tagatisi (33).

| (78) | Komisjon peab ka hindama, kas meetmed annavad abisaajatele valikulise eelise. Kõnealused meetmed on valikulised, sest nendega antakse eelis vaid NRile, BankCo-le ja AssetCo-le. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon peab ka hindama, kas meetmed annavad abisaajatele valikulise eelise. Kõnealused meetmed on valikulised, sest nendega antakse eelis vaid NRile, BankCo-le ja AssetCo-le.

| (79) | Meetmetega antakse eelis majandustegevusele, millega NR jätkab kuni ettevõtja jagamiseni, ja majandustegevusele, mille NRi õigusjärglased BankCo ja AssetCo seejärel üle võtavad. |
| --- | --- |

(79)

Meetmetega antakse eelis majandustegevusele, millega NR jätkab kuni ettevõtja jagamiseni, ja majandustegevusele, mille NRi õigusjärglased BankCo ja AssetCo seejärel üle võtavad.

| (80) | NR saab kasu BoE/HMT likviidsusvahendi madalamate tasude tagasiulatuvast kohaldamisest ja sellele järgnevast 156,4 miljardi Inglise naela suurusest hüvitisest NRile pärast komisjoni heakskiitu (meede iv). See annab NRile eelise, sest kõnealused tasud on turul kehtivatest tasudest madalamad. |
| --- | --- |

(80)

NR saab kasu BoE/HMT likviidsusvahendi madalamate tasude tagasiulatuvast kohaldamisest ja sellele järgnevast 156,4 miljardi Inglise naela suurusest hüvitisest NRile pärast komisjoni heakskiitu (meede iv). See annab NRile eelise, sest kõnealused tasud on turul kehtivatest tasudest madalamad.

| (81) | NR saab ka märkimisväärse eelise HMT lubadusest finantsinspektsioonile, et NR järgib omakapitali käsitlevatest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid (meede v), sest selle tulemusel finantsinspektsioon: 1) ei nõudnud NRi rekapitaliseerimist pärast ettevõtja riigistamist; 2) võimaldas NRil kaasata teise taseme omavahendid seadusega ettenähtud kapitalipositsiooni 2008. aasta juunis ning 3) on alates 2009. aasta juulist kuni jagamiseni võimaldanud pangal järgida oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest nõuetest leebemaid nõudeid. |
| --- | --- |

(81)

NR saab ka märkimisväärse eelise HMT lubadusest finantsinspektsioonile, et NR järgib omakapitali käsitlevatest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid (meede v), sest selle tulemusel finantsinspektsioon: 1) ei nõudnud NRi rekapitaliseerimist pärast ettevõtja riigistamist; 2) võimaldas NRil kaasata teise taseme omavahendid seadusega ettenähtud kapitalipositsiooni 2008. aasta juunis ning 3) on alates 2009. aasta juulist kuni jagamiseni võimaldanud pangal järgida oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest nõuetest leebemaid nõudeid.

| (82) | BankCo heaks võetud meetmete küsimuses on komisjon juba jõudnud järeldusele, et eraklientide hoiuste tagatis (meede vi) annab juhul, kui see kiidetakse heaks kui NRile antud päästmisabi, abisaajale (käesoleval juhul BankCo-le) eelise. Kuigi tagatis tühistatakse [...], on BankCo-l siiski eelis tagatise kehtivuse ajal. BankCo poolt tasutava tasu muutmine ei ole kooskõlas turutingimustega. Krediidiriski vahetustehingu vahe NR puhul on märkimisväärselt kõrgem kui 50 baaspunkti. Seetõttu tuleb järeldada, et meede annab BankCo-le eelise. |
| --- | --- |

(82)

BankCo heaks võetud meetmete küsimuses on komisjon juba jõudnud järeldusele, et eraklientide hoiuste tagatis (meede vi) annab juhul, kui see kiidetakse heaks kui NRile antud päästmisabi, abisaajale (käesoleval juhul BankCo-le) eelise. Kuigi tagatis tühistatakse [...], on BankCo-l siiski eelis tagatise kehtivuse ajal. BankCo poolt tasutava tasu muutmine ei ole kooskõlas turutingimustega. Krediidiriski vahetustehingu vahe NR puhul on märkimisväärselt kõrgem kui 50 baaspunkti. Seetõttu tuleb järeldada, et meede annab BankCo-le eelise.

| (83) | Seoses BankCo äriklientide hoiuste tagatise jätkumiseni pärast jagamist kuni 31. detsembrini 2010 (meede vi) on komisjon juba jõudnud järeldusele, et see annab juhul, kui see kiidetakse heaks kui NRile antud päästmisabi, ettevõtjale eelise. Tasu küsimuses on hüvitis, mida BankCo jagamisel maksab, kooskõlas hüvitisega, mida muud pangad maksavad Ühendkuningriigi laenutagatisskeemi raames. Et hüvitis, mida komisjon aktsepteerib laenutagatisskeemi raames, on turul kehtivatest hüvitistest väiksem (kuid kooskõlas Euroopa Keskpanga soovitustega), annab see BankCo-le eelise. |
| --- | --- |

(83)

Seoses BankCo äriklientide hoiuste tagatise jätkumiseni pärast jagamist kuni 31. detsembrini 2010 (meede vi) on komisjon juba jõudnud järeldusele, et see annab juhul, kui see kiidetakse heaks kui NRile antud päästmisabi, ettevõtjale eelise. Tasu küsimuses on hüvitis, mida BankCo jagamisel maksab, kooskõlas hüvitisega, mida muud pangad maksavad Ühendkuningriigi laenutagatisskeemi raames. Et hüvitis, mida komisjon aktsepteerib laenutagatisskeemi raames, on turul kehtivatest hüvitistest väiksem (kuid kooskõlas Euroopa Keskpanga soovitustega), annab see BankCo-le eelise.

| (84) | Lisaks sellele annab 1,4 miljardi Inglise naela suurune kapitalisüst BankCo-sse lihtaktsiate vormis (meede vii) pangale eelise, sest ilma kapitalita ei suudaks BankCo oma tegevust alustada. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele annab 1,4 miljardi Inglise naela suurune kapitalisüst BankCo-sse lihtaktsiate vormis (meede vii) pangale eelise, sest ilma kapitalita ei suudaks BankCo oma tegevust alustada.

| (85) | BankCo käsutusse antud tingimusliku 1,5 miljardi Inglise naela suurune likviidsusvahend (meede viii) annab pangale eelise, sest see annab BankCo-le täiendava likviidsusallika, millele teistel pankadel juurdepääs puudub. Tingimusliku likviidsusvahendi eesmärk on anda BankCo-le piisavalt rahastamisallikaid kuni Ühendkuningriik panga maha müüb või kuni leitakse muud rahastamisallikad. |
| --- | --- |

(85)

BankCo käsutusse antud tingimusliku 1,5 miljardi Inglise naela suurune likviidsusvahend (meede viii) annab pangale eelise, sest see annab BankCo-le täiendava likviidsusallika, millele teistel pankadel juurdepääs puudub. Tingimusliku likviidsusvahendi eesmärk on anda BankCo-le piisavalt rahastamisallikaid kuni Ühendkuningriik panga maha müüb või kuni leitakse muud rahastamisallikad.

| (86) | AssetCo küsimuses on komisjon juba algatamis- ja laiendamisotsuses jõudnud järeldusele, et äriklientide hoiuste tagatis (meede ix) kujutab endast riigiabi. Äriklientide hoiuste tagatise laiendamine [...] annab seega AssetCo-le täiendava eelise. |
| --- | --- |

(86)

AssetCo küsimuses on komisjon juba algatamis- ja laiendamisotsuses jõudnud järeldusele, et äriklientide hoiuste tagatis (meede ix) kujutab endast riigiabi. Äriklientide hoiuste tagatise laiendamine [...] annab seega AssetCo-le täiendava eelise.

| (87) | Komisjon on juba oma eelmistes otsustes (34) jõudnud järeldusele, et BoE/HMT likviidsusvahend kujutab endast riigiabi. Kõnealune järeldus kehtib ka uutes tingimustes seoses riigi poolt AssetCo-le antava laenu summa suurendamisega kuni 10 miljardi Inglise naelani ja seoses laenu tähtaja pikendamisega pärast 2020. aastat (meede x). Seoses likviidsusvahendi kasutamise eest makstava tasuga maksab AssetCo selle eest madalamat tasu (laenuintressimäär + [10–60] baaspunkti võrreldes tasuga, milleks oli eelnevalt BoE tavamäär + 150 baaspunkti + 10 baaspunkti vahenditasu), mis on turuhinnast väiksem ja annab seega AssetCo-le eelise. Lisaks sellele saab BankCo kasu BoE/HMT likviidsusvahendi suurenemisest, sest AssetCo-lt kantakse BankCo-le sularahana üle märkimisväärselt suurem summa. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon on juba oma eelmistes otsustes (34) jõudnud järeldusele, et BoE/HMT likviidsusvahend kujutab endast riigiabi. Kõnealune järeldus kehtib ka uutes tingimustes seoses riigi poolt AssetCo-le antava laenu summa suurendamisega kuni 10 miljardi Inglise naelani ja seoses laenu tähtaja pikendamisega pärast 2020. aastat (meede x). Seoses likviidsusvahendi kasutamise eest makstava tasuga maksab AssetCo selle eest madalamat tasu (laenuintressimäär + [10–60] baaspunkti võrreldes tasuga, milleks oli eelnevalt BoE tavamäär + 150 baaspunkti + 10 baaspunkti vahenditasu), mis on turuhinnast väiksem ja annab seega AssetCo-le eelise. Lisaks sellele saab BankCo kasu BoE/HMT likviidsusvahendi suurenemisest, sest AssetCo-lt kantakse BankCo-le sularahana üle märkimisväärselt suurem summa.

| (88) | 1,6 miljardi Inglise naela suurune kavandatud kapitalisüst AssetCo-sse (meede xi) laenu omakapitaliks konverteerimise vormis annab AssetCo-le eelise. |
| --- | --- |

(88)

1,6 miljardi Inglise naela suurune kavandatud kapitalisüst AssetCo-sse (meede xi) laenu omakapitaliks konverteerimise vormis annab AssetCo-le eelise.

| (89) | Lisaks sellele annab 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (meede xii) AssetCo-le eelise, sest pangal saab olema piisavalt likviidsust [...], et täita oma kohustusi, kui nende tähtaeg saabub. AssetCo maksab laenu eest 1 kuu laenuintressimäära + [10–60] baaspunkti, mis on turuhinnast madalam, sest AssetCo on pank, kellel omakapital peaaegu puudub. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks sellele annab 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen (meede xii) AssetCo-le eelise, sest pangal saab olema piisavalt likviidsust [...], et täita oma kohustusi, kui nende tähtaeg saabub. AssetCo maksab laenu eest 1 kuu laenuintressimäära + [10–60] baaspunkti, mis on turuhinnast madalam, sest AssetCo on pank, kellel omakapital peaaegu puudub.

| (90) | Kõnealuste meetmete puhul ei saa kohaldada turumajandusliku investeerimise põhimõtet, sest nende puhul järgitakse mitmeid NRi suhtes võetud päästmisabi meetmeid. Isegi juhul, kui kõnealust põhimõtet saaks kohaldada, ei õnnestuks test, sest ükski turumajanduslikult tegutsev investor ei võtaks kõiki kõnealuseid meetmeid selleks, et hõlbustada BankCo ja [...] AssetCo jagamist. Ükski turumajanduslikult tegutsev ettevõtja ei oleks riigiga sarnases olukorras suutnud säilitada (NRi) majandustegevust ilma märkimisväärse kapitali suurendamiseta (finantsinspektsioon leevendas oma tavapäraseid omakapitali käsitlevaid nõudeid ainult seetõttu, et riik andis lubaduse kapitali rahastamiseks). Arvestades olukorda turgudel, ei oleks turumajanduslikult tegutseval ettevõtjal olnud võimalik sellist rahastamist tagada. Seda kinnitavad ka pakkumised NRi ostmiseks, mille esitasid nii ettevõtja Virgin kui ka NRi juhatus 2008. aasta veebruaris ning mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud algatamisotsuses. Mõlemas pakkumises eeldati riigiabi meetmete jätkumist ja viidati sellele, et ilma riigi abita ei oleks ükski erasektori investor valmis NRi ostma. |
| --- | --- |

(90)

Kõnealuste meetmete puhul ei saa kohaldada turumajandusliku investeerimise põhimõtet, sest nende puhul järgitakse mitmeid NRi suhtes võetud päästmisabi meetmeid. Isegi juhul, kui kõnealust põhimõtet saaks kohaldada, ei õnnestuks test, sest ükski turumajanduslikult tegutsev investor ei võtaks kõiki kõnealuseid meetmeid selleks, et hõlbustada BankCo ja [...] AssetCo jagamist. Ükski turumajanduslikult tegutsev ettevõtja ei oleks riigiga sarnases olukorras suutnud säilitada (NRi) majandustegevust ilma märkimisväärse kapitali suurendamiseta (finantsinspektsioon leevendas oma tavapäraseid omakapitali käsitlevaid nõudeid ainult seetõttu, et riik andis lubaduse kapitali rahastamiseks). Arvestades olukorda turgudel, ei oleks turumajanduslikult tegutseval ettevõtjal olnud võimalik sellist rahastamist tagada. Seda kinnitavad ka pakkumised NRi ostmiseks, mille esitasid nii ettevõtja Virgin kui ka NRi juhatus 2008. aasta veebruaris ning mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud algatamisotsuses. Mõlemas pakkumises eeldati riigiabi meetmete jätkumist ja viidati sellele, et ilma riigi abita ei oleks ükski erasektori investor valmis NRi ostma.

| (91) | Komisjon jõudis ka järeldusele, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xxi võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon jõudis ka järeldusele, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xxi võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (92) | Meetmetega on võimalik NRi teatavate, AssetCo-le üleantud varade [...], mis on vajalik tingimus BankCo loomiseks ja selle ärikava rakendamiseks. BankCo on NRi õigusjärglasena suuteline jätkama NRi tegevust, olles vabastatud madalama kvaliteediga varade võimaliku väärtuse langemisega seotud koormast, sest viimati nimetatud varad jäävad AssetCo bilanssi. Selle tulemusel on BankCo-l eelis võrreldes oma konkurentidega, kes peavad toime tulema madalama kvaliteediga varade väärtuse langemisega, millega seotud kahju nad peavad kandma. See piirab omakorda uuteks laenudeks olemasoleva kapitali hulka. Kuid BankCo ei pea lahendama sellisest väärtuse langemisest ja hüpoteekide väärtuse vähenemisest tulenevaid oma kapitalibaasi vähenemisega seotud probleeme. See on eelis, arvestades finantsturgudel kehtivaid praeguseid kõrgeid laenukulusid. Lisaks sellele on BankCo-l uute laenude rahastamiseks palju sularaha. Seetõttu jõutakse järeldusele, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xii toovad endaga kaasa konkurentsi moonutamise. |
| --- | --- |

(92)

Meetmetega on võimalik NRi teatavate, AssetCo-le üleantud varade [...], mis on vajalik tingimus BankCo loomiseks ja selle ärikava rakendamiseks. BankCo on NRi õigusjärglasena suuteline jätkama NRi tegevust, olles vabastatud madalama kvaliteediga varade võimaliku väärtuse langemisega seotud koormast, sest viimati nimetatud varad jäävad AssetCo bilanssi. Selle tulemusel on BankCo-l eelis võrreldes oma konkurentidega, kes peavad toime tulema madalama kvaliteediga varade väärtuse langemisega, millega seotud kahju nad peavad kandma. See piirab omakorda uuteks laenudeks olemasoleva kapitali hulka. Kuid BankCo ei pea lahendama sellisest väärtuse langemisest ja hüpoteekide väärtuse vähenemisest tulenevaid oma kapitalibaasi vähenemisega seotud probleeme. See on eelis, arvestades finantsturgudel kehtivaid praeguseid kõrgeid laenukulusid. Lisaks sellele on BankCo-l uute laenude rahastamiseks palju sularaha. Seetõttu jõutakse järeldusele, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xii toovad endaga kaasa konkurentsi moonutamise.

| (93) | Lisaks sellele saab BankCo-st pank, kes muu hulgas konkureerib Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turul ja Ühendkuningriigi hüpoteeklaenude turul. Kõnealusel kahel turul on mõned konkurendid välispankade tütarettevõtjad. Seega võivad meetmed mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks sellele saab BankCo-st pank, kes muu hulgas konkureerib Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turul ja Ühendkuningriigi hüpoteeklaenude turul. Kõnealusel kahel turul on mõned konkurendid välispankade tütarettevõtjad. Seega võivad meetmed mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (94) | Komisjon märgib, et Ühendkuningriik kavatseb võtta kasutusele uued abimeetmed ja muuta juba kehtivaid meetmeid. Kõnealuse meetmed võimaldavad jagada NR kaheks juriidiliseks üksuseks: BankCo ja AssetCo. Ilma abita AssetCo-le ei oleks võimalik NRi laene AssetCo-le üle anda. AssetCo-le antava abi tulemusel saab BankCo jätkata NRi majandustegevust, olles vaba koormast, mis moodustuks suurest osast NRi laenudest, mis jäävad praegu AssetCo-le. Lisaks sellele saab BankCo AssetCo-lt suurel hulgal sularaha (mida AssetCo on omakorda saanud riigilt). Seetõttu saab BankCo-d pidada abisaajaks kõikide riigiabi meetmete puhul, sealhulgas AssetCo heaks võetavate meetmete puhul. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon märgib, et Ühendkuningriik kavatseb võtta kasutusele uued abimeetmed ja muuta juba kehtivaid meetmeid. Kõnealuse meetmed võimaldavad jagada NR kaheks juriidiliseks üksuseks: BankCo ja AssetCo. Ilma abita AssetCo-le ei oleks võimalik NRi laene AssetCo-le üle anda. AssetCo-le antava abi tulemusel saab BankCo jätkata NRi majandustegevust, olles vaba koormast, mis moodustuks suurest osast NRi laenudest, mis jäävad praegu AssetCo-le. Lisaks sellele saab BankCo AssetCo-lt suurel hulgal sularaha (mida AssetCo on omakorda saanud riigilt). Seetõttu saab BankCo-d pidada abisaajaks kõikide riigiabi meetmete puhul, sealhulgas AssetCo heaks võetavate meetmete puhul.

| (95) | Muudetud ümberkorraldamiskava kohaselt annab AssetCo vaid piiratud ulatuses laene, mis tulenevad kehtivatest lepingulistest kohustustest, viies seega AssetCo konkurentsi muude pankadega miinimumini. Pärast jagamist võetakse AssetCo-lt panganduslitsents ära ja ta jätkab oma tegevust hüpoteeklaenuandja litsentsi alusel. See võimaldab tal oma tegevuses järgida leebemaid omakapitali käsitlevaid õiguslikke nõudeid (1 %) pankadega võrreldes. Ühendkuningriigi ametiasutuste kohaselt realiseerib AssetCo oma varasid vaid nende tähtaegade saabudes või neid turul müües. AssetCo kasutab sellisest müügist saadavat tulu selleks, et tasuda oma võlgasid, kui nende tähtaeg saabub, rahastada käimasolevaid tegevuskulusid ning võimalikke allesjäänud minevikus võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(95)

Muudetud ümberkorraldamiskava kohaselt annab AssetCo vaid piiratud ulatuses laene, mis tulenevad kehtivatest lepingulistest kohustustest, viies seega AssetCo konkurentsi muude pankadega miinimumini. Pärast jagamist võetakse AssetCo-lt panganduslitsents ära ja ta jätkab oma tegevust hüpoteeklaenuandja litsentsi alusel. See võimaldab tal oma tegevuses järgida leebemaid omakapitali käsitlevaid õiguslikke nõudeid (1 %) pankadega võrreldes. Ühendkuningriigi ametiasutuste kohaselt realiseerib AssetCo oma varasid vaid nende tähtaegade saabudes või neid turul müües. AssetCo kasutab sellisest müügist saadavat tulu selleks, et tasuda oma võlgasid, kui nende tähtaeg saabub, rahastada käimasolevaid tegevuskulusid ning võimalikke allesjäänud minevikus võetud kohustusi.

| (96) | [...] hõlbustamiseks tegeleb AssetCo majandustegevusega, näiteks oma varade müük ja portfelli võlahaldus. Lisaks sellele pakub [...] mõnda aega (hiljemalt kuni 2010. aasta lõpuni) teenuseid [...]. See on vajalik, sest pärast jagamist puuduvad [...] teatavad tööülesanded, mis jäävad [...], näiteks hüpoteegi teenindamine (pärast täitmist), võlahaldus ning infotehnoloogia infrastruktuur ja -tugi. Kõnealuseid teenuseid osutab [...] [...] kommertstingimustel (st et [...] maksab [...] tasu) ja sõltumatult. [...] Seetõttu jõutakse järeldusele, et AssetCo tegeleb pärast jagamist jätkuvalt piiratud määral majandustegevusega ning seetõttu tuleks AssetCo-d pidada abimeetmete puhul abisaajaks. |
| --- | --- |

(96)

[...] hõlbustamiseks tegeleb AssetCo majandustegevusega, näiteks oma varade müük ja portfelli võlahaldus. Lisaks sellele pakub [...] mõnda aega (hiljemalt kuni 2010. aasta lõpuni) teenuseid [...]. See on vajalik, sest pärast jagamist puuduvad [...] teatavad tööülesanded, mis jäävad [...], näiteks hüpoteegi teenindamine (pärast täitmist), võlahaldus ning infotehnoloogia infrastruktuur ja -tugi. Kõnealuseid teenuseid osutab [...] [...] kommertstingimustel (st et [...] maksab [...] tasu) ja sõltumatult. [...] Seetõttu jõutakse järeldusele, et AssetCo tegeleb pärast jagamist jätkuvalt piiratud määral majandustegevusega ning seetõttu tuleks AssetCo-d pidada abimeetmete puhul abisaajaks.

| (97) | Enne kavandatud jagamist oli NRil võimalk oma tegevust jätkata tänu tema era- ja äriklientide hoiuste tagatistele, valitsuse likviidsusvahendile ja Ühendkuningriigi ametiasutuste finantsinspektsioonile antud lubadusele tagada, et NR järgib oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid. Selline Ühendkuningriigi lubadus on võimaldanud NRil oma tegevuses järgida ajutiselt kuni jagamiseni õiguslikest nõuetest leebemaid nõudeid. Seetõttu on NR kõnealuste meetmete puhul abisaaja. Nagu on näidatud punktis 92, jätkab NRi majandustegevust BankCo. |
| --- | --- |

(97)

Enne kavandatud jagamist oli NRil võimalk oma tegevust jätkata tänu tema era- ja äriklientide hoiuste tagatistele, valitsuse likviidsusvahendile ja Ühendkuningriigi ametiasutuste finantsinspektsioonile antud lubadusele tagada, et NR järgib oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid. Selline Ühendkuningriigi lubadus on võimaldanud NRil oma tegevuses järgida ajutiselt kuni jagamiseni õiguslikest nõuetest leebemaid nõudeid. Seetõttu on NR kõnealuste meetmete puhul abisaaja. Nagu on näidatud punktis 92, jätkab NRi majandustegevust BankCo.

| (98) | Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xii kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(98)

Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et punktis 30 nimetatud meetmed iv–xii kujutavad endast riigiabi.

6.2.   ABISUMMA

| (99) | Seoses abisummaga on Ühendkuningriigi ametiasutused esitanud vastuseks algatamis- ja laiendamisotsusele mitmeid dokumente selle kohta, kuidas abisummat peaks arvutama. Seoses Ühendkuningriigi ettepanekuga algatamisotsuses sätestatud abisumma kohta märgib komisjon, et kõnealused dokumendid põhinevad osaliselt algses ümberkorraldamiskavas sisalduvatel abimeetmetel. Ühendkuningriigi esitatud ettepanekutes, sealhulgas seoses krediidiriski vahetustehingu vahede ja allutatud laenude vahede kasutamisega, ei võeta arvesse asjaolu, et kõnealuste vahede puhul võetakse juba arvesse NRile antud riigiabi ja sellele järgnevat NRi riigistamist. Seetõttu ei peegelda kõnealused vahed NRi olulist riski ilma märkimisväärse riigi toetuseta. |
| --- | --- |

(99)

Seoses abisummaga on Ühendkuningriigi ametiasutused esitanud vastuseks algatamis- ja laiendamisotsusele mitmeid dokumente selle kohta, kuidas abisummat peaks arvutama. Seoses Ühendkuningriigi ettepanekuga algatamisotsuses sätestatud abisumma kohta märgib komisjon, et kõnealused dokumendid põhinevad osaliselt algses ümberkorraldamiskavas sisalduvatel abimeetmetel. Ühendkuningriigi esitatud ettepanekutes, sealhulgas seoses krediidiriski vahetustehingu vahede ja allutatud laenude vahede kasutamisega, ei võeta arvesse asjaolu, et kõnealuste vahede puhul võetakse juba arvesse NRile antud riigiabi ja sellele järgnevat NRi riigistamist. Seetõttu ei peegelda kõnealused vahed NRi olulist riski ilma märkimisväärse riigi toetuseta.

| (100) | Seoses Ühendkuningriigi ettepanekutega abisumma arvutamise kohta, mis esitati vastuseks laiendamisotsusele, märgib komisjon, et kõnealustes ettepanekutes ei võeta arvesse praegust olukorda finantsturgudel. |
| --- | --- |

(100)

Seoses Ühendkuningriigi ettepanekutega abisumma arvutamise kohta, mis esitati vastuseks laiendamisotsusele, märgib komisjon, et kõnealustes ettepanekutes ei võeta arvesse praegust olukorda finantsturgudel.

| (101) | Selles kontekstis ei vaidlusta ükski pool, et NR ja selle õigusjärglased on saanud ja saavad märkimisväärses summas abi, mis peegeldab vajadust kaugeleulatuva ümberkorraldamise järele ning seda, et panga kohalolekut turul on vaja märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

(101)

Selles kontekstis ei vaidlusta ükski pool, et NR ja selle õigusjärglased on saanud ja saavad märkimisväärses summas abi, mis peegeldab vajadust kaugeleulatuva ümberkorraldamise järele ning seda, et panga kohalolekut turul on vaja märkimisväärselt vähendada.

6.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

6.3.1.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (102) | Laiendamisotsuses (jaotis 4.2.1) on osutatud, et komisjon ei kohaldanud oma 5. detsembri 2007. aasta otsuses NRile antud päästmisabi kohta (35) ega algatamisotsuses asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b. Sel ajavahemikul antud abi ei paistnud olevat suunatud häiretele terves liikmesriigis, vaid oli selle asemel seotud konkreetsete probleemide lahendamisega, arvestades NRi olukorda (36). Selliste asjaolude tõttu ja kooskõlas kohtupraktikaga (37) jõudis komisjon järeldusele, et ta ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b. |
| --- | --- |

(102)

Laiendamisotsuses (jaotis 4.2.1) on osutatud, et komisjon ei kohaldanud oma 5. detsembri 2007. aasta otsuses NRile antud päästmisabi kohta (35) ega algatamisotsuses asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b. Sel ajavahemikul antud abi ei paistnud olevat suunatud häiretele terves liikmesriigis, vaid oli selle asemel seotud konkreetsete probleemide lahendamisega, arvestades NRi olukorda (36). Selliste asjaolude tõttu ja kooskõlas kohtupraktikaga (37) jõudis komisjon järeldusele, et ta ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b.

| (103) | Sellest ajast saadik aga on komisjon tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriikide majanduses ja pankade toetuseks võetavad meetmed võivad aidata selliseid häireid kõrvaldada, tunnistades seda komisjoni teatistes „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (38) (edaspidi „pangandusteatis”), „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (39) (edaspidi „rekapitaliseerimisteatis”), langenud väärtusega varade teatises ja teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (40) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). Ühendkuningriigi puhul kinnitasid seda komisjoni heakskiidud eri meetmete puhul, mida Ühendkuningriik võttis finantskriisist tulenevate probleemide lahendamiseks (41). Vastavalt laiendamisotsusele peaks seetõttu abimeetmete hindamisel õiguslikuks aluseks olema asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(103)

Sellest ajast saadik aga on komisjon tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriikide majanduses ja pankade toetuseks võetavad meetmed võivad aidata selliseid häireid kõrvaldada, tunnistades seda komisjoni teatistes „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (38) (edaspidi „pangandusteatis”), „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (39) (edaspidi „rekapitaliseerimisteatis”), langenud väärtusega varade teatises ja teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (40) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). Ühendkuningriigi puhul kinnitasid seda komisjoni heakskiidud eri meetmete puhul, mida Ühendkuningriik võttis finantskriisist tulenevate probleemide lahendamiseks (41). Vastavalt laiendamisotsusele peaks seetõttu abimeetmete hindamisel õiguslikuks aluseks olema asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt b.

6.3.2.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (104) | Komisjon on kindlaks teinud, et NR, BankCo ja AssetCo saavad kasu mitmest riigiabi meetmest. Kõnealused meetmed on eri laadi. NRi jagamine on võrreldav langenud väärtusega varasid käsitleva meetmega, samal ajal kui kapitalisüstid on võrreldavad rekapitaliseerimistega. Enne Ühendkuningriigi esitatud lõpliku ümberkorraldamiskava hindamist, mis sisaldab kõnealuseid meetmeid, hindab komisjon kõigepealt NRi jagamist langenud väärtusega varade teatise alusel, et kontrollida, kas see on kooskõlas kõnealuste teatistega. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon on kindlaks teinud, et NR, BankCo ja AssetCo saavad kasu mitmest riigiabi meetmest. Kõnealused meetmed on eri laadi. NRi jagamine on võrreldav langenud väärtusega varasid käsitleva meetmega, samal ajal kui kapitalisüstid on võrreldavad rekapitaliseerimistega. Enne Ühendkuningriigi esitatud lõpliku ümberkorraldamiskava hindamist, mis sisaldab kõnealuseid meetmeid, hindab komisjon kõigepealt NRi jagamist langenud väärtusega varade teatise alusel, et kontrollida, kas see on kooskõlas kõnealuste teatistega.

| (105) | Laiendamisotsuses märkis komisjon, et NRi jagamist võib käsitleda varade suhtes kohaldatava toetusmeetmena, millest saab kasu see osa NRi majandustegevusest, mis jääb turule BankCo kaudu. Oma märkustes laiendamisotsuse kohta esitas Ühendkuningriik kõnealuses küsimuses mitmeid tähelepanekuid. Eelkõige juhtis Ühendkuningriik tähelepanu sellele, et NR on täies ulatuses riigistatud, et jagamise kava töötati välja alles hiljem ja et enne jagamist olid varad riigi omandis. Need tõsiasjad aga ei takista langenud väärtusega varade teatise kohaldamist, sest Ühendkuningriigi võetud abimeetmete mõju tõi endaga kaasa panga loomise (BankCo), mis on vabastatud oma eelkäija (NR) langenud väärtusega varadest. |
| --- | --- |

(105)

Laiendamisotsuses märkis komisjon, et NRi jagamist võib käsitleda varade suhtes kohaldatava toetusmeetmena, millest saab kasu see osa NRi majandustegevusest, mis jääb turule BankCo kaudu. Oma märkustes laiendamisotsuse kohta esitas Ühendkuningriik kõnealuses küsimuses mitmeid tähelepanekuid. Eelkõige juhtis Ühendkuningriik tähelepanu sellele, et NR on täies ulatuses riigistatud, et jagamise kava töötati välja alles hiljem ja et enne jagamist olid varad riigi omandis. Need tõsiasjad aga ei takista langenud väärtusega varade teatise kohaldamist, sest Ühendkuningriigi võetud abimeetmete mõju tõi endaga kaasa panga loomise (BankCo), mis on vabastatud oma eelkäija (NR) langenud väärtusega varadest.

| (106) | Varade suhtes kohaldatavate toetusmeetmete suhtes kohaldatavad konkreetsed tingimused on sätestatud langenud väärtusega varade teatises (42). Langenud väärtusega varade teatise jaotise 5.2 kohaselt eeldab varade suhtes kohaldatav toetusmeede eelnevat läbipaistvust ja see peaks tagama nõuetekohase kulude jagamise. Sellele peaks järgnema abikõlblike varade korrektne hindamine ja riigile toetusmeetme eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride vastutus. |
| --- | --- |

(106)

Varade suhtes kohaldatavate toetusmeetmete suhtes kohaldatavad konkreetsed tingimused on sätestatud langenud väärtusega varade teatises (42). Langenud väärtusega varade teatise jaotise 5.2 kohaselt eeldab varade suhtes kohaldatav toetusmeede eelnevat läbipaistvust ja see peaks tagama nõuetekohase kulude jagamise. Sellele peaks järgnema abikõlblike varade korrektne hindamine ja riigile toetusmeetme eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride vastutus.

| (107) | Eelnev läbipaistvus tähendab asjaomaste varade ja riskide selget väljaselgitamist. See on vajalik selleks, et määrata kindlaks varade suhtes kohaldatava toetusmeetme summa ning et teha kindlaks, kas abi on vaja ajutise probleemi kõrvaldamiseks või kas asjaomane pank on tehniliselt maksejõuetu. |
| --- | --- |

(107)

Eelnev läbipaistvus tähendab asjaomaste varade ja riskide selget väljaselgitamist. See on vajalik selleks, et määrata kindlaks varade suhtes kohaldatava toetusmeetme summa ning et teha kindlaks, kas abi on vaja ajutise probleemi kõrvaldamiseks või kas asjaomane pank on tehniliselt maksejõuetu.

| (108) | Langenud väärtusega varade hindamise küsimuses on langenud väärtusega varade teatise punktis 38 sätestatud, et kui varade väärtuse hindamine osutub eriti keerukaks, võib kaaluda selliste alternatiivsete lähenemisviiside kasutamist nagu näiteks nn „hea panga” loomine või panga riigi omandisse võtmine (ka riigistamine). Viimati nimetatud juhul on varade eelnevat hindamist vaja niivõrd, kuivõrd hindamine toimub aja jooksul ümberkorraldamise või likvideerimise käigus. |
| --- | --- |

(108)

Langenud väärtusega varade hindamise küsimuses on langenud väärtusega varade teatise punktis 38 sätestatud, et kui varade väärtuse hindamine osutub eriti keerukaks, võib kaaluda selliste alternatiivsete lähenemisviiside kasutamist nagu näiteks nn „hea panga” loomine või panga riigi omandisse võtmine (ka riigistamine). Viimati nimetatud juhul on varade eelnevat hindamist vaja niivõrd, kuivõrd hindamine toimub aja jooksul ümberkorraldamise või likvideerimise käigus.

| (109) | NRi kavatseti riigistada, mis andis Ühendkuningriigile kui NRi omanikule võimaluse vaadata läbi ja uurida kõiki NRi varasid. |
| --- | --- |

(109)

NRi kavatseti riigistada, mis andis Ühendkuningriigile kui NRi omanikule võimaluse vaadata läbi ja uurida kõiki NRi varasid.

| (110) | Langenud väärtusega varade teatise kohaselt on hindamise eesmärk arvutada abisumma ja seega määrata kindlaks konkurentsimoonutuse tase, et teha kindlaks, kui põhjalik ümberkorraldamine peaks olema. Käesoleval juhul võib ümberkorraldamist pidada väga põhjalikuks. Varade eelnev hindamine ei tooks käesolevas juhtumis seega kaasa täiendavate tingimuste seadmist komisjoni poolt seoses ümberkorraldamise põhjalikkusega. |
| --- | --- |

(110)

Langenud väärtusega varade teatise kohaselt on hindamise eesmärk arvutada abisumma ja seega määrata kindlaks konkurentsimoonutuse tase, et teha kindlaks, kui põhjalik ümberkorraldamine peaks olema. Käesoleval juhul võib ümberkorraldamist pidada väga põhjalikuks. Varade eelnev hindamine ei tooks käesolevas juhtumis seega kaasa täiendavate tingimuste seadmist komisjoni poolt seoses ümberkorraldamise põhjalikkusega.

| (111) | Kõnealust kahte tegurit arvestades ei ole jagamisele eelnev hindamine vajalik. Seoses varade hindamisega aja jooksul, toob [...] endaga kaasa kõnealuste varade hindamise turu poolt aja jooksul. |
| --- | --- |

(111)

Kõnealust kahte tegurit arvestades ei ole jagamisele eelnev hindamine vajalik. Seoses varade hindamisega aja jooksul, toob [...] endaga kaasa kõnealuste varade hindamise turu poolt aja jooksul.

| (112) | Langenud väärtusega varade teatise punktis 41 on sätestatud seoses langenud väärtusega varade üleandmise väärtusega, et varade ostu või varade kindlustamist käsitlevate meetmete üleandmise väärtuse aluseks peab olema nende tegelik majanduslik väärtus. Lisaks sellele tuleb tagada riigile piisav hüvitis. Kui liikmesriigid peavad tehnilise maksevõimetuse vältimiseks vajalikuks kasutada varade üleandmise väärtust, mis ületab nende tegelikku majanduslikku väärtust, on abi osakaal meetmes vastavalt suurem. See on lubatud ainult siis, kui sellega kaasneb ulatuslik ümberkorraldamine ja tingimuste kehtestamine, mis võimaldavad nimetatud täiendava abi hilisemat tagasinõudmist näiteks tagastusmehhanismi kaudu. Varade üleandmine NRilt AssetCo-le toimub arvestusliku väärtusega. Varade tegelik majanduslik väärtus on väärtuse langemise tõttu madalam kui üleandmise väärtus. Seetõttu on varade suhtes kohaldatava toetusmeetme mõju märkimisväärne, sest BankCo ei ole kõnealuse kahjuga koormatud. Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt on sellisel juhul vaja panga ulatuslik ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(112)

Langenud väärtusega varade teatise punktis 41 on sätestatud seoses langenud väärtusega varade üleandmise väärtusega, et varade ostu või varade kindlustamist käsitlevate meetmete üleandmise väärtuse aluseks peab olema nende tegelik majanduslik väärtus. Lisaks sellele tuleb tagada riigile piisav hüvitis. Kui liikmesriigid peavad tehnilise maksevõimetuse vältimiseks vajalikuks kasutada varade üleandmise väärtust, mis ületab nende tegelikku majanduslikku väärtust, on abi osakaal meetmes vastavalt suurem. See on lubatud ainult siis, kui sellega kaasneb ulatuslik ümberkorraldamine ja tingimuste kehtestamine, mis võimaldavad nimetatud täiendava abi hilisemat tagasinõudmist näiteks tagastusmehhanismi kaudu. Varade üleandmine NRilt AssetCo-le toimub arvestusliku väärtusega. Varade tegelik majanduslik väärtus on väärtuse langemise tõttu madalam kui üleandmise väärtus. Seetõttu on varade suhtes kohaldatava toetusmeetme mõju märkimisväärne, sest BankCo ei ole kõnealuse kahjuga koormatud. Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt on sellisel juhul vaja panga ulatuslik ümberkorraldamist.

| (113) | Käesolevas kontekstis ei vaidlustata seda, et ilma abita oleks NR olnud tehniliselt maksejõuetu. NR riigistati pärast seda, kui Ühendkuningriigil ei õnnestunud NRi kolmandatele isikutele müüa. Seda tõestavad ka erandid, mida finantsinspektsioon kohaldas NRi suhtes, esiteks erand kaasata kõik panga teise taseme omavahendid seadusega ettenähtud kapitalipositsiooni ja seejärel võimalus pangal järgida oma tegevuses seadusega ettenähtud omakapitali nõuetest leebemaid nõudeid. Ühendkuningriigi ametiasutuste dokumentidest selgub, et juhul kui panka ei oleks kaheks jagatud, oleks panga elujõulisuse tagamiseks vaja olnud vähemalt 6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti (võrdluseks – enne kriisi oli panga kapital väiksem kui 4 miljardit Inglise naela). Ilma riigi sekkumiseta ei oleks NRi jagamine ja sellele järgnenud NRi majandustegevuse jätkamine BankCo poolt võimalik. Tõsiasi, et suurem osa NRi varadest jäi AssetCo bilanssi, võimaldas BankCo-l vältida nende varadega seotud kahju ja sellest tulenevat oma kapitali ammendumist. |
| --- | --- |

(113)

Käesolevas kontekstis ei vaidlustata seda, et ilma abita oleks NR olnud tehniliselt maksejõuetu. NR riigistati pärast seda, kui Ühendkuningriigil ei õnnestunud NRi kolmandatele isikutele müüa. Seda tõestavad ka erandid, mida finantsinspektsioon kohaldas NRi suhtes, esiteks erand kaasata kõik panga teise taseme omavahendid seadusega ettenähtud kapitalipositsiooni ja seejärel võimalus pangal järgida oma tegevuses seadusega ettenähtud omakapitali nõuetest leebemaid nõudeid. Ühendkuningriigi ametiasutuste dokumentidest selgub, et juhul kui panka ei oleks kaheks jagatud, oleks panga elujõulisuse tagamiseks vaja olnud vähemalt 6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti (võrdluseks – enne kriisi oli panga kapital väiksem kui 4 miljardit Inglise naela). Ilma riigi sekkumiseta ei oleks NRi jagamine ja sellele järgnenud NRi majandustegevuse jätkamine BankCo poolt võimalik. Tõsiasi, et suurem osa NRi varadest jäi AssetCo bilanssi, võimaldas BankCo-l vältida nende varadega seotud kahju ja sellest tulenevat oma kapitali ammendumist.

| (114) | Langenud väärtusega teatise punktis 41 sätestatud tingimused on täidetud, sest pank on ulatuslikult ümber korraldatud (43) – NRi majandustegevust, mida BankCo jätkab, vähendatakse rohkem kui 75 % võrra. Lisaks sellele riigistas Ühendkuningriik panga 2008. aasta veebruaris ja tema omandis on seega 100 % aktsiatest. Vabastades hea panga halbadest laenudest, suurendab riik hea panga väärtust, mida ta kavatseb müüa [...] jooksul. Selle tulemusel saab riik vähemalt osaliselt kasu varade suhtes kohaldatavast toetusmeetmest hea panga kõrgema müügihinna näol. |
| --- | --- |

(114)

Langenud väärtusega teatise punktis 41 sätestatud tingimused on täidetud, sest pank on ulatuslikult ümber korraldatud (43) – NRi majandustegevust, mida BankCo jätkab, vähendatakse rohkem kui 75 % võrra. Lisaks sellele riigistas Ühendkuningriik panga 2008. aasta veebruaris ja tema omandis on seega 100 % aktsiatest. Vabastades hea panga halbadest laenudest, suurendab riik hea panga väärtust, mida ta kavatseb müüa [...] jooksul. Selle tulemusel saab riik vähemalt osaliselt kasu varade suhtes kohaldatavast toetusmeetmest hea panga kõrgema müügihinna näol.

| (115) | Langenud väärtusega varadega seotud kulude jagamise puhul riigi, aktsionäride ja võlausaldajate vahel panustavad nii endised aktsionärid kui ka hübriidkapitali omanikud panga ümberkorraldamisse suurimal võimalikul moel, sest endised aktsionärid on NRi riigistamise tõttu kaotanud märkimisväärses ulatuses oma investeeringud. Hübriidkapitali omanikud [...] AssetCo-d. Selle tulemusel ei tehta neile omal äranägemisel intressimakseid ja [...]. Seetõttu puudub vajadus täiendava kulude jagamise korra järele (vt ka punktid 150 ja 151). |
| --- | --- |

(115)

Langenud väärtusega varadega seotud kulude jagamise puhul riigi, aktsionäride ja võlausaldajate vahel panustavad nii endised aktsionärid kui ka hübriidkapitali omanikud panga ümberkorraldamisse suurimal võimalikul moel, sest endised aktsionärid on NRi riigistamise tõttu kaotanud märkimisväärses ulatuses oma investeeringud. Hübriidkapitali omanikud [...] AssetCo-d. Selle tulemusel ei tehta neile omal äranägemisel intressimakseid ja [...]. Seetõttu puudub vajadus täiendava kulude jagamise korra järele (vt ka punktid 150 ja 151).

| (116) | Seoses varade suhtes makstud hüvitisega nõutakse langenud väärtusega varade teatises, et pangad peavad maksma hüvitist kapitali vähendamise eest, mis saavutati langenud väärtusega varade suhtes võetud meetmega. Kohustuslikul hüvitisel on kaks eesmärki: tagada kulude jagamine ja minimeerida konkurentsimoonutust. Käesoleval juhul saavutati kulude jagamine NRi riigistamise kaudu (vt ka punktid 148 ja 149). Teise eesmärgi puhul saab konkurentsimoonutust pidada minimaalseks märkimisväärse NRi tegevuse vähendamise tulemusel seoses ulatusliku ümberkorraldamisega (vt ka punktid 156 ja sellele järgnevad punktid). Lisaks sellele kompenseeritakse kõrgema müügihinna kaudu vähemalt osaliselt eelis, mida BankCo varade suhtes kohaldatava toetusmeetme tulemusena saab. Sellistel erandlikel asjaoludel saab nõustuda, et panga müügist tulenevat tulu võib pidada riigile antavaks hüvitiseks sellises ulatuses, kuivõrd see vähendab päästmisega seotud kogukulusid. |
| --- | --- |

(116)

Seoses varade suhtes makstud hüvitisega nõutakse langenud väärtusega varade teatises, et pangad peavad maksma hüvitist kapitali vähendamise eest, mis saavutati langenud väärtusega varade suhtes võetud meetmega. Kohustuslikul hüvitisel on kaks eesmärki: tagada kulude jagamine ja minimeerida konkurentsimoonutust. Käesoleval juhul saavutati kulude jagamine NRi riigistamise kaudu (vt ka punktid 148 ja 149). Teise eesmärgi puhul saab konkurentsimoonutust pidada minimaalseks märkimisväärse NRi tegevuse vähendamise tulemusel seoses ulatusliku ümberkorraldamisega (vt ka punktid 156 ja sellele järgnevad punktid). Lisaks sellele kompenseeritakse kõrgema müügihinna kaudu vähemalt osaliselt eelis, mida BankCo varade suhtes kohaldatava toetusmeetme tulemusena saab. Sellistel erandlikel asjaoludel saab nõustuda, et panga müügist tulenevat tulu võib pidada riigile antavaks hüvitiseks sellises ulatuses, kuivõrd see vähendab päästmisega seotud kogukulusid.

| (117) | AssetCo bilanssi jäänud langenud väärtusega varasid haldab ainult AssetCo, kes on eraldiseisev ja organisatsiooniliselt BankCo-st sõltumatu üksus. |
| --- | --- |

(117)

AssetCo bilanssi jäänud langenud väärtusega varasid haldab ainult AssetCo, kes on eraldiseisev ja organisatsiooniliselt BankCo-st sõltumatu üksus.

| (118) | Seetõttu jõutakse järeldusele, et arvestades ettenähtud põhjalikku ümberkorraldamiskava on BankCo heaks võetavad varade suhtes kohaldatavad toetusmeetmed langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. |
| --- | --- |

(118)

Seetõttu jõutakse järeldusele, et arvestades ettenähtud põhjalikku ümberkorraldamiskava on BankCo heaks võetavad varade suhtes kohaldatavad toetusmeetmed langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas.

| (119) | Nii BankCo kui ka AssetCo puhul on rekapitaliseerimine ette nähtud. Rekapitaliseerimisteatise kohaselt tuleks rekapitaliseerimise eest maksta nõuetekohast hüvitist. |
| --- | --- |

(119)

Nii BankCo kui ka AssetCo puhul on rekapitaliseerimine ette nähtud. Rekapitaliseerimisteatise kohaselt tuleks rekapitaliseerimise eest maksta nõuetekohast hüvitist.

| (120) | BankCo-sse tehakse 1,4 miljardi Inglise naela suurune kapitalisüst lihtaktsiate vormis. Seoses lihtaktsiate eest makstava hüvitisega on Ühendkuningriik panga jagamise ajahetkel juba 100 % aktsiate omanik. Täiendav kapitalisüst lihtaktsiate vormis ei muuda Ühendkuningriigi osalust BankCo-s. Nagu on juba punktis 114 tähelepanu juhitud seoses varade suhtes võetavate toetusmeetmetega, on Ühendkuningriik NRi juba riigistanud ja on seega 100 % aktsiate omanik. Lisaks sellele saadakse vähemalt osaliselt tagasi kapitalisüstiks ettenähtud vahendid aktsiate eest makstava tasu ja BankCo müügi näol. |
| --- | --- |

(120)

BankCo-sse tehakse 1,4 miljardi Inglise naela suurune kapitalisüst lihtaktsiate vormis. Seoses lihtaktsiate eest makstava hüvitisega on Ühendkuningriik panga jagamise ajahetkel juba 100 % aktsiate omanik. Täiendav kapitalisüst lihtaktsiate vormis ei muuda Ühendkuningriigi osalust BankCo-s. Nagu on juba punktis 114 tähelepanu juhitud seoses varade suhtes võetavate toetusmeetmetega, on Ühendkuningriik NRi juba riigistanud ja on seega 100 % aktsiate omanik. Lisaks sellele saadakse vähemalt osaliselt tagasi kapitalisüstiks ettenähtud vahendid aktsiate eest makstava tasu ja BankCo müügi näol.

| (121) | AssetCo puhul on 1,6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti vaja ainult stressiolukorras. Ettevõtja ei maksa kapitalisüsti tegemise korral selle eest hüvitist. Et AssetCo [...], müüb ta varasid turul. Ettevõtja kasutab sellisest müügist saadavat tulu, et tagasi maksta riigile, kes on BoE/HTM likviidsusvahendi kaudu üks ettevõtja suurimaid võlausaldajaid. Kõnealune tulu ei too kasu AssetCo majandustegevusele. Seetõttu sisaldub riigi hüvitis juba [...]. |
| --- | --- |

(121)

AssetCo puhul on 1,6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti vaja ainult stressiolukorras. Ettevõtja ei maksa kapitalisüsti tegemise korral selle eest hüvitist. Et AssetCo [...], müüb ta varasid turul. Ettevõtja kasutab sellisest müügist saadavat tulu, et tagasi maksta riigile, kes on BoE/HTM likviidsusvahendi kaudu üks ettevõtja suurimaid võlausaldajaid. Kõnealune tulu ei too kasu AssetCo majandustegevusele. Seetõttu sisaldub riigi hüvitis juba [...].

| (122) | Selle tulemusena jõutakse järeldusele, et rekapitaliseerimised on kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega. |
| --- | --- |

(122)

Selle tulemusena jõutakse järeldusele, et rekapitaliseerimised on kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega.

| (123) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantsasutuste ümberkorraldamise suhtes praeguses kriisis. Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab selleks, et finantsasutuse ümberkorraldamine oleks praeguse finantskriisi olukorras ühisturuga kokkusobiv vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b:






  i) | kaasa tooma panga elujõulisuse taastamise; |
| --- | --- | --- |

(123)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantsasutuste ümberkorraldamise suhtes praeguses kriisis. Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab selleks, et finantsasutuse ümberkorraldamine oleks praeguse finantskriisi olukorras ühisturuga kokkusobiv vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b:

i)

kaasa tooma panga elujõulisuse taastamise;

| ii) | hõlmama abisaajapoolset piisavat omapanust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

hõlmama abisaajapoolset piisavat omapanust (kulude jagamine);

| iii) | sisaldama nõuetekohaseid meetmeid konkurentsimoonutuse piiramiseks. |
| --- | --- |

iii)

sisaldama nõuetekohaseid meetmeid konkurentsimoonutuse piiramiseks.

i)   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (124) | Ümberkorraldamisteatise punktides 9–11 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab kogu teavet ärimudeli kohta. Kavas tuleks selgitada finantsasutuse raskuste põhjusi ja pakkuda välja alternatiivseid lahendusi ümberkorraldamiskava kõrval. |
| --- | --- |

(124)

Ümberkorraldamisteatise punktides 9–11 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab kogu teavet ärimudeli kohta. Kavas tuleks selgitada finantsasutuse raskuste põhjusi ja pakkuda välja alternatiivseid lahendusi ümberkorraldamiskava kõrval.

| (125) | Ühendkuningriigi esitatud teave vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele, sest esitati teavet NRi raskuste kohta, nende põhjuste kohta ja BankCo ärimudeli kohta. |
| --- | --- |

(125)

Ühendkuningriigi esitatud teave vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele, sest esitati teavet NRi raskuste kohta, nende põhjuste kohta ja BankCo ärimudeli kohta.

| (126) | Laiendamisotsuses märkis komisjon, et BankCo-st tundub tulevat pärast jagamist elujõuline pank. Kuid et komisjonile ei laenunud ärikava, mis oleks tõendanud BankCo elujõulisust, ei saanud komisjon selles küsimuses otsust vastu võtta. Ühendkuningriik esitas üksikasjaliku ärikava 10. juunil 2009. |
| --- | --- |

(126)

Laiendamisotsuses märkis komisjon, et BankCo-st tundub tulevat pärast jagamist elujõuline pank. Kuid et komisjonile ei laenunud ärikava, mis oleks tõendanud BankCo elujõulisust, ei saanud komisjon selles küsimuses otsust vastu võtta. Ühendkuningriik esitas üksikasjaliku ärikava 10. juunil 2009.

| (127) | Ärikava kohaselt saab BankCo-st pärast jagamist elujõuline pank nii tavalise kui ka stressiolukorra korral. BankCo algbilanss [21–24] miljardit Inglise naela on võrreldes NRi bilansiga (104,3 miljardit Inglise naela 2008. aasta lõpus) märkimisväärselt väiksem, suurenedes 2013. aastaks [31–34] miljardi Inglise naelani. Bilanss sisaldab kvaliteetseid varasid ([9–12] miljardi Inglise naela väärtuses sularaha ja [7–11] miljardi Inglise naela väärtuses koormiseta hüpoteeke). BankCo-le üleantud hüpoteekide keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtus on [62–67] %. BankCo kohustused moodustuvad põhiliselt NRi eraklientide hoiustest (19,3 miljardi Inglise naela) ja väga piiratud määral äriklientide hoiustest ([1–3] miljardit Inglise naela). |
| --- | --- |

(127)

Ärikava kohaselt saab BankCo-st pärast jagamist elujõuline pank nii tavalise kui ka stressiolukorra korral. BankCo algbilanss [21–24] miljardit Inglise naela on võrreldes NRi bilansiga (104,3 miljardit Inglise naela 2008. aasta lõpus) märkimisväärselt väiksem, suurenedes 2013. aastaks [31–34] miljardi Inglise naelani. Bilanss sisaldab kvaliteetseid varasid ([9–12] miljardi Inglise naela väärtuses sularaha ja [7–11] miljardi Inglise naela väärtuses koormiseta hüpoteeke). BankCo-le üleantud hüpoteekide keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtus on [62–67] %. BankCo kohustused moodustuvad põhiliselt NRi eraklientide hoiustest (19,3 miljardi Inglise naela) ja väga piiratud määral äriklientide hoiustest ([1–3] miljardit Inglise naela).

| (128) | BankCo äristrateegia saab olema konservatiivsem kui NRi strateegia – pank keskendub ainult Ühendkuningriigi eraklientide turule. BankCo hakkab tegutsema hüpoteegi- ja hoiupangana. Kooskõlas äristrateegiaga on pank vähem riskialdis ja tema eesmärk on saavutada vaid üks A/P1 kategooria reiting. |
| --- | --- |

(128)

BankCo äristrateegia saab olema konservatiivsem kui NRi strateegia – pank keskendub ainult Ühendkuningriigi eraklientide turule. BankCo hakkab tegutsema hüpoteegi- ja hoiupangana. Kooskõlas äristrateegiaga on pank vähem riskialdis ja tema eesmärk on saavutada vaid üks A/P1 kategooria reiting.

| (129) | BankCo ei kavatse laiendada oma tegevust Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul. Ümberkorraldamise tulemusena on BankCo kaks kolmandiku väiksem kui NR algselt. Võrreldes 32,2 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal piirdub panga uute laenude andmine 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga, mis moodustab ligikaudu 1,5 % turust. BankCo turuosa kogulaenude puhul saab olema ligikaudu [3–6] % võrreldes 9,7 %ga enne riigi sekkumist. |
| --- | --- |

(129)

BankCo ei kavatse laiendada oma tegevust Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul. Ümberkorraldamise tulemusena on BankCo kaks kolmandiku väiksem kui NR algselt. Võrreldes 32,2 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal piirdub panga uute laenude andmine 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga, mis moodustab ligikaudu 1,5 % turust. BankCo turuosa kogulaenude puhul saab olema ligikaudu [3–6] % võrreldes 9,7 %ga enne riigi sekkumist.

| (130) | Eluaseme hüpoteeklaenude rahastamiseks kasutatavad vahendid põhinevad peaasjalikult eraklientide hoiustel – algselt on 2009. aastal ligikaudu [92–95] % kogurahastamisest hoiused, see protsent langeb 2013. aastaks miinimumini, milleks on [68–71] % (võrreldes vähem kui 30 % enne kriisi). BankCo hulgitasandi rahastamine moodustab ligikaudu [22–35] % panga hüpoteegivaradest. |
| --- | --- |

(130)

Eluaseme hüpoteeklaenude rahastamiseks kasutatavad vahendid põhinevad peaasjalikult eraklientide hoiustel – algselt on 2009. aastal ligikaudu [92–95] % kogurahastamisest hoiused, see protsent langeb 2013. aastaks miinimumini, milleks on [68–71] % (võrreldes vähem kui 30 % enne kriisi). BankCo hulgitasandi rahastamine moodustab ligikaudu [22–35] % panga hüpoteegivaradest.

| (131) | Lisaks sellele seab BankCo eesmärgiks, et kaalutud keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe uute laenude puhul saab olema [68–71] % ja ühtegi laenu ei anta laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega üle [94–97] %. Pank keskendub eluasemelaenudele omaniku poolt kasutatava kinnisvara ostmiseks (ligikaudu [...] % kogulaenudest) ja tegeleb teataval määral ka osta-rentimiseks-hüpoteeklaenudega (ligikaudu [...] %). Pank ei anna enam laene Together (tagatiseta laenud ja hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe oli [...] 125 %) ega laene äriklientidele. Kui jätta välja tegevust reguleerivad kohustused, piirab BankCo laenutegevust panga sõltuvus laenude rahastamisel eraklientide hoiustest. BankCo kavatseb 2010. aastal anda laene väärtuses [6–9] miljardit Inglise naela ning 2011., 2012. ja 2013. aastal iga aasta [6–8] miljardit Inglise naela. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks sellele seab BankCo eesmärgiks, et kaalutud keskmine laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe uute laenude puhul saab olema [68–71] % ja ühtegi laenu ei anta laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhtega üle [94–97] %. Pank keskendub eluasemelaenudele omaniku poolt kasutatava kinnisvara ostmiseks (ligikaudu [...] % kogulaenudest) ja tegeleb teataval määral ka osta-rentimiseks-hüpoteeklaenudega (ligikaudu [...] %). Pank ei anna enam laene Together (tagatiseta laenud ja hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe oli [...] 125 %) ega laene äriklientidele. Kui jätta välja tegevust reguleerivad kohustused, piirab BankCo laenutegevust panga sõltuvus laenude rahastamisel eraklientide hoiustest. BankCo kavatseb 2010. aastal anda laene väärtuses [6–9] miljardit Inglise naela ning 2011., 2012. ja 2013. aastal iga aasta [6–8] miljardit Inglise naela.

| (132) | Ühendkuningriigi esitatud ärikava kohaselt hakkab BankCo eeldatavasti kasumit teenima [...] ning panga koguintressitulu suureneb baasstsenaariumi kohaselt [...] miljonilt Inglise naelalt 2009. aastal [...] miljoni Inglise naelani 2013. aastaks, ettevõtja kasum (kahjum) pärast maksustamist on ligikaudu [...] miljonit Inglise naela 2009. aastal ja suureneb 2013. aastaks [...] miljoni Inglise naelani ning panga omakapitali tasuvus pärast maksustamist on 2009. aastal [...] %, suurenedes 2013. aastaks ligikaudu [9–12] %. Stressiolukorras suureneks intressitulu [...] miljonilt Inglise naelalt 2009. aastal [0,1–0,6] miljoni Inglise naelani 2013. aastaks, panga kasum (kahjum) pärast maksustamist oleks 2009. aastal [...] miljonit Inglise naela, suurenedes 2013. aastaks [...] miljoni Inglise naelani, ning panga omakapitali tasuvus suureneks [...] % 2009. aastal ligikaudu [...] % 2013. aastaks. Lisaks sellele ei ole kõnealused arvnäitajad Ühendkuningriigi kohaselt suuremad, kui BankCo peamiste konkurentide ehituslaenuettevõtjate keskmised näitajad. |
| --- | --- |

(132)

Ühendkuningriigi esitatud ärikava kohaselt hakkab BankCo eeldatavasti kasumit teenima [...] ning panga koguintressitulu suureneb baasstsenaariumi kohaselt [...] miljonilt Inglise naelalt 2009. aastal [...] miljoni Inglise naelani 2013. aastaks, ettevõtja kasum (kahjum) pärast maksustamist on ligikaudu [...] miljonit Inglise naela 2009. aastal ja suureneb 2013. aastaks [...] miljoni Inglise naelani ning panga omakapitali tasuvus pärast maksustamist on 2009. aastal [...] %, suurenedes 2013. aastaks ligikaudu [9–12] %. Stressiolukorras suureneks intressitulu [...] miljonilt Inglise naelalt 2009. aastal [0,1–0,6] miljoni Inglise naelani 2013. aastaks, panga kasum (kahjum) pärast maksustamist oleks 2009. aastal [...] miljonit Inglise naela, suurenedes 2013. aastaks [...] miljoni Inglise naelani, ning panga omakapitali tasuvus suureneks [...] % 2009. aastal ligikaudu [...] % 2013. aastaks. Lisaks sellele ei ole kõnealused arvnäitajad Ühendkuningriigi kohaselt suuremad, kui BankCo peamiste konkurentide ehituslaenuettevõtjate keskmised näitajad.

| (133) | Seoses seadusega ettenähtud kapitalipositsiooniga oleks BankCo nõuetekohaselt kapitaliseeritud pärast jagamist toimunud 1,4 miljardi Inglise naela suuruse kapitaliseerimise kaudu. See tõsiasi koos märkimisväärses summas sularahaga, mis pangale üle anti, toob kaasa selle, et jagamise ajal on panga esimese taseme omavahendite suhe üle [48–53] %, kuid see väheneb 2013. aastaks ligikaudu [16–21] %, sest BankCo suurendab oma laenutegevust, kasutades selleks saadud suurt hulka sularaha ja otsides uusi rahastamisallikaid. BankCo on ka nõuetekohaselt kapitaliseeritud [...]. Ärikava kohaselt saab BankCo [...] miljardist Inglise naelast [...] stressirohke olukorra korral, püsides jätkuvalt elujõuline. |
| --- | --- |

(133)

Seoses seadusega ettenähtud kapitalipositsiooniga oleks BankCo nõuetekohaselt kapitaliseeritud pärast jagamist toimunud 1,4 miljardi Inglise naela suuruse kapitaliseerimise kaudu. See tõsiasi koos märkimisväärses summas sularahaga, mis pangale üle anti, toob kaasa selle, et jagamise ajal on panga esimese taseme omavahendite suhe üle [48–53] %, kuid see väheneb 2013. aastaks ligikaudu [16–21] %, sest BankCo suurendab oma laenutegevust, kasutades selleks saadud suurt hulka sularaha ja otsides uusi rahastamisallikaid. BankCo on ka nõuetekohaselt kapitaliseeritud [...]. Ärikava kohaselt saab BankCo [...] miljardist Inglise naelast [...] stressirohke olukorra korral, püsides jätkuvalt elujõuline.

| (134) | Likviidsuse küsimuses on BankCo-l kavas säilitada ajavahemikul 2009–2013 [19–22] % kõrgem likviidsussuhe (sularaha ja varade suhe), mis Ühendkuningriigi sõnul on kooskõlas suhtega, mille piires ehituslaenuettevõtjad tegutsevad, ja suurem kui mitmekesisema majandustegevusega Ühendkuningriikide pankade keskmine suhe (likviidsussuhe 5–10 %). BankCo põhilised likviidsed vahendid katavad [17–20] % eraklientide hoiustest ja ligikaudu [3–6] kuu saabunud tähtaegadega äriklientide laene. |
| --- | --- |

(134)

Likviidsuse küsimuses on BankCo-l kavas säilitada ajavahemikul 2009–2013 [19–22] % kõrgem likviidsussuhe (sularaha ja varade suhe), mis Ühendkuningriigi sõnul on kooskõlas suhtega, mille piires ehituslaenuettevõtjad tegutsevad, ja suurem kui mitmekesisema majandustegevusega Ühendkuningriikide pankade keskmine suhe (likviidsussuhe 5–10 %). BankCo põhilised likviidsed vahendid katavad [17–20] % eraklientide hoiustest ja ligikaudu [3–6] kuu saabunud tähtaegadega äriklientide laene.

| (135) | Kava sisaldab ka teavet selle kohta, kuidas BankCo kavatseb lõpetada ajutise riigi omandisse kuulumine. See annab riigile võimaluse saada tagasi osaliselt või täielikult rahasummad, mis süstiti ettevõtjatesse NR, BankCo ja AssetCo. |
| --- | --- |

(135)

Kava sisaldab ka teavet selle kohta, kuidas BankCo kavatseb lõpetada ajutise riigi omandisse kuulumine. See annab riigile võimaluse saada tagasi osaliselt või täielikult rahasummad, mis süstiti ettevõtjatesse NR, BankCo ja AssetCo.

| (136) | Eespool öeldu on hajutanud seega komisjoni allesjäänud kahtlused seoses BankCo elujõulisusega. Selline järeldus on kooskõlas komisjoni algse hinnanguga ja kolmandate isikute märkustega, mis laekusid komisjonile seoses laiendamisotsusega. |
| --- | --- |

(136)

Eespool öeldu on hajutanud seega komisjoni allesjäänud kahtlused seoses BankCo elujõulisusega. Selline järeldus on kooskõlas komisjoni algse hinnanguga ja kolmandate isikute märkustega, mis laekusid komisjonile seoses laiendamisotsusega.

ii)   Omapanus/kulude jagamine

| (137) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abisaaja tegema asjakohase omapanuse. Selleks tuleks a) piirata nii ümberkorraldamisega seotud kulusid kui ka abisummat ning b) vaja on märkimisväärset omapanust. |
| --- | --- |

(137)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abisaaja tegema asjakohase omapanuse. Selleks tuleks a) piirata nii ümberkorraldamisega seotud kulusid kui ka abisummat ning b) vaja on märkimisväärset omapanust.

| (138) | Ümberkorraldamise etapis abisaava panga omapanuse suhtes kohaldatavad põhimõtted on sätestatud ümberkorraldamisteatise 3. jaos. Selle kohaselt i) tuleks ümberkorraldamisabi piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; ii) peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid, näiteks varade müügist tulenev tulu; ja iii) peaksid ümberkorraldamiskulusid kandma ka panka investeerinud osalejad kahjumi katmise kaudu olemasolevast kapitalist ja riigi sekkumise eest sobiva suurusega tasu maksmise kaudu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsimoonutust ja moraalset ohtu (44). |
| --- | --- |

(138)

Ümberkorraldamise etapis abisaava panga omapanuse suhtes kohaldatavad põhimõtted on sätestatud ümberkorraldamisteatise 3. jaos. Selle kohaselt i) tuleks ümberkorraldamisabi piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; ii) peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid, näiteks varade müügist tulenev tulu; ja iii) peaksid ümberkorraldamiskulusid kandma ka panka investeerinud osalejad kahjumi katmise kaudu olemasolevast kapitalist ja riigi sekkumise eest sobiva suurusega tasu maksmise kaudu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsimoonutust ja moraalset ohtu (44).

| (139) | Komisjoni kahtlused seoses sellega, kas abi piirdub minimaalselt vajalikuga NRi (BankCo) pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on hajutatud (vt ka punkt 141). Lõplikus ümberkorraldamiskavas ei ole tõesti ette nähtud uusi laene ulatuses, mis ületaks kriisieelset taset, ega uue äritegevuse omandamist. |
| --- | --- |

(139)

Komisjoni kahtlused seoses sellega, kas abi piirdub minimaalselt vajalikuga NRi (BankCo) pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on hajutatud (vt ka punkt 141). Lõplikus ümberkorraldamiskavas ei ole tõesti ette nähtud uusi laene ulatuses, mis ületaks kriisieelset taset, ega uue äritegevuse omandamist.

| (140) | AssetCo-st BankCo-le jagamisel üleantud raha kasutakse peamiselt 2010. aasta laenudega seotud eesmärgi ([6–9] miljardit Inglise naela) saavutamiseks. Ühendkuningriik on arvamusel, et sellise laenutaseme saavutamine on vajalik Ühendkuningriigi hüpoteegituru stabiliseerimiseks, mida on kahjustanud pakkumise piiratus (mis tulenes eelkõige sellest, et aktiivse hüpoteekide lunastamise kava tõttu olid NRi puhaslaenud negatiivsed) ja mis omakorda võimendas Ühendkuningriigi kinnisvarahindade langust. BankCo 2011. aasta laenudega seotud eesmärk väheneb samuti [6–8] miljardile Inglise naelale. Seda arvestades on ümberkorraldamiskulusid piiratud minimaalse vajalikuga. |
| --- | --- |

(140)

AssetCo-st BankCo-le jagamisel üleantud raha kasutakse peamiselt 2010. aasta laenudega seotud eesmärgi ([6–9] miljardit Inglise naela) saavutamiseks. Ühendkuningriik on arvamusel, et sellise laenutaseme saavutamine on vajalik Ühendkuningriigi hüpoteegituru stabiliseerimiseks, mida on kahjustanud pakkumise piiratus (mis tulenes eelkõige sellest, et aktiivse hüpoteekide lunastamise kava tõttu olid NRi puhaslaenud negatiivsed) ja mis omakorda võimendas Ühendkuningriigi kinnisvarahindade langust. BankCo 2011. aasta laenudega seotud eesmärk väheneb samuti [6–8] miljardile Inglise naelale. Seda arvestades on ümberkorraldamiskulusid piiratud minimaalse vajalikuga.

| (141) | Ümberkorraldamiskava koostamisel otsustas Ühendkuningriik kasutada vähem abi, kui nähti ette algses ümberkorraldamiskavas. Nagu on mainitud punktis 23, oleks alternatiiv NRi jagamisele olnud NR tegevuse jätkumine, milleks oleks vaja olnud vähemalt 6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti (võrreldes maksimaalselt 3 miljardi Inglise naela suuruse kapitalisüstiga stressiolukorras lõpliku ümberkorraldamiskava kohaselt). Jagamise kaudu on vaja väiksemas summas kapitali nii BankCo kui ka AssetCo tarbeks ühiselt, sest AssetCo hakkab tegutsema vaid hüpoteeklaenuandjana ja selle tulemusel kohaldatakse tema suhtes võrreldes tavapangaga leebemaid õiguslikke omakapitali käsitlevaid nõudeid. Seetõttu piiratakse jagamisega abi minimaalse vajalikuga, et tagada NRi elujõulisus. |
| --- | --- |

(141)

Ümberkorraldamiskava koostamisel otsustas Ühendkuningriik kasutada vähem abi, kui nähti ette algses ümberkorraldamiskavas. Nagu on mainitud punktis 23, oleks alternatiiv NRi jagamisele olnud NR tegevuse jätkumine, milleks oleks vaja olnud vähemalt 6 miljardi Inglise naela suurust kapitalisüsti (võrreldes maksimaalselt 3 miljardi Inglise naela suuruse kapitalisüstiga stressiolukorras lõpliku ümberkorraldamiskava kohaselt). Jagamise kaudu on vaja väiksemas summas kapitali nii BankCo kui ka AssetCo tarbeks ühiselt, sest AssetCo hakkab tegutsema vaid hüpoteeklaenuandjana ja selle tulemusel kohaldatakse tema suhtes võrreldes tavapangaga leebemaid õiguslikke omakapitali käsitlevaid nõudeid. Seetõttu piiratakse jagamisega abi minimaalse vajalikuga, et tagada NRi elujõulisus.

| (142) | Lisaks sellele on jagamise tulemusel BankCo hüpoteekide laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe kõrgem kui enamikul ehituslaenuettevõtjatel, keda saab pidada panga olulisemateks konkurentideks, ning BankCo omakapitali tasuvus saab kuni 2013. aastani olema jätkuvalt märkimisväärselt madalam kui Ühendkuningriigi pankadel ja ehituslaenuettevõtjatel. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks sellele on jagamise tulemusel BankCo hüpoteekide laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe kõrgem kui enamikul ehituslaenuettevõtjatel, keda saab pidada panga olulisemateks konkurentideks, ning BankCo omakapitali tasuvus saab kuni 2013. aastani olema jätkuvalt märkimisväärselt madalam kui Ühendkuningriigi pankadel ja ehituslaenuettevõtjatel.

| (143) | Lisaks sellele on praeguste turutingimuste korral selge, et stresstesti tulemusi tuleb panga elujõulisuse väljaselgitamiseks arvesse võtta (45). Selles kontekstis on Ühendkuningriigi ametiasutused kinnitanud, et 1,4 miljardit Inglise naela on BankCo puhul finantsinspektsiooni arvamuse kohaselt seadusega ettenähtud omakapitali miinimumnõue. Lisaks sellele, BankCo [...]. Ühendkuningriik on tõendanud, et kui BankCo-le antaks üle rohkem langenud väärtusega varasid, peaks riik selle tasakaalustamiseks tegema täiendava kapitalisüsti, et mitte ohustada panga pikaajalist elujõulisust, säilitades samal ajal piiratud hulgal laenude andmise reaalmajanduse jaoks. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks sellele on praeguste turutingimuste korral selge, et stresstesti tulemusi tuleb panga elujõulisuse väljaselgitamiseks arvesse võtta (45). Selles kontekstis on Ühendkuningriigi ametiasutused kinnitanud, et 1,4 miljardit Inglise naela on BankCo puhul finantsinspektsiooni arvamuse kohaselt seadusega ettenähtud omakapitali miinimumnõue. Lisaks sellele, BankCo [...]. Ühendkuningriik on tõendanud, et kui BankCo-le antaks üle rohkem langenud väärtusega varasid, peaks riik selle tasakaalustamiseks tegema täiendava kapitalisüsti, et mitte ohustada panga pikaajalist elujõulisust, säilitades samal ajal piiratud hulgal laenude andmise reaalmajanduse jaoks.

| (144) | Pank kannab nii suures ulatuses kui võimalik ümberkorraldamiskulusid hüpoteekide lunastamise ja varade müümise kaudu. NR piiras vajaliku abi summat, kutsudes ajavahemikul 2008. aasta aprillist kuni 2009. aasta alguseni aktiivselt olemasolevaid kliente üles lunastama oma laene ja refinantseerima neid konkurentide juures. Seeläbi on NR kaotanud usaldusväärsed kliendid, st kliendid, kes on suutnud saada laenu muust pangast. Aktiivsest hüpoteekide lunastamise kavast tulenevat tulu on kasutatud abi tagasimaksmiseks riigile. Selle tulemusel vähenes BoE/HMT likviidsusvahend 27 miljardilt Inglise naelalt (2007. aasta lõpus) 14,5 miljardi Inglise naelani (30. juuni 2009). |
| --- | --- |

(144)

Pank kannab nii suures ulatuses kui võimalik ümberkorraldamiskulusid hüpoteekide lunastamise ja varade müümise kaudu. NR piiras vajaliku abi summat, kutsudes ajavahemikul 2008. aasta aprillist kuni 2009. aasta alguseni aktiivselt olemasolevaid kliente üles lunastama oma laene ja refinantseerima neid konkurentide juures. Seeläbi on NR kaotanud usaldusväärsed kliendid, st kliendid, kes on suutnud saada laenu muust pangast. Aktiivsest hüpoteekide lunastamise kavast tulenevat tulu on kasutatud abi tagasimaksmiseks riigile. Selle tulemusel vähenes BoE/HMT likviidsusvahend 27 miljardilt Inglise naelalt (2007. aasta lõpus) 14,5 miljardi Inglise naelani (30. juuni 2009).

| (145) | NR müüs oma HERM-portfelli ligikaudu 2,2 miljardi Inglise naela eest. Sellega saadi tulu, mida kasutati osaliselt BoE/HMT likviidsusvahendi tagasimaksmiseks. Vahendite sissevool on kindel, sest müük on juba toimunud. |
| --- | --- |

(145)

NR müüs oma HERM-portfelli ligikaudu 2,2 miljardi Inglise naela eest. Sellega saadi tulu, mida kasutati osaliselt BoE/HMT likviidsusvahendi tagasimaksmiseks. Vahendite sissevool on kindel, sest müük on juba toimunud.

| (146) | NR on vähendanud ka vajaliku abi summat, andes 2008. ja 2009. aastal väga väikeses ulatuses uusi hüpoteeklaene (vastavalt 3 miljardit Inglise naela ja 1,3 miljardit Inglise naela kuni 30. juunini 2009 võrreldes 32,3 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal). |
| --- | --- |

(146)

NR on vähendanud ka vajaliku abi summat, andes 2008. ja 2009. aastal väga väikeses ulatuses uusi hüpoteeklaene (vastavalt 3 miljardit Inglise naela ja 1,3 miljardit Inglise naela kuni 30. juunini 2009 võrreldes 32,3 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal).

| (147) | Eespool öeldut arvestades jõutakse järeldusele, et komisjoni kahtlused seoses sellega, kas abi piirdub minimaalse vajalikuga, on hajutatud ja et NRi omapanus on piisav. |
| --- | --- |

(147)

Eespool öeldut arvestades jõutakse järeldusele, et komisjoni kahtlused seoses sellega, kas abi piirdub minimaalse vajalikuga, on hajutatud ja et NRi omapanus on piisav.

| (148) | Kulude jagamise osas nõutakse ümberkorraldamisteatises, et ümberkorraldamiskulusid ei kanna mitte ainult riik, vaid ka panga endised investorid ja aktsionärid. |
| --- | --- |

(148)

Kulude jagamise osas nõutakse ümberkorraldamisteatises, et ümberkorraldamiskulusid ei kanna mitte ainult riik, vaid ka panga endised investorid ja aktsionärid.

| (149) | NRi juhtumis riigistati pank ja endised aktsionärid saavad hüvitist, mis arvutatakse panga väärtuse alusel ilma riigi abita (46). Selle tulemusel saab hüvitis olema tõenäoliselt nullilähedane. See tähendab, et endised aktsionärid on väljajäetud ja seega võib öelda, et nad on nõuetekohaselt kandnud NRi ebaõnnestunud tegevusega seotud kahju. |
| --- | --- |

(149)

NRi juhtumis riigistati pank ja endised aktsionärid saavad hüvitist, mis arvutatakse panga väärtuse alusel ilma riigi abita (46). Selle tulemusel saab hüvitis olema tõenäoliselt nullilähedane. See tähendab, et endised aktsionärid on väljajäetud ja seega võib öelda, et nad on nõuetekohaselt kandnud NRi ebaõnnestunud tegevusega seotud kahju.

| (150) | Lisaks sellele jäävad NRi allutatud laenude omanikud AssetCo-sse. See tähendab, et neile makstakse hüvitist tuludest, mida saadakse AssetCo varadest. Allutatud laenude omanikena [...]. Riik aga on laenude kaudu, mida ta AssetCo-le on andnud (BoeE/HMT likviidsusvahend ja käibekapitalilaen), suurim võlausaldaja. Seetõttu [...]. Lisaks sellele on NR hiljuti otsustanud edasi lükata põhiosa ja intresside maksmist teise tasandi ja esimese tasandi väärtpaberitelt, juhul kui tal selline võimalus oleks. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lubanud, et pärast jagamist lükkab AssetCo jätkuvalt selliste maksete tegemist edasi. [...]. |
| --- | --- |

(150)

Lisaks sellele jäävad NRi allutatud laenude omanikud AssetCo-sse. See tähendab, et neile makstakse hüvitist tuludest, mida saadakse AssetCo varadest. Allutatud laenude omanikena [...]. Riik aga on laenude kaudu, mida ta AssetCo-le on andnud (BoeE/HMT likviidsusvahend ja käibekapitalilaen), suurim võlausaldaja. Seetõttu [...]. Lisaks sellele on NR hiljuti otsustanud edasi lükata põhiosa ja intresside maksmist teise tasandi ja esimese tasandi väärtpaberitelt, juhul kui tal selline võimalus oleks. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lubanud, et pärast jagamist lükkab AssetCo jätkuvalt selliste maksete tegemist edasi. [...].

| (151) | Selle tulemusel on moraalne oht nõuetekohaselt maandatud panga endiste aktsionäride omapanuse kaudu. |
| --- | --- |

(151)

Selle tulemusel on moraalne oht nõuetekohaselt maandatud panga endiste aktsionäride omapanuse kaudu.

| (152) | Seetõttu jõutakse järeldusele, et NR ja selle aktsionärid on panustanud ümberkorraldamisse maksimaalsel määral. |
| --- | --- |

(152)

Seetõttu jõutakse järeldusele, et NR ja selle aktsionärid on panustanud ümberkorraldamisse maksimaalsel määral.

iii)   Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

| (153) | Komisjon väljendas laiendamisotsuses kahtlust, kas Ühendkuningriigi kavandatud meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks on piisavad, et tasakaalustada konkurentsimoonutust, mida NRi majandustegevuse jätkamine BankCo kaudu turule tekitab. Kolmandad isikud jagasid kõnealust kahtlust ja juhtisid tähelepanu BankCo kindlale positsioonile Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul ning pakkusid välja meetmeid, mis võiksid piirata BankCo tekitatavat konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon väljendas laiendamisotsuses kahtlust, kas Ühendkuningriigi kavandatud meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks on piisavad, et tasakaalustada konkurentsimoonutust, mida NRi majandustegevuse jätkamine BankCo kaudu turule tekitab. Kolmandad isikud jagasid kõnealust kahtlust ja juhtisid tähelepanu BankCo kindlale positsioonile Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul ning pakkusid välja meetmeid, mis võiksid piirata BankCo tekitatavat konkurentsimoonutust.

| (154) | Seoses konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et komisjon peab oma hinnangus arvesse võtma abisummat, kulude jagamise taset ja finantsasutuse positsiooni turul pärast ümberkorraldamist. Kõnealuse analüüsi alusel tuleb kehtestada asjaomased asendusmeetmed. |
| --- | --- |

(154)

Seoses konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et komisjon peab oma hinnangus arvesse võtma abisummat, kulude jagamise taset ja finantsasutuse positsiooni turul pärast ümberkorraldamist. Kõnealuse analüüsi alusel tuleb kehtestada asjaomased asendusmeetmed.

| (155) | NRi tekitatav konkurentimoonutus on märkimisväärne. NRi õigusjärglane BankCo on hästi rahastatud ja NRi minevikus tehtud riskantsetest laenudest seotud koormast vabastatud ettevõtja. Selleks et tagada NRi tegevus alates 2007. aasta septembrist ja et hõlbustada jagamist, on olnud vaja ja on jätkuvalt vaja anda märkimisväärses ulatuses abi. Kuid NRist saab märkimisväärselt väiksem pank ja Ühendkuningriik on võtnud asjaomaseid meetmeid, et piirata konkurentsimoonutamist. |
| --- | --- |

(155)

NRi tekitatav konkurentimoonutus on märkimisväärne. NRi õigusjärglane BankCo on hästi rahastatud ja NRi minevikus tehtud riskantsetest laenudest seotud koormast vabastatud ettevõtja. Selleks et tagada NRi tegevus alates 2007. aasta septembrist ja et hõlbustada jagamist, on olnud vaja ja on jätkuvalt vaja anda märkimisväärses ulatuses abi. Kuid NRist saab märkimisväärselt väiksem pank ja Ühendkuningriik on võtnud asjaomaseid meetmeid, et piirata konkurentsimoonutamist.

| (156) | NR ei jätka sama majandusüksusena kui enne riigi sekkumist. Pank on riigistatud ja ta on põhjalikult ümber korraldatud. Selle tulemusena hakkab NRist oluliselt väiksem pank BankCo konkureerima Ühendkuningriigi eraklientide turul. Pärast jagamist on BankCo bilanss ligikaudu [17–22] % NRi 2007. aasta bilansist. Kuid et jagamise ajal on pangal palju sularaha ja panga tegevust rahastatakse peaaegu kogu ulatuses eraklientide hoiustest, mis võimaldavad ettevõtjal esimeste aastate jooksul kiiresti kasvada, on õiglasem kasutada tegevuse vähendamise ulatuse hindamiseks stabiliseerunud olukorda ümberkorralduse lõppjärgus. Siis saab panga bilanss olema vähem kui [30–35] % NRi 2007. aasta algsest bilansist. Seoses panga suurusega turgudel pärast ümberkorraldust saab panga turuosa eluaseme hüpoteeklaenude turul (uute kogulaenude põhjal) olema ligikaudu [3–6] % ([6–9] miljardit Inglise naela) kuni 2013. aastani võrreldes 8 % 2007. aastal (32,2 miljardit Inglise naela). Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turul ei ületa BankCo turuosa 1,5 % kuni alles pärast 2013. aastat (23 miljardit Inglise naela) võrreldes 1,9 % enne panga likviidsuskriisi 2007. aasta septembris. See näitab, et BankCo saab olema suhteliselt väike pank ja mitte turuliider. BankCo osaluse täiendav vähendamine Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul ohustaks panga elujõulisust. |
| --- | --- |

(156)

NR ei jätka sama majandusüksusena kui enne riigi sekkumist. Pank on riigistatud ja ta on põhjalikult ümber korraldatud. Selle tulemusena hakkab NRist oluliselt väiksem pank BankCo konkureerima Ühendkuningriigi eraklientide turul. Pärast jagamist on BankCo bilanss ligikaudu [17–22] % NRi 2007. aasta bilansist. Kuid et jagamise ajal on pangal palju sularaha ja panga tegevust rahastatakse peaaegu kogu ulatuses eraklientide hoiustest, mis võimaldavad ettevõtjal esimeste aastate jooksul kiiresti kasvada, on õiglasem kasutada tegevuse vähendamise ulatuse hindamiseks stabiliseerunud olukorda ümberkorralduse lõppjärgus. Siis saab panga bilanss olema vähem kui [30–35] % NRi 2007. aasta algsest bilansist. Seoses panga suurusega turgudel pärast ümberkorraldust saab panga turuosa eluaseme hüpoteeklaenude turul (uute kogulaenude põhjal) olema ligikaudu [3–6] % ([6–9] miljardit Inglise naela) kuni 2013. aastani võrreldes 8 % 2007. aastal (32,2 miljardit Inglise naela). Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste turul ei ületa BankCo turuosa 1,5 % kuni alles pärast 2013. aastat (23 miljardit Inglise naela) võrreldes 1,9 % enne panga likviidsuskriisi 2007. aasta septembris. See näitab, et BankCo saab olema suhteliselt väike pank ja mitte turuliider. BankCo osaluse täiendav vähendamine Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuseturul ohustaks panga elujõulisust.

| (157) | 2008. ja 2009. aastal on NR vabatahtlikult viinud oma laenutegevuse väga madalale tasemele (3 miljardit Inglise naela 2008. aastal ja 1,3 miljardit Inglise naela 2009. aasta esimesel poolel võrreldes 32,2 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal, vt tabel 1), julgustades oma kliente aktiivse hüpoteekide lunastamise kava kaudu kandma üle oma laenud konkurentidele, sest konkurentsiraamistikus oli sätestatud laenutegevuse piiramine. See tähendas, et puhaslaenud vähenesid 2008. aastal 25,4 miljardi Inglise naela võrra. Kokkuvõttes vähendas NR oma kohalolekut hüpoteegiturul alates konkurentsiraamistiku väljakuulutamisest 2008. aasta esimese kvartali lõpus. |
| --- | --- |

(157)

2008. ja 2009. aastal on NR vabatahtlikult viinud oma laenutegevuse väga madalale tasemele (3 miljardit Inglise naela 2008. aastal ja 1,3 miljardit Inglise naela 2009. aasta esimesel poolel võrreldes 32,2 miljardi Inglise naelaga 2007. aastal, vt tabel 1), julgustades oma kliente aktiivse hüpoteekide lunastamise kava kaudu kandma üle oma laenud konkurentidele, sest konkurentsiraamistikus oli sätestatud laenutegevuse piiramine. See tähendas, et puhaslaenud vähenesid 2008. aastal 25,4 miljardi Inglise naela võrra. Kokkuvõttes vähendas NR oma kohalolekut hüpoteegiturul alates konkurentsiraamistiku väljakuulutamisest 2008. aasta esimese kvartali lõpus.

| (158) | Võrreldes muudetud ümberkorraldamiskavaga on Ühendkuningriik võtnud meetmeid, et vähendada BankCo bilanssi, vähendades selles sularaha osakaalu ja suurendades riskantsete varade hulka – kokku vähendati bilanssi ligikaudu 4 miljardi Inglise naela võrra. BankCo-l saab olema vähem sularaha ja rohkem madalama väärtusega hüpoteeke. Väiksema sularaha hulgaga piiratakse BankCo hüpoteeklaenude andmise suutlikkust. Ühendkuningriigi tehtud muudatused bilansis aitavad lahendada kolmandate isikute tõstatatud probleeme (vt jaotis 4.2). |
| --- | --- |

(158)

Võrreldes muudetud ümberkorraldamiskavaga on Ühendkuningriik võtnud meetmeid, et vähendada BankCo bilanssi, vähendades selles sularaha osakaalu ja suurendades riskantsete varade hulka – kokku vähendati bilanssi ligikaudu 4 miljardi Inglise naela võrra. BankCo-l saab olema vähem sularaha ja rohkem madalama väärtusega hüpoteeke. Väiksema sularaha hulgaga piiratakse BankCo hüpoteeklaenude andmise suutlikkust. Ühendkuningriigi tehtud muudatused bilansis aitavad lahendada kolmandate isikute tõstatatud probleeme (vt jaotis 4.2).

| (159) | Lisaks sellele on Ühendkuningriik võtnud komisjoni ees mitmeid kohustusi eesmärgiga piirata BankCo kohalolekut turul. Kõnealuseid kohustusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud jaotises 5.4. Piiratud on BankCo eraklientide hoiuste ja hüpoteeklaenude mahtu. Kõnealused piirangud kehtivad kuni vähemalt 2011. aasta lõpuni, olenemata sellest, kas BankCo ajutine riigi omandis olemine lõpeb, ja võimaluse korral kauemgi, kui ajutise riigi omanduse lõpp toimub alles pärast 2011. aastat. Piirangud takistavad BankCo-l turul agressiivselt laieneda. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks sellele on Ühendkuningriik võtnud komisjoni ees mitmeid kohustusi eesmärgiga piirata BankCo kohalolekut turul. Kõnealuseid kohustusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud jaotises 5.4. Piiratud on BankCo eraklientide hoiuste ja hüpoteeklaenude mahtu. Kõnealused piirangud kehtivad kuni vähemalt 2011. aasta lõpuni, olenemata sellest, kas BankCo ajutine riigi omandis olemine lõpeb, ja võimaluse korral kauemgi, kui ajutise riigi omanduse lõpp toimub alles pärast 2011. aastat. Piirangud takistavad BankCo-l turul agressiivselt laieneda.

| (160) | Selles kontekstis on oluline, et kõnealused piirangud kehtivad edasi ka juhul, kui ajutise riigi omanduse lõpp toimub enne 2011. aastat, sest BankCo saab jätkuvalt kasu talle ja AssetCo-le mõeldud riigiabist, mis anti NRi jagamise hõlbustamiseks. Antud abiga tagatakse, et BankCo-l oleks pärast jagamist hea stardipositsioon. Pank on vabastatud minevikus antud riskantsetest laenudest ja talle on üle antud märkimisväärses summas sularaha. BankCo saab jätkuvalt abist kasu ka pärast jagamist. Varajane ajutise riigi omandisse kuulumise lõpetamine ei hüvita täielikult BankCo tekitatavat konkurentsimoonutust, mis seega õigustab, et piirangud kehtivad edasi kuni vähemalt 2011. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(160)

Selles kontekstis on oluline, et kõnealused piirangud kehtivad edasi ka juhul, kui ajutise riigi omanduse lõpp toimub enne 2011. aastat, sest BankCo saab jätkuvalt kasu talle ja AssetCo-le mõeldud riigiabist, mis anti NRi jagamise hõlbustamiseks. Antud abiga tagatakse, et BankCo-l oleks pärast jagamist hea stardipositsioon. Pank on vabastatud minevikus antud riskantsetest laenudest ja talle on üle antud märkimisväärses summas sularaha. BankCo saab jätkuvalt abist kasu ka pärast jagamist. Varajane ajutise riigi omandisse kuulumise lõpetamine ei hüvita täielikult BankCo tekitatavat konkurentsimoonutust, mis seega õigustab, et piirangud kehtivad edasi kuni vähemalt 2011. aasta lõpuni.

| (161) | Seoses kolmandate isikute kahtlustega, et BankCo on suuteline turult välja tõrjuma oma konkurendid, kasutades selleks agressiivset hinnakujundamise strateegiat, on Ühendkuningriik andnud lubaduse, et BankCo ei ole kolme kõrgeima reitinguga panga seas ettevõtja Moneyfacts peamiste hüpoteeklaenude tabeli kohaselt (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele). Ettevõtja Moneyfacts tabelid sisaldavad andmeid eri segmentide viie parima hüpoteeklaenu kohta, mida antud ajal peetakse turu parimaks tooteks. Väiksemate pankade seisukohast on oluline kuuluda ettevõtja Moneyfacts tabelisse, sest see on tõhus viis klientideni jõudmiseks. Ühendkuningriigi lubadusega tagatakse, et kuigi BankCo on jätkuvalt nähta, ei saa pank pakkuda turul parimat hinda. Seega on konkurentide võimalik väljatõrjumine piiratud selle ajavahemiku jooksul, kui BankCo sõltub kõige rohkem riigiabist. |
| --- | --- |

(161)

Seoses kolmandate isikute kahtlustega, et BankCo on suuteline turult välja tõrjuma oma konkurendid, kasutades selleks agressiivset hinnakujundamise strateegiat, on Ühendkuningriik andnud lubaduse, et BankCo ei ole kolme kõrgeima reitinguga panga seas ettevõtja Moneyfacts peamiste hüpoteeklaenude tabeli kohaselt (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele). Ettevõtja Moneyfacts tabelid sisaldavad andmeid eri segmentide viie parima hüpoteeklaenu kohta, mida antud ajal peetakse turu parimaks tooteks. Väiksemate pankade seisukohast on oluline kuuluda ettevõtja Moneyfacts tabelisse, sest see on tõhus viis klientideni jõudmiseks. Ühendkuningriigi lubadusega tagatakse, et kuigi BankCo on jätkuvalt nähta, ei saa pank pakkuda turul parimat hinda. Seega on konkurentide võimalik väljatõrjumine piiratud selle ajavahemiku jooksul, kui BankCo sõltub kõige rohkem riigiabist.

| (162) | Lisaks sellele on Ühendkuningriik andnud lubaduse müüa BankCo [...]. BankCo müük võimaldab riigil saada tagasi (osa) vahenditest, mis suunati NRi. Lisaks sellele tagab õigeaegne ajutise riigi omanduse lõpetamine, et kolmandatel isikutel on võimalus osta BankCo. Selles küsimuses on NRi konkurendid eelkõige avaldanud muret, et ajutise riigi omanduse ajal on NRil lihtsam meelitada ligi eraklientide hoiuseid, sest kliendid teavad, et riik panka toetab. Ajutise riigi omanduse lõpetamine kõrvaldab kõnealuse konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks sellele on Ühendkuningriik andnud lubaduse müüa BankCo [...]. BankCo müük võimaldab riigil saada tagasi (osa) vahenditest, mis suunati NRi. Lisaks sellele tagab õigeaegne ajutise riigi omanduse lõpetamine, et kolmandatel isikutel on võimalus osta BankCo. Selles küsimuses on NRi konkurendid eelkõige avaldanud muret, et ajutise riigi omanduse ajal on NRil lihtsam meelitada ligi eraklientide hoiuseid, sest kliendid teavad, et riik panka toetab. Ajutise riigi omanduse lõpetamine kõrvaldab kõnealuse konkurentsimoonutuse.

| (163) | Ühendkuningriik on lisaks sellele andnud ka lubaduse, et BankCo era- ja äriklientide hoiuste tagatised tühistatakse [...]. Selle tulemusel ei ole BankCo enam eelisolukorras võrreldes oma konkurentidega seoses era- ja äriklientide hoiustega. Seetõttu lahendab kõnealune lubadus kolmandate isikute väljatoodud probleemi seoses tagatiste jätkumisega. |
| --- | --- |

(163)

Ühendkuningriik on lisaks sellele andnud ka lubaduse, et BankCo era- ja äriklientide hoiuste tagatised tühistatakse [...]. Selle tulemusel ei ole BankCo enam eelisolukorras võrreldes oma konkurentidega seoses era- ja äriklientide hoiustega. Seetõttu lahendab kõnealune lubadus kolmandate isikute väljatoodud probleemi seoses tagatiste jätkumisega.

| (164) | BankCo tegevust piiravad ka uute varade omandamise keeld ja keeld reklaamida riigi tagatisi või ajutiselt riigi omandis olemist. Kõnealuste meetmete kohaldamist jätkatakse kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni. |
| --- | --- |

(164)

BankCo tegevust piiravad ka uute varade omandamise keeld ja keeld reklaamida riigi tagatisi või ajutiselt riigi omandis olemist. Kõnealuste meetmete kohaldamist jätkatakse kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni.

| (165) | NRi tegevuse lõpetamist Taanis saab pidada meetmeks, millega piiratakse konkurentsimoonutust, sest NR ja seejärel BankCo ei konkureeri enam kõnealusel turul. |
| --- | --- |

(165)

NRi tegevuse lõpetamist Taanis saab pidada meetmeks, millega piiratakse konkurentsimoonutust, sest NR ja seejärel BankCo ei konkureeri enam kõnealusel turul.

| (166) | AssetCo poolt põhjustatud võimalik konkurentsimoonutus seoses sellega, et ettevõtja jätkab piiratud määral majandustegevust, on piiratud. Seda kinnitab Ühendkuningriigi antud lubadus, millele viidatakse punkti 29 alapunktis ix. [...], tema majandustegevuse ulatus väheneb ja seega ka võimalik konkurentsi moonutamine. |
| --- | --- |

(166)

AssetCo poolt põhjustatud võimalik konkurentsimoonutus seoses sellega, et ettevõtja jätkab piiratud määral majandustegevust, on piiratud. Seda kinnitab Ühendkuningriigi antud lubadus, millele viidatakse punkti 29 alapunktis ix. [...], tema majandustegevuse ulatus väheneb ja seega ka võimalik konkurentsi moonutamine.

| (167) | Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on sätestatud, et selleks, et veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt, peab liikmesriik esitama üksikasjalikke aruandeid. Seetõttu peaks Ühendkuningriik esitama komisjonile kõnealuseid aruandeid iga poole aasta tagant alates käesoleva otsuse kuupäevast. |
| --- | --- |

(167)

Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on sätestatud, et selleks, et veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt, peab liikmesriik esitama üksikasjalikke aruandeid. Seetõttu peaks Ühendkuningriik esitama komisjonile kõnealuseid aruandeid iga poole aasta tagant alates käesoleva otsuse kuupäevast.

7.   JÄRELDUS

| (168) | Meetmete i–iii jätkamist pärast NRi jagamist ja punktis 30 nimetatud meetmeid iv–xii peetakse ümberkorraldamisabiks, mis tuleb kuulutada kokkusobivaks lepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b, |
| --- | --- |

(168)

Meetmete i–iii jätkamist pärast NRi jagamist ja punktis 30 nimetatud meetmeid iv–xii peetakse ümberkorraldamisabiks, mis tuleb kuulutada kokkusobivaks lepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmine abi, mida Ühendkuningriik on ettevõtjate Northern Rock, BankCo ja AssetCo suhtes kohaldanud, on ühisturuga kokkusobiv, tingimusel et kohaldatakse artiklis 2 sätestatud tingimusi:

| i) | Inglise panga ja hiljem Ühendkuningriigi riigikassale üleantud likviidsusvahendi (edaspidi „BoE/HMT likviidsusvahend”) kasutamise eest makstava madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine ja ettevõtjale Northern Rock üleliigselt makstud tasude hüvitamine pärast ettevõtja Northern Rock jagamist BankCo-ks ja AssetCo-ks; |
| --- | --- |

i)

Inglise panga ja hiljem Ühendkuningriigi riigikassale üleantud likviidsusvahendi (edaspidi „BoE/HMT likviidsusvahend”) kasutamise eest makstava madalama tasu tagasiulatuv kohaldamine ja ettevõtjale Northern Rock üleliigselt makstud tasude hüvitamine pärast ettevõtja Northern Rock jagamist BankCo-ks ja AssetCo-ks;

| ii) | Ühendkuningriigi riigikassa lubadus finantsinspektsioonile, et Northern Rock järgib oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

Ühendkuningriigi riigikassa lubadus finantsinspektsioonile, et Northern Rock järgib oma tegevuses omakapitali käsitlevatest õiguslikest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid;

| iii) | riigi tagatise jätkuv kohaldamine BankCo eraklientide hoiuste suhtes; |
| --- | --- |

iii)

riigi tagatise jätkuv kohaldamine BankCo eraklientide hoiuste suhtes;

| iv) | riigi tagatise jätkuv kohaldamine BankCo äriklientide hoiuste suhtes; |
| --- | --- |

iv)

riigi tagatise jätkuv kohaldamine BankCo äriklientide hoiuste suhtes;

| v) | BankCo rekapitaliseerimine 1,4 miljardi Inglise naela ulatuses; |
| --- | --- |

v)

BankCo rekapitaliseerimine 1,4 miljardi Inglise naela ulatuses;

| vi) | BankCo-le 1,5 miljardi Inglise naela väärtuses tingimusliku likviidsusvahendi andmine; |
| --- | --- |

vi)

BankCo-le 1,5 miljardi Inglise naela väärtuses tingimusliku likviidsusvahendi andmine;

| vii) | riigi tagatise jätkuv kohaldamine AssetCo äriklientide hoiuste suhtes; |
| --- | --- |

vii)

riigi tagatise jätkuv kohaldamine AssetCo äriklientide hoiuste suhtes;

| viii) | BoE/HMT likviidsusvahendi suurendamine kuni 10 miljardi Inglise naela võrra kuni 23 miljardi Inglise naelani; |
| --- | --- |

viii)

BoE/HMT likviidsusvahendi suurendamine kuni 10 miljardi Inglise naela võrra kuni 23 miljardi Inglise naelani;

| ix) | AssetCo rekapitaliseerimine kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses ning |
| --- | --- |

ix)

AssetCo rekapitaliseerimine kuni 1,6 miljardi Inglise naela ulatuses ning

| x) | AssetCo-le antav 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen. |
| --- | --- |

x)

AssetCo-le antav 2,5 miljardi Inglise naela suurune käibekapitalilaen.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud tingimused on järgmised:

| i) | BankCo ja AssetCo tegevuse täielik eraldatus tuleb saavutada niipea kui võimalik ja hiljemalt 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

i)

BankCo ja AssetCo tegevuse täielik eraldatus tuleb saavutada niipea kui võimalik ja hiljemalt 2010. aasta lõpuks;

| ii) | BankCo uute laenude väärtus peab piirduma 2009. aastal 4 miljardi Inglise naelaga, 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga ja 2011. aastal 8 miljardi Inglise naelaga; juhul kui BankCo on pärast 2011. aastat jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab 8 miljardi Inglise naela suurune laenude piirang kehtima kuni 31. detsembrini 2013 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

ii)

BankCo uute laenude väärtus peab piirduma 2009. aastal 4 miljardi Inglise naelaga, 2010. aastal 9 miljardi Inglise naelaga ja 2011. aastal 8 miljardi Inglise naelaga; juhul kui BankCo on pärast 2011. aastat jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab 8 miljardi Inglise naela suurune laenude piirang kehtima kuni 31. detsembrini 2013 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| iii) | BankCo eraklientide hoiuste bilanss Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Guernseys peab piirduma 20 miljardi Inglise naelaga kuni 31. detsembrini 2011; juhul kui BankCo on 2012. ja 2013. aastal jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab eraklientide hoiuste bilansi piirang olema 23 miljardit Inglise naela 2012. aastal ja 26 miljardit Inglise naela 2013. aastal või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni; |
| --- | --- |

iii)

BankCo eraklientide hoiuste bilanss Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Guernseys peab piirduma 20 miljardi Inglise naelaga kuni 31. detsembrini 2011; juhul kui BankCo on 2012. ja 2013. aastal jätkuvalt ajutiselt riigi omandis, peab eraklientide hoiuste bilansi piirang olema 23 miljardit Inglise naela 2012. aastal ja 26 miljardit Inglise naela 2013. aastal või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni;

| iv) | BankCo jäetakse välja ettevõtja Moneyfacts kolme parima hüpoteeklaenu kategooriast 2-, 3- ja 5-aastaste kindlaksmääratud või muutuva intressiga hüpoteeklaenude puhul (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele) kuni 31. detsembrini 2011 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

iv)

BankCo jäetakse välja ettevõtja Moneyfacts kolme parima hüpoteeklaenu kategooriast 2-, 3- ja 5-aastaste kindlaksmääratud või muutuva intressiga hüpoteeklaenude puhul (välja arvatud hüpoteeklaenud, mille laenusumma ja kinnisvara väärtuse suhe on suurem kui 80 %, ja tooted, mis on mõeldud esimest korda kinnisvara ostvatele klientidele) kuni 31. detsembrini 2011 või kuni ajutise riigi omanduse lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| v) | Ühendkuningriigi valitsus peab loobuma BankCo enamusosalusest [...]; selles kontekstis loetakse ajutine riigi omandus lõpetatuks, kui Ühendkuningriik on müünud vähemalt 50 % + 1 BankCo aktsiatest mitte riigi omanduses või selle poolt kontrollitavale üksusele (või üksustele) ning Ühendkuningriik on kaotanud kontrolli BankCo üle määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses; |
| --- | --- |

v)

Ühendkuningriigi valitsus peab loobuma BankCo enamusosalusest [...]; selles kontekstis loetakse ajutine riigi omandus lõpetatuks, kui Ühendkuningriik on müünud vähemalt 50 % + 1 BankCo aktsiatest mitte riigi omanduses või selle poolt kontrollitavale üksusele (või üksustele) ning Ühendkuningriik on kaotanud kontrolli BankCo üle määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses;

| vi) | BankCo [...] peab esitama avaliku teate, et Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste tagatis tühistatakse [...] ja et Ühendkuningriik tühistab BankCo äriklientide hoiuste tagatise 31. detsembriks 2010; |
| --- | --- |

vi)

BankCo [...] peab esitama avaliku teate, et Ühendkuningriigi eraklientide hoiuste tagatis tühistatakse [...] ja et Ühendkuningriik tühistab BankCo äriklientide hoiuste tagatise 31. detsembriks 2010;

| vii) | olemasolevad allutatud laenud jäävad AssetCo-le ja AssetCo ei maksa allutatud võlakirjadelt põhiosa- ega intressimakseid, kui lepingutingimused seda võimaldaksid, [...]; |
| --- | --- |

vii)

olemasolevad allutatud laenud jäävad AssetCo-le ja AssetCo ei maksa allutatud võlakirjadelt põhiosa- ega intressimakseid, kui lepingutingimused seda võimaldaksid, [...];

| viii) | BankCo ega AssetCo ei omanda aktsiaid muudes äriühingutes ega reklaami valitsuse antud tagatist ega riigi omandis olemist; |
| --- | --- |

viii)

BankCo ega AssetCo ei omanda aktsiaid muudes äriühingutes ega reklaami valitsuse antud tagatist ega riigi omandis olemist;

| ix) | AssetCo ei alusta uut majandustegevust, välja arvatud selline tegevus, mis on vajalik BankCo tegevuse toetamiseks kuni [...] on saavutatud ettevõtjate tegevuse täielik eraldatus. |
| --- | --- |

ix)

AssetCo ei alusta uut majandustegevust, välja arvatud selline tegevus, mis on vajalik BankCo tegevuse toetamiseks kuni [...] on saavutatud ettevõtjate tegevuse täielik eraldatus.

Artikkel 3

Ühendkuningriik teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest meetmetest, mida ta on võtnud käesoleva otsuse täitmiseks. Lisaks sellele esitab Ühendkuningriik alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest iga poole aasta tagant üksikasjaliku aruande meetmetest, mida ta on võtnud käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 135, 3.6.2008, lk 21.

1

(2)  ELT C 149, 1.7.2009, lk 16.

2

(3)  ELT C 43, 16.2.2008, lk 1.

3

(4)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

4

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  Vt joonealune märkus nr 2.

6

(7)  Kogulaenud on kõik laenud; puhaslaenud on kõik laenud, millest on maha arvatud lunastamised ja tagasimaksed.

7

(8)  Kogu kirjeldavat teavet, mis on sisaldub algatamisotsuses, kuid mida käesolevas otsuses korratud ei ole, on võetud arvesse käesolevas otsuses esitatud hindamises.

8

(9)  Business secret. Where possible, figures have been replaced by ranges in [].

9

(10)  Konsolideeritud.

10

(11)  Auditeerimata.

11

(12)  NR rakendas konkurentsiraamistikku pärast seda, kui Ühendkuningriigi ametiasutused olid panga riigistanud. Raamistiku eesmärk on tagada, et NR ei saaks kasutada valitsuse tuge, et konkureerida turul ebaausalt. See sisaldab kohustusi NRile, millega piiratakse panga kohalolekut Ühendkuningriigi hüpoteegi- ja hoiuste turul. Vt ka konkurentsiraamistiku kirjeldus algatamisotsuse punktis 81 (joonealune märkus 1).

12

(13)  Edaspidi sularaha, sealhulgas riigikassa investeeringud.

13

(14)  Need on NRis peetavad väärtpaberistamisettevõtja Granite pangakontod.

14

(15)  Tagatud võlakirjade portfell, mis koosneb mitmes jaos emiteeritud võlakirjadest.

15

(16)  NRi vanad hüpoteeklaenud.

16

(17)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

17

(18)  Selguse huvides viitab komisjon meetmete hindamisel põhjendustes 30 ja 31 esitatud meetmete kirjelduste nummerdamisele.

18

(19)  Vt algatamisotsuse punkt 94.

19

(20)  Vt algatamisotsuse punkt 19 ja laiendamisotsuse punkt 28.

20

(21)  Vt laiendamisotsuse punktid 32 ja 39.

21

(22)  Vt laiendamisotsuse punktid 26 ja 49.

22

(23)  Vt laiendamisotsuse punktid 33 ja 46.

23

(24)  Vt laiendamisotsuse punkti 22 alapunkt ii).

24

(25)  Vt laiendamisotsuse punkt 26.

25

(26)  Vt joonealune märkus 23.

26

(27)  Vt komisjoni otsus juhtumis NN 70/07, Northern Rock (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1); komisjoni otsus juhtumis C14/08 (ex NN 1/08), ümberkorraldamisabi ettevõtjale Northern Rock (ELT C 135, 3.6.2008, lk 21) (algatamisotsus) ja komisjoni otsus juhtumis C14/08, ümberkorraldamisabi ettevõtjale Northern Rock (ELT C 149, 1.7.2009, lk 16).

27

ex

(28)  Komisjon kiitis tasu heaks oma otsuses juhtumis N 507/2008 Meetmed Ühendkuningriigi pankade finantsiliseks toetamiseks (ELT C 290, 13.11.2008, lk 4).

28

(29)  Esitatud summa näitab eraklientide hoiuste kogusummat ja selles ei ole arvesse võetud finantsstabiilsuse hüvituskava.

29

(30)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

30

(31)  Ärikava ajakohastati 18. septembril 2009, et võtta arvesse probleeme, millele komisjon ja kolmandad isikud tähelepanu juhtisid seoses abi põhjustatud konkurentsimoonutusega.

31

(32)  Näiteks laenutagatisskeem, vt joonealune märkus 15.

32

(33)  HMTi lubadust finantsinspektsioonile, et NR järgib oma tegevuses omakapitali käsitlevatest miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, võib pidada võrdväärseks kohustusega kapitaliseerida tulevikus pank, mis toimuks jagamisjärgselt BankCo-sse tehtava kapitalisüsti vormis.

33

(34)  Vt joonealune märkus nr 14.

34

(35)  Komisjoni otsus juhtumis NN 70/07, Norther Rock (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1).

35

(36)  Vt algatamisotsuse punktid 100 ja 101.

36

(37)  Vt põhimõte ühendatud kohtuasjades T-132/96 ja T-143/96 Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG vs. komisjon (1999) EKL II-3663, punkt 167. Sellist lähenemist on kohaldatud komisjoni otsuses 98/490/EÜ kohtuasjas C 96/96: Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28), punkt 10.1, komisjoni otsuses 2005/345/EÜ kohtuasjas C 28/02: Bankgesellschaft Berlin (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1), punktid 153 ja järgnevad punktid ning komisjoni otsuses 2008/263/EÜ kohtuasjas C 50/06: BAWAG (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7), punkt 166. Vt ka komisjoni otsus juhtumis NN 70/07 Northern Rock (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1) ja komisjoni otsus juhtumis C 25/08 Päästmisabi ettevõtjale WestLB (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3).

37

vs

(38)  Pangandusteatis (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

38

(39)  Rekapitaliseerimisteatis (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2).

39

(40)  Ümberkorraldamisteatis (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

40

(41)  Vt muu hulgas komisjoni otsused juhtumis N 507/08 Finantstoetusmeetmed pangandussektorile Ühendkuningriigis (ELT C 290, 13.11.2008, lk 1), komisjoni otsus juhtumis N 650/08 Teatis Ühendkuningriigi pangandussektori suhtes võetavate finantstoetusmeetmete muutmise kohta (ELT C 54, 7.3.2009, lk 3) ja komisjoni otsus juhtumis N 193/09 Laenutagatisskeemi laiendamine (ELT C 145, 25.6.2009, lk 3).

41

(42)  Teatises on sätestatud kriteeriumid varade suhtes kohaldatavate toetusmeetmete hindamiseks nii päästmise kui ka ümberkorraldamise puhuks. Päästmise korral, kui on vaja ajutist meedet, mille summa on piiratud, selleks, et pank saaks kriisiga hakkama, eeldatakse, et pank suudab taastada oma elujõulisuse, kui olukord turul on stabiliseerunud ja see ei too endaga kaasa vajadust struktuurimuutuste või ümberkorraldamise järele. Seevastu, olukordades, kus pank vajab märkimisväärses summas abi või kui ta ei suuda tagada nõuetekohast kulude jagamist, on vaja panga tegevus põhjalikult ümber korraldada. Viimati nimetatud juhu puhul on teatise 6. jaos sätestatud konkreetsemad nõuded seoses kulude jagamise tingimusega.

42

(43)  Ümberkorraldamiskava hindamise kohta ümberkorraldamisteatise kohaselt vt punkt 123 ja sellele järgnevad punktid.

43

(44)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 22.

44

(45)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 13.

45

(46)  Vt algatamisotsuse punkt 90.

46

---