# Eiropas Savienības L 112/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.112.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 112 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 5. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.112.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 112

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 5. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 379/2010 (2010. gada 4. maijs), ar ko groza I, II un III pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 380/2010 (2010. gada 30. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 4 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 381/2010 (2010. gada 4. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 6 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/256/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 92/216/EEK attiecībā uz zirgu sacensības koordinējošo iestāžu saraksta publicēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2630)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2010/257/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis) par Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansēto lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2825) | 10 |
| | | 2010/258/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2828) | 17 |
| | | 2010/259/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs), ar kuru Francijas Republikai atļauj noslēgt nolīgumu ar Monako Firstisti par to, lai naudas līdzekļu pārskaitījumus starp Francijas Republiku un Monako Firstisti uzskatītu par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1781/2006
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2634) | 23 |
| | | 2010/260/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs) par drošības plānu Vīzu informācijas sistēmas darbībai | 25 |
| | | 2010/261/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs) par drošības plānu Centrālajai SIS II un sakaru infrastruktūrai | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 379/2010 (2010. gada 4. maijs), ar ko groza I, II un III pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 380/2010 (2010. gada 30. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

4

Komisijas Regula (ES) Nr. 381/2010 (2010. gada 4. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

6

LĒMUMI

2010/256/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 92/216/EEK attiecībā uz zirgu sacensības koordinējošo iestāžu saraksta publicēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2630)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2630)

1

8

2010/257/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis) par Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansēto lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2825)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2825)

10

2010/258/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 30. aprīlis) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2828)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2828)

17

2010/259/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs), ar kuru Francijas Republikai atļauj noslēgt nolīgumu ar Monako Firstisti par to, lai naudas līdzekļu pārskaitījumus starp Francijas Republiku un Monako Firstisti uzskatītu par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1781/2006
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2634)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2634)

23

2010/260/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs) par drošības plānu Vīzu informācijas sistēmas darbībai

25

2010/261/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. maijs) par drošības plānu Centrālajai SIS II un sakaru infrastruktūrai

SIS II

31

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/262/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par valsts atbalstu C 14/08 (ex NN 1/08), ko Apvienotā Karaliste īstenoja attiecībā uz uzņēmumu Northern Rock

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8102)

   (
  1
  ) | 38 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2010/262/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par valsts atbalstu C 14/08 (ex NN 1/08), ko Apvienotā Karaliste īstenoja attiecībā uz uzņēmumu Northern Rock

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8102)

   (
  1
  )

ex

Northern Rock

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8102)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 379/2010

(2010. gada 4. maijs),

ar ko groza I, II un III pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm (1) un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai ņemtu vērā vairākas nesenas norises, jāatjaunina Kopīgie noteikumi tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Lai ņemtu vērā vairākas nesenas norises, jāatjaunina Kopīgie noteikumi tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm.

| (2) | Eiropas Kopienas un Uzbekistānas Republikas divpusējā nolīguma par tekstilizstrādājumu tirdzniecību termiņš beidzās 2004. gada 31. decembrī. Lai tekstilizstrādājumu un apģērbu ražošanas nozari iekļautu partnerības un sadarbības nolīguma darbības jomā, pašreizējā uzraudzības sistēma būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Kopienas un Uzbekistānas Republikas divpusējā nolīguma par tekstilizstrādājumu tirdzniecību termiņš beidzās 2004. gada 31. decembrī. Lai tekstilizstrādājumu un apģērbu ražošanas nozari iekļautu partnerības un sadarbības nolīguma darbības jomā, pašreizējā uzraudzības sistēma būtu jāatceļ.

| (3) | Tādēļ Regula (EEK) Nr. 3030/93 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EEK) Nr. 3030/93 attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilpreču komitejas atzinumu, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3030/93 17. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilpreču komitejas atzinumu, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3030/93 17. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 3030/93 I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 5. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 275, 8.11.1993., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EEK) Nr. 3030/93 I, II, III pielikumu groza šādi.

| 1. | Pirmo zemsvītras piezīmi I pielikumā aizstāj šādu zemsvītras piezīmi:






  “(1) | NB! Attiecas tikai uz 1.–114. kategoriju, izņemot Krievijas Federāciju un Serbiju, uz kurām attiecas 1.–161. kategorija.” |
| --- | --- | --- |

1.

Pirmo zemsvītras piezīmi I pielikumā aizstāj šādu zemsvītras piezīmi:

“(1)

NB! Attiecas tikai uz 1.–114. kategoriju, izņemot Krievijas Federāciju un Serbiju, uz kurām attiecas 1.–161. kategorija.”

| 2. | Regulas II pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

  “II PIELIKUMS

  1. PANTĀ MINĒTĀS EKSPORTĒTĀJVALSTIS

  Krievija
  Serbija”. |
| --- | --- |

2.

Regulas II pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“II PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTĀS EKSPORTĒTĀJVALSTIS

Krievija

Serbija”.

| 3. | Regulas III pielikumu groza šādi:






  a) | 28. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “6.   Šajā numurā ir ietverti šādi elementi:






  — | divi burti, kas šādi apzīmē eksportētājvalsti:








  — | = | Serbija | = | RS, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Regulas III pielikumu groza šādi:

a)

28. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Šajā numurā ir ietverti šādi elementi:

—

divi burti, kas šādi apzīmē eksportētājvalsti:

—

=

Serbija

=

RS,

| — | divi burti, kas apzīmē galamērķa dalībvalsti vai šādu dalībvalstu grupu:








  — | = | AT | = | Austrija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | BG | = | Bulgārija |
| — | = | BL | = | Benilukss |
| — | = | CY | = | Kipra |
| — | = | CZ | = | Čehija |
| — | = | DE | = | Vācijas Federatīvā Republika |
| — | = | DK | = | Dānija |
| — | = | EE | = | Igaunija |
| — | = | GR | = | Grieķija |
| — | = | ES | = | Spānija |
| — | = | FI | = | Somija |
| — | = | FR | = | Francija |
| — | = | GB | = | Apvienotā Karaliste |
| — | = | HU | = | Ungārija |
| — | = | IE | = | Īrija |
| — | = | IT | = | Itālija |
| — | = | LT | = | Lietuva |
| — | = | LV | = | Latvija |
| — | = | MT | = | Malta |
| — | = | PL | = | Polija |
| — | = | PT | = | Portugāle |
| — | = | RO | = | Rumānija |
| — | = | SE | = | Zviedrija |
| — | = | SI | = | Slovēnija |
| — | = | SK | = | Slovākija, |

—

divi burti, kas apzīmē galamērķa dalībvalsti vai šādu dalībvalstu grupu:

—

=

AT

=

Austrija

—

=

BG

=

Bulgārija

—

=

BL

=

Benilukss

—

=

CY

=

Kipra

—

=

CZ

=

Čehija

—

=

DE

=

Vācijas Federatīvā Republika

—

=

DK

=

Dānija

—

=

EE

=

Igaunija

—

=

GR

=

Grieķija

—

=

ES

=

Spānija

—

=

FI

=

Somija

—

=

FR

=

Francija

—

=

GB

=

Apvienotā Karaliste

—

=

HU

=

Ungārija

—

=

IE

=

Īrija

—

=

IT

=

Itālija

—

=

LT

=

Lietuva

—

=

LV

=

Latvija

—

=

MT

=

Malta

—

=

PL

=

Polija

—

=

PT

=

Portugāle

—

=

RO

=

Rumānija

—

=

SE

=

Zviedrija

—

=

SI

=

Slovēnija

—

=

SK

=

Slovākija,

| — | attiecībā uz šā pielikuma A tabulā uzskaitītajiem izstrādājumiem – viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu vai gadu, kurā eksports reģistrēts, un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “9” 2009. gadam un “0” 2010. gadam, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz šā pielikuma A tabulā uzskaitītajiem izstrādājumiem – viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu vai gadu, kurā eksports reģistrēts, un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “9” 2009. gadam un “0” 2010. gadam,

| — | divciparu skaitlis, kas apzīmē izdevēju iestādi eksportētājā valstī, |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis, kas apzīmē izdevēju iestādi eksportētājā valstī,

| — | piecciparu skaitlis secīgi no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.”; |
| --- | --- |

—

piecciparu skaitlis secīgi no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.”;

| b) | A tabulu aizstāj ar šādu tabulu:
  Tabula ir svītrota.” |
| --- | --- |

b)

A tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

Tabula ir svītrota.”

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 380/2010

(2010. gada 30. aprīlis)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Mazumtirdzniecībai sagatavotas 1 772 mg tabletes, vienas tabletes sastāvs (masas %):







  — | kalcija karbonāts (atbilst 630 mg kalcija) | 88,9 |
| — | ciete | 3,5 |
| — | hidroksipropilmetilceluloze | 2,7 |
| — | krospovidons | 1,9 |
| — | maltodekstrīns | 1,3 |
| — | minerāleļļa | 1,2 |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Mazumtirdzniecībai sagatavotas 1 772 mg tabletes, vienas tabletes sastāvs (masas %):

—

kalcija karbonāts (atbilst 630 mg kalcija)

88,9

—

ciete

3,5

—

hidroksipropilmetilceluloze

2,7

—

krospovidons

1,9

—

maltodekstrīns

1,3

—

minerāleļļa

1,2

Papildus minētajam viena tablete satur 7 μg = 284 IU (starptautiskās vienības) D3 vitamīna (holekalciferola). Pārējo vielu kopējais saturs ir mazāks par 1,0 % (masas).

Ieteicamā dienas deva, kas norādīta uz etiķetes, ir viena tablete dienā.

Saskaņā ar informāciju uz etiķetes produkts ir lietojams kā profilaktisks līdzeklis, piemēram, osteoporozes profilaksei un kaulu stiprināšanai.

2106 90 92

Klasifikācija ir noteikta, ievērojot Kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu 28. nodaļas 1. piezīmi, 30. nodaļas 1. papildu piezīmi un KN kodu 2106, 2106 90 un 2106 90 92 aprakstus.

Tā kā produkts satur vielas, uz kurām neattiecas 28. nodaļas 1. piezīmes a), d) vai e) punkts, produktu šajā nodaļā klasificēt nevar.

Uzņemto minerālvielu vai vitamīnu (kalcijs un D3 vitamīns) daudzums saskaņā ar ieteicamo diennakts devu, kas norādīta uz etiķetes, nav ievērojami augstāks kā ieteicamā diennakts deva vispārējai veselības vai labsajūtas uzturēšanai. Tāpēc produkts neatbilst 30. nodaļas 1. papildu piezīmes pēdējā daļā noteiktajām prasībām un to nevar klasificēt pozīcijā 3004 (sk. arī kombinētās nomenklatūras skaidrojumus 30. nodaļas 1. papildu piezīmes 3. punktam).

Ņemot vērā produkta īpašības, tas jāklasificē kā pozīcijas 2106 pārtikas izstrādājums.

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 381/2010

(2010. gada 4. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 5. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 4. maijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 75,0 |
| TN | 121,9 |
| TR | 85,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| MK | 64,0 |
| TR | 122,1 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 89,0 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 10 20 | EG | 40,9 |
| IL | 59,0 |
| MA | 46,9 |
| TN | 47,4 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 50 10 | TR | 70,5 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,9 |
| BR | 74,6 |
| CL | 80,4 |
| CN | 75,4 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 121,7 |
| US | 124,1 |
| UY | 82,7 |
| ZA | 86,8 |
| ZZ | 84,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

68,6

MA

75,0

TN

121,9

TR

85,4

ZZ

87,7

0707 00 05

MA

64,9

MK

64,0

TR

122,1

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

89,0

ZZ

89,0

0805 10 20

EG

40,9

IL

59,0

MA

46,9

TN

47,4

TR

55,5

ZZ

49,9

0805 50 10

TR

70,5

ZA

71,6

ZZ

71,1

0808 10 80

AR

87,9

BR

74,6

CL

80,4

CN

75,4

MK

22,1

NZ

121,7

US

124,1

UY

82,7

ZA

86,8

ZZ

84,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/8

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 92/216/EEK attiecībā uz zirgu sacensības koordinējošo iestāžu saraksta publicēšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2630)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/256/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/428/EEK par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 90/428/EEK ir izklāstīti nosacījumi, ar kuriem regulē tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un nosacījumi, ar kuriem regulē to piedalīšanos sacensībās. Jo īpaši tās 4. panta 2. punktā dalībvalstīm sniegtas iespējas rezervēt ar oficiāli šim mērķim apstiprinātu vai atzītu iestāžu starpniecību konkrētu procentu no naudas balvas vai peļņas, ko var gūt no minētajā pantā norādītajām konkrētajām sacensībām vai sacensību veidiem, lai garantētu ciltsdarba attīstību un uzlabošanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 90/428/EEK ir izklāstīti nosacījumi, ar kuriem regulē tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un nosacījumi, ar kuriem regulē to piedalīšanos sacensībās. Jo īpaši tās 4. panta 2. punktā dalībvalstīm sniegtas iespējas rezervēt ar oficiāli šim mērķim apstiprinātu vai atzītu iestāžu starpniecību konkrētu procentu no naudas balvas vai peļņas, ko var gūt no minētajā pantā norādītajām konkrētajām sacensībām vai sacensību veidiem, lai garantētu ciltsdarba attīstību un uzlabošanu.

| (2) | Saskaņā ar 1. panta 2. punktu Komisijas 1992. gada 26. marta Lēmumā 92/216/EEK par datu vākšanu attiecībā uz zirgu sacīkstēm, kā minēts Padomes Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktā (2), katra dalībvalsts publicēšanas nolūkā dara Komisijai zināmu tās koordinējošās iestādes nosaukumu un adresi, kas ir izraudzīta nepieciešamo datu vākšanai attiecībā uz zirgu sacīkstēm un finansējuma sadalei, kā noteikts Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 1. panta 2. punktu Komisijas 1992. gada 26. marta Lēmumā 92/216/EEK par datu vākšanu attiecībā uz zirgu sacīkstēm, kā minēts Padomes Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktā (2), katra dalībvalsts publicēšanas nolūkā dara Komisijai zināmu tās koordinējošās iestādes nosaukumu un adresi, kas ir izraudzīta nepieciešamo datu vākšanai attiecībā uz zirgu sacīkstēm un finansējuma sadalei, kā noteikts Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktā.

| (3) | Ar Padomes 2008. gada 15. jūlija Direktīvu 2008/73/EK, ar ko vienkāršo informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūras veterinārijas un zootehnikas jomā (3), cita starpā tika grozīts Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punkts, piešķirot dalībvalstīm pienākumu darīt pieejamu informāciju, kas iegūta šo dalībvalstu atbildības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes 2008. gada 15. jūlija Direktīvu 2008/73/EK, ar ko vienkāršo informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūras veterinārijas un zootehnikas jomā (3), cita starpā tika grozīts Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punkts, piešķirot dalībvalstīm pienākumu darīt pieejamu informāciju, kas iegūta šo dalībvalstu atbildības jomā.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktu tagad katras dalībvalsts pienākums ir informēt pārējās dalībvalstis un sabiedrību par to iespēju izmantošanu, kas sniegtas minētās direktīvas 4. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā, un par finansējuma sadales kritērijiem, kas minēti 4. panta 2. punkta otrajā ievilkumā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 90/428/EEK 4. panta 2. punktu tagad katras dalībvalsts pienākums ir informēt pārējās dalībvalstis un sabiedrību par to iespēju izmantošanu, kas sniegtas minētās direktīvas 4. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā, un par finansējuma sadales kritērijiem, kas minēti 4. panta 2. punkta otrajā ievilkumā.

| (5) | Tāpat kā attiecībā uz citām Eiropas Savienības tiesību jomām, kurās ar Direktīvu 2008/73/EK ir ieviestas informācijas procedūras tīmeklī, uzskata, ka Komisijai ir jāpalīdz dalībvalstīm un sabiedrībai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot tīmekļa vietni, kurā dalībvalstis var ievietot saiti uz savas valsts tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

(5)

Tāpat kā attiecībā uz citām Eiropas Savienības tiesību jomām, kurās ar Direktīvu 2008/73/EK ir ieviestas informācijas procedūras tīmeklī, uzskata, ka Komisijai ir jāpalīdz dalībvalstīm un sabiedrībai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot tīmekļa vietni, kurā dalībvalstis var ievietot saiti uz savas valsts tīmekļa vietni.

| (6) | Dalībvalstīm jādod pietiekams laiks, lai izveidotu valsts tīmekļa vietnes. Tāpēc grozījumi, ko ievieš ar šo lēmumu, ir jāpiemēro no 2010. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm jādod pietiekams laiks, lai izveidotu valsts tīmekļa vietnes. Tāpēc grozījumi, ko ievieš ar šo lēmumu, ir jāpiemēro no 2010. gada 1. maija.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 92/216/EEK. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 92/216/EEK.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zootehnikas pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zootehnikas pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 92/216/EEK 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   Katra dalībvalsts, izmantojot tīmekļa vietni, dara Komisijai, pārējām dalībvalstīm un sabiedrībai zināmu tās koordinējošās iestādes nosaukumu un adresi, kas ir izraudzīta saskaņā ar 1. punktu.

3.   Lai dalībvalstīm palīdzētu darīt pieejamu šo informāciju, Komisija nodrošina tīmekļa vietni, kurā katra dalībvalsts ievieto saiti uz savas valsts tīmekļa vietni, kas izveidota saskaņā ar 2. punktu.

Dalībvalstis Komisiju informē par minētajām tīmekļa vietnes saitēm vēlākais līdz 2010. gada 30. aprīlim.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2010. gada 1. maija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 60. lpp.

1

(2)  OV L 104, 22.4.1992., 77. lpp.

2

(3)  OV L 219, 14.8.2008., 40. lpp.

3

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. aprīlis)

par Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansēto lauku attīstības pasākumu izdevumiem 2009. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2825)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, grieķu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu un slovāku valodā)

(2010/257/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 30. un 39. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas līdz ar vajadzīgo informāciju iesniegtajiem gada pārskatiem par izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā, ir jānoskaidro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 6. panta 2. punktā minēto maksātāju [maksājumu aģentūru] grāmatojumi. Ir paredzēts noskaidrot nosūtīto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību, ņemot vērā apstiprinājuma struktūru [apliecinājuma iestāžu] ziņojumus. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas līdz ar vajadzīgo informāciju iesniegtajiem gada pārskatiem par izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā, ir jānoskaidro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 6. panta 2. punktā minēto maksātāju [maksājumu aģentūru] grāmatojumi. Ir paredzēts noskaidrot nosūtīto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību, ņemot vērā apstiprinājuma struktūru [apliecinājuma iestāžu] ziņojumus.

| (2) | Ir beidzies Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai un Slovākijai piešķirtais termiņš, kas minēts 7. panta 2. punktā Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (2), to dokumentu iesniegšanai Komisijā, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1290/2005 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 885/2006 (3) 7. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Ir beidzies Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai un Slovākijai piešķirtais termiņš, kas minēts 7. panta 2. punktā Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (2), to dokumentu iesniegšanai Komisijā, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1290/2005 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 885/2006 (3) 7. panta 1. punktā.

| (3) | Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un līdz 2010. gada 31. martam nosūtīja Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai un Slovākijai pārbaudes rezultātus, norādot nepieciešamos grozījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un līdz 2010. gada 31. martam nosūtīja Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai un Slovākijai pārbaudes rezultātus, norādot nepieciešamos grozījumus.

| (4) | Attiecībā uz izdevumiem lauku attīstībai atbilstīgi 7. panta 2. punktam Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regulā (EK) Nr. 27/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus pārejas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 piemērošanai attiecībā uz lauku attīstības pasākumu finansēšanu, kuru veic ELVGF Garantiju nodaļa, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā (4), grāmatojumu noskaidrošanas lēmuma rezultātu atņem no nākamajiem Komisijas veiktajiem maksājumiem vai pieskaita tiem. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz izdevumiem lauku attīstībai atbilstīgi 7. panta 2. punktam Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regulā (EK) Nr. 27/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus pārejas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 piemērošanai attiecībā uz lauku attīstības pasākumu finansēšanu, kuru veic ELVGF Garantiju nodaļa, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā (4), grāmatojumu noskaidrošanas lēmuma rezultātu atņem no nākamajiem Komisijas veiktajiem maksājumiem vai pieskaita tiem.

| (5) | Attiecībā uz konkrētām maksājumu aģentūrām, ņemot vērā veiktās pārbaudes, gada pārskati un pavaddokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. Sīkāka informācija par šīm summām ir minēta kopsavilkuma ziņojumā, kas Fonda komitejai tika iesniegts kopā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz konkrētām maksājumu aģentūrām, ņemot vērā veiktās pārbaudes, gada pārskati un pavaddokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. Sīkāka informācija par šīm summām ir minēta kopsavilkuma ziņojumā, kas Fonda komitejai tika iesniegts kopā ar šo lēmumu.

| (6) | Ņemot vērā veiktās pārbaudes, konkrētu maksājumu aģentūru iesniegtajai informācijai vajadzīgi papildu paskaidrojumi, un tāpēc to grāmatojumus nevar noskaidrot šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā veiktās pārbaudes, konkrētu maksājumu aģentūru iesniegtajai informācijai vajadzīgi papildu paskaidrojumi, un tāpēc to grāmatojumus nevar noskaidrot šajā lēmumā.

| (7) | Attiecībā uz izdevumiem lauku attīstībai atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 27/2004 summas, kas ir atgūstamas vai izmaksājamas saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu, jāatņem no nākamajiem maksājumiem vai tiem jāpieskaita. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz izdevumiem lauku attīstībai atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 27/2004 summas, kas ir atgūstamas vai izmaksājamas saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu, jāatņem no nākamajiem maksājumiem vai tiem jāpieskaita.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Eiropas Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Eiropas Savienības noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot 2. pantu, ar šo lēmumu attiecībā uz 2009. finanšu gadu ir noskaidroti dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem lauku attīstības jomā.

Summas, kas saskaņā ar šo lēmumu lauku attīstības pasākumu jomā atgūstamas no Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas un Slovākijas vai tām izmaksājamas, ir norādītas I un II pielikumā.

2. pants

III pielikumā norādītie dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi par 2009. finanšu gadu attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, ko īsteno Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā un Slovākijā, tiek atdalīti no šā lēmuma, un uz tiem attiecas turpmākais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai, Polijas Republikai un Slovākijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

2

(3)  Skat. 2. atsauci.

3

(4)  OV L 5, 9.1.2004., 36. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINANŠU GADS – ELGF LAUKU ATTĪSTĪBAS IZDEVUMI JAUNAJĀS DALĪBVALSTĪS

No dalībvalstīm atgūstamās vai tām izmaksājamās summas

| DV | | 2009 – Maksājumu aģentūru izdevumi, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinātie maksājumi | Kopā | Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = gada deklarācijā deklarētie izdevumi | = starpposma maksājumu kopsumma, kas atmaksāta dalībvalstīm par finanšu gadu |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e - f |
| EE | EUR | | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CY | EUR | 9 474 074,82 | | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |
| LV | EUR | 2 607 932,10 | | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |
| LT | EUR | 4 033 561,97 | | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |
| MT | EUR | 5 102 120,76 | | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 | 457 469,86 | 4 644 650,90 |
| PL | EUR | 12 361 738,57 | | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |
| SK | EUR | 7 348 431,19 | | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

DV

2009 – Maksājumu aģentūru izdevumi, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinātie maksājumi

Kopā

Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (1)

noskaidroti

atdalīti

= gada deklarācijā deklarētie izdevumi

= starpposma maksājumu kopsumma, kas atmaksāta dalībvalstīm par finanšu gadu

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e - f

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

CY

EUR

9 474 074,82

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LV

EUR

2 607 932,10

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LT

EUR

4 033 561,97

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MT

EUR

5 102 120,76

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

457 469,86

4 644 650,90

PL

EUR

12 361 738,57

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SK

EUR

7 348 431,19

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

| DV | Programmas īstenošanai izmaksātie avansa maksājumi, kas vēl nav noskaidroti (Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 32. pants). |
| --- | --- |
| EE | EUR | 24 080 000,00 |
| CY | EUR | 11 968 000,00 |
| LV | EUR | 52 496 000,00 |
| LT | EUR | 78 320 000,00 |
| MT | EUR | 4 304 000,00 |
| PL | EUR | 458 624 000,00 |
| SK | EUR | 63 536 000,00 |

DV

Programmas īstenošanai izmaksātie avansa maksājumi, kas vēl nav noskaidroti (Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 32. pants).

EE

EUR

24 080 000,00

CY

EUR

11 968 000,00

LV

EUR

52 496 000,00

LT

EUR

78 320 000,00

MT

EUR

4 304 000,00

PL

EUR

458 624 000,00

SK

EUR

63 536 000,00

---

(1)  Tā kā maksājumi ir sasnieguši 95 % no visu dalībvalstu finanšu plāna, atlikušo summu izmaksās programmas noslēgumā.

---

II PIELIKUMS

JAUNO DALĪBVALSTU 2009. GADA NOSKAIDROTIE IZDEVUMI, KAS IEDALĪTI PĒC ELGF LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMU VEIDA

ATŠĶIRĪBAS STARP GADA PĀRSKATIEM UN IZDEVUMU DEKLARĀCIJĀM

KIPRA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Atbalsts ieguldījumiem dzīvnieku atkritumu apsaimniekošanā | 2 171 324,36 | | 2 171 324,36 |
| 2 | Uzlabojumu un attīstības veicināšana | 2 808 953,00 | | 2 808 953,00 |
| 3 | Ražotāju grupu veidošanas veicināšana | 100 000,00 | | 100 000,00 |
| 4 | Lauksaimnieku arodapmācību veicināšana | 214 482,99 | | 214 482,99 |
| 5 | Tehniskie un konsultāciju pakalpojumi lauksaimniekiem | 114 647,20 | | 114 647,20 |
| 6 | Priekšlaicīga pensionēšanās | 119 962,87 | | 119 962,87 |
| 7 | Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai | 1 355 000,00 | | 1 355 000,00 |
| 8 | ES standartu ievērošana | 1 059 306,78 | | 1 059 306,78 |
| 9 | Agrovides pasākumu pieņemšana | –35 501,90 | | –35 501,90 |
| 10 | Agrovides pasākumi lauku vides vērtības aizsardzībai | –30 271,74 | | –30 271,74 |
| 11 | Apmežošana | 2 371,79 | | 2 371,79 |
| 12 | Infrastruktūras uzlabošana lopkopības attīstībai | 0,00 | | 0,00 |
| 13 | Mazāk labvēlīgi apgabali | 1 040,45 | | 1 040,45 |
| 14 | Atbalsts kvalitātes shēmām | 276 389,31 | | 276 389,31 |
| 15 | Atbalsts maza mēroga tradicionālajai pārstrādei | 271 178,37 | | 271 178,37 |
| 16 | Lauksaimniecības un tradicionālo ainavu aizsardzība | 152 497,44 | | 152 497,44 |
| 17 | Aizsardzība pret meža ugunsgrēkiem un citām dabas katastrofām | 369 758,71 | | 369 758,71 |
| 18 | Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana | 295 623,90 | | 295 623,90 |
| 19 | Ražas ievākšanas uzlabošana | – 854,30 | | – 854,30 |
| 20 | Tehniskais atbalsts īstenošanai, uzraudzībai | 62 239,78 | | 62 239,78 |
| 21 | Tehniskais atbalsts kopīgām ierosmēm vietējā mērogā | 165 925,81 | | 165 925,81 |
| | Kopā | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Atbalsts ieguldījumiem dzīvnieku atkritumu apsaimniekošanā

2 171 324,36

2 171 324,36

2

Uzlabojumu un attīstības veicināšana

2 808 953,00

2 808 953,00

3

Ražotāju grupu veidošanas veicināšana

100 000,00

100 000,00

4

Lauksaimnieku arodapmācību veicināšana

214 482,99

214 482,99

5

Tehniskie un konsultāciju pakalpojumi lauksaimniekiem

114 647,20

114 647,20

6

Priekšlaicīga pensionēšanās

119 962,87

119 962,87

7

Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai

1 355 000,00

1 355 000,00

8

ES standartu ievērošana

1 059 306,78

1 059 306,78

9

Agrovides pasākumu pieņemšana

–35 501,90

–35 501,90

10

Agrovides pasākumi lauku vides vērtības aizsardzībai

–30 271,74

–30 271,74

11

Apmežošana

2 371,79

2 371,79

12

Infrastruktūras uzlabošana lopkopības attīstībai

0,00

0,00

13

Mazāk labvēlīgi apgabali

1 040,45

1 040,45

14

Atbalsts kvalitātes shēmām

276 389,31

276 389,31

15

Atbalsts maza mēroga tradicionālajai pārstrādei

271 178,37

271 178,37

16

Lauksaimniecības un tradicionālo ainavu aizsardzība

152 497,44

152 497,44

17

Aizsardzība pret meža ugunsgrēkiem un citām dabas katastrofām

369 758,71

369 758,71

18

Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana

295 623,90

295 623,90

19

Ražas ievākšanas uzlabošana

– 854,30

– 854,30

20

Tehniskais atbalsts īstenošanai, uzraudzībai

62 239,78

62 239,78

21

Tehniskais atbalsts kopīgām ierosmēm vietējā mērogā

165 925,81

165 925,81

Kopā

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LATVIJA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Priekšlaicīga pensionēšanās | –1 195,73 | | –1 195,73 |
| 2 | Ražotāju grupas | 0,00 | | 0,00 |
| 3 | Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām | – 264,78 | | – 264,78 |
| 4 | Standartu ievērošana | 423 612,67 | | 423 612,67 |
| 5 | Agrovide | 1 853 096,73 | | 1 853 096,73 |
| 6 | Mazāk labvēlīgi apgabali | –13 412,76 | | –13 412,76 |
| 7 | Tehniskā palīdzība | 391 805,87 | | 391 805,87 |
| 8 | Saistības, kas pārņemtas no iepriekšējā plānošanas perioda | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Resursu piešķiršana vienotajiem platībmaksājumiem | –45 709,90 | | –45 709,90 |
| | Kopā | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Priekšlaicīga pensionēšanās

–1 195,73

–1 195,73

2

Ražotāju grupas

0,00

0,00

3

Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām

– 264,78

– 264,78

4

Standartu ievērošana

423 612,67

423 612,67

5

Agrovide

1 853 096,73

1 853 096,73

6

Mazāk labvēlīgi apgabali

–13 412,76

–13 412,76

7

Tehniskā palīdzība

391 805,87

391 805,87

8

Saistības, kas pārņemtas no iepriekšējā plānošanas perioda

0,00

0,00

9

Resursu piešķiršana vienotajiem platībmaksājumiem

–45 709,90

–45 709,90

Kopā

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LIETUVA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Agrovide | 3 561 291,02 | | 3 561 291,02 |
| 2 | Mazāk labvēlīgi apgabali un apgabali, kuros ir vides ierobežojumi | –2 954,63 | | –2 954,63 |
| 3 | Standartu ievērošana | – 204 331,89 | | – 204 331,89 |
| 4 | Lauksaimniecībā izmantojamo zemju apmežošana | 30 628,19 | | 30 628,19 |
| 5 | Priekšlaicīga pensionēšanās | 104 338,87 | | 104 338,87 |
| 6 | Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām, kurās notiek pārstrukturēšana | –8 179,78 | | –8 179,78 |
| 7 | Citi pasākumi | 96 659,66 | | 96 659,66 |
| 8 | Tehniskā palīdzība | 455 049,09 | | 455 049,09 |
| 9 | Papildu valsts tiešie maksājumi | 1 061,44 | | 1 061,44 |
| | Kopā | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Agrovide

3 561 291,02

3 561 291,02

2

Mazāk labvēlīgi apgabali un apgabali, kuros ir vides ierobežojumi

–2 954,63

–2 954,63

3

Standartu ievērošana

– 204 331,89

– 204 331,89

4

Lauksaimniecībā izmantojamo zemju apmežošana

30 628,19

30 628,19

5

Priekšlaicīga pensionēšanās

104 338,87

104 338,87

6

Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām, kurās notiek pārstrukturēšana

–8 179,78

–8 179,78

7

Citi pasākumi

96 659,66

96 659,66

8

Tehniskā palīdzība

455 049,09

455 049,09

9

Papildu valsts tiešie maksājumi

1 061,44

1 061,44

Kopā

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MALTA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mazāk labvēlīgi apgabali | –5 448,47 | | –5 448,47 |
| 2 | Agrovide | 1 635 984,94 | | 1 635 984,94 |
| 3 | Standartu ievērošana | 1 098 668,34 | | 1 098 668,34 |
| 4 | Ražotāju grupa | 0,00 | | 0,00 |
| 5 | Tehniskā palīdzība | 865 308,32 | | 865 308,32 |
| 6 | Papildu valsts atbalsts | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Ad hoc atbalsts lauksaimniekiem/audzētājiem | 1 507 607,63 | | 1 507 607,63 |
| | Kopā | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Mazāk labvēlīgi apgabali

–5 448,47

–5 448,47

2

Agrovide

1 635 984,94

1 635 984,94

3

Standartu ievērošana

1 098 668,34

1 098 668,34

4

Ražotāju grupa

0,00

0,00

5

Tehniskā palīdzība

865 308,32

865 308,32

6

Papildu valsts atbalsts

0,00

0,00

7

Ad hoc atbalsts lauksaimniekiem/audzētājiem

1 507 607,63

1 507 607,63

Kopā

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

POLIJA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Priekšlaicīga pensionēšanās | – 115 562,12 | | – 115 562,12 |
| 2 | Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām | – 782 545,72 | | – 782 545,72 |
| 3 | Mazāk labvēlīgi apgabali | –3 314 036,52 | | –3 314 036,52 |
| 4 | Agrovides uzņēmumi un dzīvnieku labturība | – 449 096,77 | | – 449 096,77 |
| 5 | Apmežošana | –68 801,15 | | –68 801,15 |
| 6 | ES standartu ievērošana | –2 128 574,31 | | –2 128 574,31 |
| 7 | Ražotāju grupas | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Tehniskā palīdzība | 19 304 548,86 | | 19 304 548,86 |
| 9 | Papildinājumi tiešajiem maksājumiem | –80 324,22 | | –80 324,22 |
| 10 | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 apstiprinātie projekti | –3 869,48 | | –3 869,48 |
| | Kopā | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Priekšlaicīga pensionēšanās

– 115 562,12

– 115 562,12

2

Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām

– 782 545,72

– 782 545,72

3

Mazāk labvēlīgi apgabali

–3 314 036,52

–3 314 036,52

4

Agrovides uzņēmumi un dzīvnieku labturība

– 449 096,77

– 449 096,77

5

Apmežošana

–68 801,15

–68 801,15

6

ES standartu ievērošana

–2 128 574,31

–2 128 574,31

7

Ražotāju grupas

0,00

0,00

8

Tehniskā palīdzība

19 304 548,86

19 304 548,86

9

Papildinājumi tiešajiem maksājumiem

–80 324,22

–80 324,22

10

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 apstiprinātie projekti

–3 869,48

–3 869,48

Kopā

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SLOVĀKIJA

| Nr. | Pasākumi | 2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja | Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja | 2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Ieguldījumi lauku saimniecībās | 320 353,71 | | 320 353,71 |
| 2 | Apmācība | 8 185,24 | | 8 185,24 |
| 3 | Mazāk labvēlīgi apgabali un apgabali, kuros ir vides ierobežojumi | 16 450,87 | | 16 450,87 |
| 4 | Standartu ievērošana | 405 119,68 | | 405 119,68 |
| 5 | Atbalsts agrovidei | 0,00 | | 0,00 |
| 6 | Lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzlabošana | 151 516,81 | | 151 516,81 |
| 7 | Meža apsaimniekošana | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Lauksaimniecībā izmantojamo zemju apmežošana | 126 911,56 | | 126 911,56 |
| 9 | Zemes konsolidācija | 30 933,37 | | 30 933,37 |
| 10 | Lauksaimnieciskās darbības dažādošana | 0,00 | | 0,00 |
| 11 | Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām | 248 306,32 | | 248 306,32 |
| 12 | Ražotāju grupas | 1 308 323,39 | | 1 308 323,39 |
| 13 | Tehniskā palīdzība, tostarp novērtēšana | 4 128 723,81 | | 4 128 723,81 |
| 14 | Papildinājumi tiešajiem maksājumiem | 9 051,97 | | 9 051,97 |
| 901 | Ieguldījumi lauku saimniecībās – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 905 | Atbalsts agrovidei – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 | 594 554,46 | | 594 554,46 |
| 907 | Meža apsaimniekošana – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 912 | Ražotāju grupas – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| | Kopā | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

Nr.

Pasākumi

2009. gada izdevumi I pielikums, “a” sleja

Samazinātie maksājumi I pielikums, “d” sleja

2009. gada noskaidrotās summas I pielikums, “e” sleja

i

ii

iii = i + ii

1

Ieguldījumi lauku saimniecībās

320 353,71

320 353,71

2

Apmācība

8 185,24

8 185,24

3

Mazāk labvēlīgi apgabali un apgabali, kuros ir vides ierobežojumi

16 450,87

16 450,87

4

Standartu ievērošana

405 119,68

405 119,68

5

Atbalsts agrovidei

0,00

0,00

6

Lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzlabošana

151 516,81

151 516,81

7

Meža apsaimniekošana

0,00

0,00

8

Lauksaimniecībā izmantojamo zemju apmežošana

126 911,56

126 911,56

9

Zemes konsolidācija

30 933,37

30 933,37

10

Lauksaimnieciskās darbības dažādošana

0,00

0,00

11

Atbalsts daļēji naturālām saimniecībām

248 306,32

248 306,32

12

Ražotāju grupas

1 308 323,39

1 308 323,39

13

Tehniskā palīdzība, tostarp novērtēšana

4 128 723,81

4 128 723,81

14

Papildinājumi tiešajiem maksājumiem

9 051,97

9 051,97

901

Ieguldījumi lauku saimniecībās – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999

0,00

0,00

905

Atbalsts agrovidei – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999

594 554,46

594 554,46

907

Meža apsaimniekošana – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999

0,00

0,00

912

Ražotāju grupas – projekti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999

0,00

0,00

Kopā

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

---

III PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINAŠU GADS – ELGF LAUKU ATTĪSTĪBAS IZDEVUMI JAUNAJĀS DALĪBVALSTĪS

To maksājumu aģentūru saraksts, kuru grāmatojumi ir atdalīti, un uz tiem attiecas turpmākais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu

| Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra |
| --- | --- |
| Igaunija | PRIA |

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Igaunija

PRIA

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 30. aprīlis)

par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2009. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2828)

(2010/258/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1), jo īpaši tās 30. un 32. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. pantu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai nepieciešamā informācija, apstiprinājums par iesniegto pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, kā arī apstiprinājuma struktūru (apliecinājuma iestāžu) apstiprināti ziņojumi, Komisija apstiprina minētās regulas 6. pantā norādīto maksātāju (maksājumu aģentūru) grāmatojumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. pantu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai nepieciešamā informācija, apstiprinājums par iesniegto pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, kā arī apstiprinājuma struktūru (apliecinājuma iestāžu) apstiprināti ziņojumi, Komisija apstiprina minētās regulas 6. pantā norādīto maksātāju (maksājumu aģentūru) grāmatojumus.

| (2) | Saskaņā ar 5. panta 1. punkta otro daļu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 883/2006, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru uzskaiti, izdevumu un ieņēmumu deklarācijām un izdevumu atmaksājumu nosacījumiem saistībā ar ELGF un ELFLA
   (2), attiecībā uz 2009. finanšu gadu ņem vērā tos izdevumus, kas dalībvalstīm radušies laikposmā no 2008. gada 16. oktobra līdz 2009. gada 15. oktobrim. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 5. panta 1. punkta otro daļu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 883/2006, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru uzskaiti, izdevumu un ieņēmumu deklarācijām un izdevumu atmaksājumu nosacījumiem saistībā ar ELGF un ELFLA
   (2), attiecībā uz 2009. finanšu gadu ņem vērā tos izdevumus, kas dalībvalstīm radušies laikposmā no 2008. gada 16. oktobra līdz 2009. gada 15. oktobrim.

| (3) | Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un līdz 2010. gada 31. martam nosūtīja tām pārbaudes rezultātus, norādot nepieciešamos grozījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un līdz 2010. gada 31. martam nosūtīja tām pārbaudes rezultātus, norādot nepieciešamos grozījumus.

| (4) | Attiecībā uz konkrētām maksājumu aģentūrām gada pārskati un pavaddokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. I pielikumā ir uzskaitītas noskaidrotās summas pa dalībvalstīm, kā arī no dalībvalstīm atgūstamās vai tām izmaksājamās summas. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz konkrētām maksājumu aģentūrām gada pārskati un pavaddokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. I pielikumā ir uzskaitītas noskaidrotās summas pa dalībvalstīm, kā arī no dalībvalstīm atgūstamās vai tām izmaksājamās summas.

| (5) | Dažu maksājumu aģentūru iesniegtajai informācijai vajadzīgi papildu paskaidrojumi, un tāpēc šajā lēmumā to grāmatojumus nevar noskaidrot. Attiecīgās maksājumu aģentūras ir uzskaitītas II pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Dažu maksājumu aģentūru iesniegtajai informācijai vajadzīgi papildu paskaidrojumi, un tāpēc šajā lēmumā to grāmatojumus nevar noskaidrot. Attiecīgās maksājumu aģentūras ir uzskaitītas II pielikumā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. panta 4. punktu termiņa neievērošana augustā, septembrī un oktobrī jāņem vērā grāmatojumu noskaidrošanas lēmumā. Daži izdevumi, ko dažas dalībvalstis deklarējušas iepriekš minētajos 2009. gada mēnešos, tika izdarīti pēc tiesību aktos noteiktajiem termiņiem. Tāpēc šajā lēmumā jānosaka atbilstoši izdevumu samazinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. panta 4. punktu termiņa neievērošana augustā, septembrī un oktobrī jāņem vērā grāmatojumu noskaidrošanas lēmumā. Daži izdevumi, ko dažas dalībvalstis deklarējušas iepriekš minētajos 2009. gada mēnešos, tika izdarīti pēc tiesību aktos noteiktajiem termiņiem. Tāpēc šajā lēmumā jānosaka atbilstoši izdevumu samazinājumi.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. pantu Komisija jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus ikmēneša maksājumus, kuru pamatā ir izdevumu grāmatojumi 2009. finanšu gadā. Lai nepieļautu attiecīgo summu priekšlaicīgu vai pagaidu atmaksāšanu, minētās summas šajā lēmumā nav atzītas par pamatotām, un tās jāizskata saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. pantu Komisija jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus ikmēneša maksājumus, kuru pamatā ir izdevumu grāmatojumi 2009. finanšu gadā. Lai nepieļautu attiecīgo summu priekšlaicīgu vai pagaidu atmaksāšanu, minētās summas šajā lēmumā nav atzītas par pamatotām, un tās jāizskata saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pantu.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 885/2006 (3). Minētās regulas III pielikumā ir sniegts paraugs tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 885/2006 (3). Minētās regulas III pielikumā ir sniegts paraugs tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Šīs summas nesedz attiecīgās dalībvalstis, un attiecīgi tās sedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Šīs summas nesedz attiecīgās dalībvalstis, un attiecīgi tās sedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Eiropas Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Eiropas Savienības noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu tiek noskaidroti dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētajiem izdevumiem 2009. finanšu gadam, izņemot to maksājumu aģentūru grāmatojumus, kas minētas 2. pantā.

Summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai izmaksājamas katrai dalībvalstij, tostarp tās summas, kuras radušās Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā, ir norādītas I pielikumā.

2. pants

II pielikumā norādītie dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi par 2009. finanšu gadu attiecībā uz ELGF finansētajiem izdevumiem tiek atdalīti no šā lēmuma, un uz tiem attiecas turpmākais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 171, 23.6.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINANŠU GADS

NB: Nomenklatūra 2010. gadam: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

No dalībvalsts atgūstamā vai tai izmaksājamā summa

| DV | | 2009. – izdevumi/piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Maksājumu samazinājumi un pārtraukšana visam finanšu gadam (1) | Samazinājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu | Kopsumma, tostarp samazinājumi un pārtraukšana | Dalībvalstij izmaksātie maksājumi visam finanšu gadam | No dalībvalsts atgūstāmā (–) vai tai izmaksājamā (+) summa (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = gada deklarācijā deklarētie izdevumi/piešķirtie ieņēmumi | = izdevumu/piešķirto ieņēmumu kopsumma mēneša deklarācijās |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 787 979 123,50 | 0,00 | 787 979 123,50 | – 369 703,64 | – 464 520,05 | 787 144 899,81 | 787 398 266,69 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | 220 774 471,11 | 0,00 | 220 774 471,11 | 0,00 | 0,00 | 220 774 471,11 | 220 995 609,16 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | 506 176 216,20 | 0,00 | 506 176 216,20 | 0,00 | 0,00 | 506 176 216,20 | 506 185 267,69 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 | 0,00 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 924 610 973,79 | 0,00 | 924 610 973,79 | –3 921,96 | 0,00 | 924 607 051,83 | 924 309 000,47 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 5 235 842 777,85 | 654 682 281,26 | 5 890 525 059,11 | –1 989 043,44 | – 461 916,14 | 5 888 074 099,53 | 5 888 016 608,23 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 54 532 997,07 | 0,00 | 54 532 997,07 | 0,00 | 0,00 | 54 532 997,07 | 54 532 997,07 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 319 888 602,56 | 0,00 | 1 319 888 602,56 | – 133 757,17 | – 169 220,35 | 1 319 585 625,04 | 1 318 985 522,43 | 600 102,61 |
| EL | EUR | 2 448 777 557,15 | 0,00 | 2 448 777 557,15 | –8 813 778,63 | – 394 282,85 | 2 439 569 495,67 | 2 443 278 830,80 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | 6 068 452 138,54 | 0,00 | 6 068 452 138,54 | –4 759 740,96 | –3 785 162,40 | 6 059 907 235,18 | 6 067 513 907,29 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 9 040 383 523,43 | 0,00 | 9 040 383 523,43 | –2 526 945,78 | –5 990 134,76 | 9 031 866 442,89 | 9 037 172 967,68 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 1 945 287 961,84 | 2 782 810 861,76 | 4 728 098 823,60 | 0,00 | –2 430 132,07 | 4 725 668 691,53 | 4 728 063 868,22 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 36 926 483,63 | 0,00 | 36 926 483,63 | – 320 385,91 | 0,00 | 36 606 097,72 | 36 606 097,72 | 0,00 |
| LV | EUR | 109 931 833,57 | 0,00 | 109 931 833,57 | 0,00 | 0,00 | 109 931 833,57 | 109 975 523,36 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 | 0,00 | –18,50 |
| LT | EUR | 221 723 843,05 | 0,00 | 221 723 843,05 | 0,00 | 0,00 | 221 723 843,05 | 221 715 676,12 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 34 886 290,40 | 0,00 | 34 886 290,40 | 0,00 | –4 560,61 | 34 881 729,79 | 34 693 249,95 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 930 754 775,93 | 0,00 | 930 754 775,93 | 0,00 | 0,00 | 930 754 775,93 | 930 434 925,76 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 3 563 547,18 | 0,00 | 3 563 547,18 | 0,00 | 0,00 | 3 563 547,18 | 3 564 387,18 | – 840,00 |
| NL | EUR | 1 046 983 725,26 | 0,00 | 1 046 983 725,26 | 0,00 | – 677 834,96 | 1 046 305 890,30 | 1 046 370 034,94 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 708 684 112,26 | 0,00 | 708 684 112,26 | 0,00 | – 169 195,85 | 708 514 916,41 | 708 571 648,36 | –56 731,95 |
| PL | EUR | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 1 855 245 584,31 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 724 724 520,34 | 0,00 | 724 724 520,34 | – 382 516,50 | –8 047 049,82 | 716 294 954,02 | 723 611 900,95 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 |
| SI | EUR | 102 542 439,28 | 0,00 | 102 542 439,28 | 0,00 | 0,00 | 102 542 439,28 | 102 613 790,15 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 252 970 915,01 | 0,00 | 252 970 915,01 | 0,00 | 0,00 | 252 970 915,01 | 252 901 885,76 | 69 029,25 |
| FI | EUR | 599 673 974,61 | 0,00 | 599 673 974,61 | 0,00 | –10 920,77 | 599 663 053,84 | 599 685 951,54 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 | 0,00 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | 724 143 091,81 | 0,00 | 724 143 091,81 | –13 177,13 | 0,00 | 724 129 914,68 | 724 281 824,45 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 | 0,00 | –86 696,06 |
| UK | EUR | 3 292 001 049,95 | 0,00 | 3 292 001 049,95 | –3 779 242,68 | 0,00 | 3 288 221 807,27 | 3 294 688 038,59 | –6 466 231,32 |

DV

2009. – izdevumi/piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Maksājumu samazinājumi un pārtraukšana visam finanšu gadam (1)

Samazinājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu

Kopsumma, tostarp samazinājumi un pārtraukšana

Dalībvalstij izmaksātie maksājumi visam finanšu gadam

No dalībvalsts atgūstāmā (–) vai tai izmaksājamā (+) summa (2)

noskaidroti

atdalīti

= gada deklarācijā deklarētie izdevumi/piešķirtie ieņēmumi

= izdevumu/piešķirto ieņēmumu kopsumma mēneša deklarācijās

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

787 979 123,50

0,00

787 979 123,50

– 369 703,64

– 464 520,05

787 144 899,81

787 398 266,69

– 253 366,88

BG

EUR

220 774 471,11

0,00

220 774 471,11

0,00

0,00

220 774 471,11

220 995 609,16

– 221 138,05

CZ

EUR

506 176 216,20

0,00

506 176 216,20

0,00

0,00

506 176 216,20

506 185 267,69

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

0,00

– 805 769,98

DK

EUR

924 610 973,79

0,00

924 610 973,79

–3 921,96

0,00

924 607 051,83

924 309 000,47

298 051,36

DE

EUR

5 235 842 777,85

654 682 281,26

5 890 525 059,11

–1 989 043,44

– 461 916,14

5 888 074 099,53

5 888 016 608,23

57 491,30

EE

EUR

54 532 997,07

0,00

54 532 997,07

0,00

0,00

54 532 997,07

54 532 997,07

0,00

IE

EUR

1 319 888 602,56

0,00

1 319 888 602,56

– 133 757,17

– 169 220,35

1 319 585 625,04

1 318 985 522,43

600 102,61

EL

EUR

2 448 777 557,15

0,00

2 448 777 557,15

–8 813 778,63

– 394 282,85

2 439 569 495,67

2 443 278 830,80

–3 709 335,13

ES

EUR

6 068 452 138,54

0,00

6 068 452 138,54

–4 759 740,96

–3 785 162,40

6 059 907 235,18

6 067 513 907,29

–7 606 672,11

FR

EUR

9 040 383 523,43

0,00

9 040 383 523,43

–2 526 945,78

–5 990 134,76

9 031 866 442,89

9 037 172 967,68

–5 306 524,79

IT

EUR

1 945 287 961,84

2 782 810 861,76

4 728 098 823,60

0,00

–2 430 132,07

4 725 668 691,53

4 728 063 868,22

–2 395 176,69

CY

EUR

36 926 483,63

0,00

36 926 483,63

– 320 385,91

0,00

36 606 097,72

36 606 097,72

0,00

LV

EUR

109 931 833,57

0,00

109 931 833,57

0,00

0,00

109 931 833,57

109 975 523,36

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

0,00

–18,50

LT

EUR

221 723 843,05

0,00

221 723 843,05

0,00

0,00

221 723 843,05

221 715 676,12

8 166,93

LU

EUR

34 886 290,40

0,00

34 886 290,40

0,00

–4 560,61

34 881 729,79

34 693 249,95

188 479,84

HU

EUR

930 754 775,93

0,00

930 754 775,93

0,00

0,00

930 754 775,93

930 434 925,76

319 850,17

MT

EUR

3 563 547,18

0,00

3 563 547,18

0,00

0,00

3 563 547,18

3 564 387,18

– 840,00

NL

EUR

1 046 983 725,26

0,00

1 046 983 725,26

0,00

– 677 834,96

1 046 305 890,30

1 046 370 034,94

–64 144,64

AT

EUR

708 684 112,26

0,00

708 684 112,26

0,00

– 169 195,85

708 514 916,41

708 571 648,36

–56 731,95

PL

EUR

1 855 200 357,31

0,00

1 855 200 357,31

0,00

0,00

1 855 200 357,31

1 855 245 584,31

–45 227,00

PT

EUR

724 724 520,34

0,00

724 724 520,34

– 382 516,50

–8 047 049,82

716 294 954,02

723 611 900,95

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

SI

EUR

102 542 439,28

0,00

102 542 439,28

0,00

0,00

102 542 439,28

102 613 790,15

–71 350,87

SK

EUR

252 970 915,01

0,00

252 970 915,01

0,00

0,00

252 970 915,01

252 901 885,76

69 029,25

FI

EUR

599 673 974,61

0,00

599 673 974,61

0,00

–10 920,77

599 663 053,84

599 685 951,54

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

0,00

– 107 975,40

SE

EUR

724 143 091,81

0,00

724 143 091,81

–13 177,13

0,00

724 129 914,68

724 281 824,45

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

0,00

–86 696,06

UK

EUR

3 292 001 049,95

0,00

3 292 001 049,95

–3 779 242,68

0,00

3 288 221 807,27

3 294 688 038,59

–6 466 231,32

| DV | | Izdevumi (3) | Piešķirtie ieņēmumi (3) | Cukura fonds | 32. pants (= e) | Kopā (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi (4) | Piešķirtie ieņēmumi (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| | | i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | 211 153,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 464 520,05 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | –6 044,39 | – 215 093,66 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | –9 051,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 298 051,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 519 407,44 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 461 916,14 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 988 434,35 | –1 219 111,39 | 0,00 | 0,00 | – 169 220,35 | 600 102,61 |
| EL | EUR | –3 313 301,75 | –1 750,53 | 0,00 | 0,00 | – 394 282,85 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | –3 782 850,58 | –38 659,13 | 0,00 | 0,00 | –3 785 162,40 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 683 609,97 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 990 134,76 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 34 955,38 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 430 132,07 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | –41 844,99 | –1 844,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 |
| LT | EUR | 8 166,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 193 040,45 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 560,61 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 319 850,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 0,00 | – 840,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 840,00 |
| NL | EUR | 613 690,32 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 677 834,96 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 112 463,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 169 195,85 | –56 731,95 |
| PL | EUR | –42 965,36 | –2 261,64 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 730 102,89 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –8 047 049,82 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | –71 350,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 69 071,36 | –42,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 69 029,25 |
| FI | EUR | –11 976,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –10 920,77 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | – 151 909,77 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 |
| UK | EUR | –6 175 353,20 | – 290 878,12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –6 466 231,32 |

DV

Izdevumi (3)

Piešķirtie ieņēmumi (3)

Cukura fonds

32. pants (= e)

Kopā (= h)

Izdevumi (4)

Piešķirtie ieņēmumi (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

211 153,17

0,00

0,00

0,00

– 464 520,05

– 253 366,88

BG

EUR

–6 044,39

– 215 093,66

0,00

0,00

0,00

– 221 138,05

CZ

EUR

–9 051,49

0,00

0,00

0,00

0,00

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

DK

EUR

298 051,36

0,00

0,00

0,00

0,00

298 051,36

DE

EUR

519 407,44

0,00

0,00

0,00

– 461 916,14

57 491,30

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IE

EUR

1 988 434,35

–1 219 111,39

0,00

0,00

– 169 220,35

600 102,61

EL

EUR

–3 313 301,75

–1 750,53

0,00

0,00

– 394 282,85

–3 709 335,13

ES

EUR

–3 782 850,58

–38 659,13

0,00

0,00

–3 785 162,40

–7 606 672,11

FR

EUR

683 609,97

0,00

0,00

0,00

–5 990 134,76

–5 306 524,79

IT

EUR

34 955,38

0,00

0,00

0,00

–2 430 132,07

–2 395 176,69

CY

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

–41 844,99

–1 844,80

0,00

0,00

0,00

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

LT

EUR

8 166,93

0,00

0,00

0,00

0,00

8 166,93

LU

EUR

193 040,45

0,00

0,00

0,00

–4 560,61

188 479,84

HU

EUR

319 850,17

0,00

0,00

0,00

0,00

319 850,17

MT

EUR

0,00

– 840,00

0,00

0,00

0,00

– 840,00

NL

EUR

613 690,32

0,00

0,00

0,00

– 677 834,96

–64 144,64

AT

EUR

112 463,90

0,00

0,00

0,00

– 169 195,85

–56 731,95

PL

EUR

–42 965,36

–2 261,64

0,00

0,00

0,00

–45 227,00

PT

EUR

730 102,89

0,00

0,00

0,00

–8 047 049,82

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

–71 350,87

0,00

0,00

0,00

0,00

–71 350,87

SK

EUR

69 071,36

–42,11

0,00

0,00

0,00

69 029,25

FI

EUR

–11 976,93

0,00

0,00

0,00

–10 920,77

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

SE

EUR

– 151 909,77

0,00

0,00

0,00

0,00

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

UK

EUR

–6 175 353,20

– 290 878,12

0,00

0,00

0,00

–6 466 231,32

---

(1)  Maksājumu sistēmā ņemti vērā tie samazinājumi un pārtraukšana, kuros jo īpaši izdarītas korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2009. gada augustā, septembrī, oktobrī.

(2)  Lai aprēķinātu no dalībvalsts atgūstamo vai tai izmaksājamo summu, ņem vērā summu, kas noskaidrotajiem izdevumiem (sleja “a”) ir gada deklarācijas kopsumma vai atdalītajiem izdevumiem (sleja “b”) ir mēneša deklarāciju kopsumma.

Piemērojamais maiņas kurss: Regulas (EK) Nr. 883/2006 7. panta 2. punkts.

(3)  Ja dalībvalsts gūst labumu no piešķirto ieņēmumu daļas, tas jādeklarē pozīcijā 05 07 01 06.

(4)  Ja dalībvalsts gūst labumu no Cukura fonda piešķirto ieņēmumu daļas, tas jādeklarē pozīcijā 05 02 16 02.

NB: Nomenklatūra 2010. gadam: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

II PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2009. FINANŠU GADS – ELGF

To maksājumu aģentūru saraksts, kuru grāmatojumi ir atdalīti, un uz tiem attiecas turpmākais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu

| Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra |
| --- | --- |
| Vācija | Baden-Württemberg


  Hessen


  IBH


  Helaba |
| Itālija | AGEA


  ARBEA |
| Rumānija | PIAA |

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Vācija

Baden-Württemberg

Hessen

IBH

Helaba

Itālija

AGEA

ARBEA

Rumānija

PIAA

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. maijs),

ar kuru Francijas Republikai atļauj noslēgt nolīgumu ar Monako Firstisti par to, lai naudas līdzekļu pārskaitījumus starp Francijas Republiku un Monako Firstisti uzskatītu par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1781/2006

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 2634)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2010/259/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (1) un jo īpaši tās 17. pantu,

ņemot vērā Francijas Republikas pieprasījumu,

tā kā:

| (1) | Francijas Republika 2007. gada 28. novembrī lūdza piemērot Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. pantā minēto atkāpi naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp Monako Firstisti un Francijas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Francijas Republika 2007. gada 28. novembrī lūdza piemērot Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. pantā minēto atkāpi naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp Monako Firstisti un Francijas Republiku.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 2. punktu naudas līdzekļu pārskaitījumi starp Monako Firstisti un Francijas Republiku no 2007. gada 4. decembra ir tikuši provizoriski uzskatīti par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 2. punktu naudas līdzekļu pārskaitījumi starp Monako Firstisti un Francijas Republiku no 2007. gada 4. decembra ir tikuši provizoriski uzskatīti par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē.

| (3) | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komitejas 2009. gada 17. decembra sanāksmē dalībvalstis tika informētas, ka Komisija uzskata, ka ir saņēmusi vajadzīgo informāciju Francijas Republikas pieprasījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komitejas 2009. gada 17. decembra sanāksmē dalībvalstis tika informētas, ka Komisija uzskata, ka ir saņēmusi vajadzīgo informāciju Francijas Republikas pieprasījuma izvērtēšanai.

| (4) | Monako Firstiste neietilpst Kopienas teritorijā, kas noteikta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 52. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu, bet tā ir noslēgusi monetāro nolīgumu ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv Francijas Republika. Pamatojoties uz 2001. gada 26. decembra nolīgumu, Monako Firstistei ir tiesības izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Tādēļ Monako Firstiste atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajam kritērijam. |
| --- | --- |

(4)

Monako Firstiste neietilpst Kopienas teritorijā, kas noteikta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 52. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu, bet tā ir noslēgusi monetāro nolīgumu ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv Francijas Republika. Pamatojoties uz 2001. gada 26. decembra nolīgumu, Monako Firstistei ir tiesības izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Tādēļ Monako Firstiste atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajam kritērijam.

| (5) | Maksājumu pakalpojumu sniedzēji Monako Firstistē tieši piedalās Francijas Republikas maksājumu un norēķinu sistēmās, proti, vai nu CORE, vai arī Target2-Banque de France vai ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities). Tādēļ tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajam kritērijam. |
| --- | --- |

(5)

Maksājumu pakalpojumu sniedzēji Monako Firstistē tieši piedalās Francijas Republikas maksājumu un norēķinu sistēmās, proti, vai nu CORE, vai arī Target2-Banque de France vai ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities). Tādēļ tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajam kritērijam.

| (6) | Monako Firstiste ir iekļāvusi savā tiesību sistēmā noteikumus, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 noteikumiem, jo īpaši ar 2008. gada 30. aprīļa Firsta rīkojumu Nr. 1630, ar ko groza 2006. gada 10. augusta Firsta rīkojumu Nr. 631 par finanšu iestāžu līdzdalību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Monako Firstiste ir iekļāvusi savā tiesību sistēmā noteikumus, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1781/2006 noteikumiem, jo īpaši ar 2008. gada 30. aprīļa Firsta rīkojumu Nr. 1630, ar ko groza 2006. gada 10. augusta Firsta rīkojumu Nr. 631 par finanšu iestāžu līdzdalību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu.

| (7) | Ar 2008. gada 10. jūnija Firsta rīkojumu Nr. 1674 un Nr. 1675 par aktīvu iesaldēšanu, jo īpaši saistībā ar cīņu pret terorisma finansēšanu, tiek nodrošināts, ka Monako Firstistē īsteno pienācīgus pasākumus, lai uzliktu finansiālus sodus struktūrām vai personām, kuras ANO vai Eiropas Savienība iekļāvusi sarakstos. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2008. gada 10. jūnija Firsta rīkojumu Nr. 1674 un Nr. 1675 par aktīvu iesaldēšanu, jo īpaši saistībā ar cīņu pret terorisma finansēšanu, tiek nodrošināts, ka Monako Firstistē īsteno pienācīgus pasākumus, lai uzliktu finansiālus sodus struktūrām vai personām, kuras ANO vai Eiropas Savienība iekļāvusi sarakstos.

| (8) | Ar 2009. gada 3. augusta Likumu Nr. 1362 par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un korupciju (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) atcēla un aizstāja 1993. gada 7. jūlija Likumu Nr. 1162 par finanšu uzņēmumu līdzdalību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Minētais jaunais likums kopā ar 2009. gada 3. augusta Firsta rīkojumu Nr. 2318 novērš tos trūkumus, kas konstatēti 2008. gada trešās kārtas savstarpējā novērtējuma ziņojumā par Monako Firstisti, ko sastādījusi Ekspertu komiteja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas pasākumu novērtēšanai – MONEYVAL. Tas nodrošina, ka Monako Firstistē ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas režīms, kas līdzvērtīgs tam, ko piemēro Francijas teritorijā attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2009. gada 3. augusta Likumu Nr. 1362 par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un korupciju (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) atcēla un aizstāja 1993. gada 7. jūlija Likumu Nr. 1162 par finanšu uzņēmumu līdzdalību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Minētais jaunais likums kopā ar 2009. gada 3. augusta Firsta rīkojumu Nr. 2318 novērš tos trūkumus, kas konstatēti 2008. gada trešās kārtas savstarpējā novērtējuma ziņojumā par Monako Firstisti, ko sastādījusi Ekspertu komiteja nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas pasākumu novērtēšanai – MONEYVAL. Tas nodrošina, ka Monako Firstistē ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas režīms, kas līdzvērtīgs tam, ko piemēro Francijas teritorijā attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem.

| (9) | Līdz ar to Monako Firstiste ir pieņēmusi tādus pašus noteikumus kā tie, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1781/2006, un pieprasa saviem attiecīgajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tos piemērot, tādējādi izpildot minētās regulas 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju. |
| --- | --- |

(9)

Līdz ar to Monako Firstiste ir pieņēmusi tādus pašus noteikumus kā tie, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1781/2006, un pieprasa saviem attiecīgajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tos piemērot, tādējādi izpildot minētās regulas 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju.

| (10) | Tādēļ ir lietderīgi piešķirt Francijas Republikai pieprasīto atkāpi. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ ir lietderīgi piešķirt Francijas Republikai pieprasīto atkāpi.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komiteja, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Francijas Republikai ir atļauts noslēgt nolīgumu ar Monako Firstisti par to, lai naudas līdzekļu pārskaitījumus starp Monako Firstisti un Francijas Republiku uzskatītu par naudas līdzekļu pārskaitījumiem Francijas Republikas iekšienē Regulas (EK) Nr. 1781/2006 nolūkā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. maijs)

par drošības plānu Vīzu informācijas sistēmas darbībai

(2010/260/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (1) un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 767/2008 32. panta 3. punktā noteikts, ka vadības iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu 32. panta 2. punktā izklāstītos mērķus drošības jomā attiecībā uz VIS darbību, tostarp pieņem drošības plānu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 767/2008 32. panta 3. punktā noteikts, ka vadības iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu 32. panta 2. punktā izklāstītos mērķus drošības jomā attiecībā uz VIS darbību, tostarp pieņem drošības plānu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par VIS darbības pārvaldību atbild Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par VIS darbības pārvaldību atbild Komisija.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus VIS darbības pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus VIS darbības pārvaldības jomā.

| (4) | Ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

| (5) | Tiklīdz vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāizveido drošības plāns attiecībā uz VIS. |
| --- | --- |

(5)

Tiklīdz vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāizveido drošības plāns attiecībā uz VIS.

| (6) | Komisijas 2008. gada 17. jūnija Lēmumā 2008/602/EK par valsts saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo VIS un valsts saskarnēm uzbūvi un tām piemērojamām prasībām izveides posmā (3) aprakstīti nepieciešamie drošības pakalpojumi, kuri jāpiemēro VIS tīklam. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2008. gada 17. jūnija Lēmumā 2008/602/EK par valsts saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo VIS un valsts saskarnēm uzbūvi un tām piemērojamām prasībām izveides posmā (3) aprakstīti nepieciešamie drošības pakalpojumi, kuri jāpiemēro VIS tīklam.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 767/2008 27. pantā noteikts, ka galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā) un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā). |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 767/2008 27. pantā noteikts, ka galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā) un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).

| (8) | Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus. |
| --- | --- |

(8)

Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus.

| (9) | Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus. |
| --- | --- |

(9)

Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus.

| (10) | Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni VIS darbībai, |
| --- | --- |

(10)

Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni VIS darbībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Temats

Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) Regulas (EK) Nr. 767/2008 32. panta 3. punkta nozīmē.

II   NODAĻA

ORGANIZĀCIJA, PIENĀKUMI UN INCIDENTU PĀRVALDĪBA

2. pants

Komisijas uzdevumi

1.   Komisija īsteno un uzrauga Centrālās VIS, kā arī šajā lēmumā minētās sakaru infrastruktūras drošības pasākumu efektivitāti.

2.   Komisija ieceļ sistēmas drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Sistēmas drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Sistēmas drošības inspektora pienākumos ietilpst jo īpaši:

| a) | sagatavot, atjaunināt un pārskatīt drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā; |
| --- | --- |

a)

sagatavot, atjaunināt un pārskatīt drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā;

| b) | uzraudzīt Centrālās VIS un sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt Centrālās VIS un sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

| c) | piedalīties ar drošību saistīto ziņojumu sagatavošanā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

piedalīties ar drošību saistīto ziņojumu sagatavošanā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. un 4. punktā;

| d) | veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantā; |
| --- | --- |

d)

veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantā;

| e) | uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti VIS pārvaldībā un darbībā; |
| --- | --- |

e)

uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti VIS pārvaldībā un darbībā;

| f) | uzturēt VIS drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par Centrālo VIS un sakaru infrastruktūru. |
| --- | --- |

f)

uzturēt VIS drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par Centrālo VIS un sakaru infrastruktūru.

3. pants

Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors

1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par Centrālo VIS atbildīgu vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par Centrālo VIS atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.

2.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi un galvenajā Centrālajā VIS tiek ievērotas drošības procedūras. Attiecībā uz Centrālās VIS dublējumu par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi, izņemot 10. pantā minētos pasākumus, un tiek ievērotas attiecīgās drošības procedūras.

3.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.

4.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors veic uzdevumus drošības pasākumu ietvaros galvenās VIS un VIS dublējuma vietās, nepārsniedzot 1. punktā noteiktās robežas, jo īpaši:

| a) | veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu; |
| --- | --- |

a)

veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu;

| b) | uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības; |
| --- | --- |

b)

uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

| c) | nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt Centrālās VIS vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram; |
| --- | --- |

c)

nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt Centrālās VIS vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

| d) | informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā; |
| --- | --- |

d)

informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

| e) | uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās VIS pārvaldībā un darbībā; |
| --- | --- |

e)

uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās VIS pārvaldībā un darbībā;

| f) | nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

| g) | uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca; |
| --- | --- |

g)

uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

| h) | sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

h)

sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

4. pants

Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors

1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.

2.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors uzrauga tās darbību un nodrošina, ka tiek īstenoti drošības pasākumi un tiek ievērotas drošības procedūras.

3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.

4.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors veic ar drošības pasākumiem saistītos uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

| a) | veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, piemēram, ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju, ziņošanu; |
| --- | --- |

a)

veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, piemēram, ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju, ziņošanu;

| b) | uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības; |
| --- | --- |

b)

uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

| c) | nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt sakaru infrastruktūras vai Centrālās VIS, vai valstu sistēmu drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram; |
| --- | --- |

c)

nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt sakaru infrastruktūras vai Centrālās VIS, vai valstu sistēmu drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

| d) | informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā; |
| --- | --- |

d)

informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

| e) | uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā; |
| --- | --- |

e)

uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

| f) | nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

| g) | uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca; |
| --- | --- |

g)

uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

| h) | sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

h)

sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

5. pants

Drošības incidenti

1.   Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt VIS darbības drošību un var kaitēt vai radīt zaudējumus VIS, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.

2.   Drošības politikā nosaka procedūras, kuras veic, lai atgūtos no incidenta. Drošības incidentus pārvalda, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju atbilstīgi drošības politikai.

3.   Attiecīgajai dalībvalstij sniedz informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbību dalībvalstī vai dalībvalstī reģistrēto VIS datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Par drošības incidentiem paziņo Komisijas datu aizsardzības inspektoram.

6. pants

Incidentu pārvaldība

1.   Visiem darbiniekiem un līgumslēdzējiem, kas iesaistīti VIS attīstībā, pārvaldībā vai darbībā, jāņem vērā visas novērotās vai iespējamās drošības nepilnības VIS darbībā un jāziņo par tām sistēmas drošības inspektoram vai par Centrālo VIS atbildīgajam vietējam drošības inspektoram vai, attiecīgā gadījumā, par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.

2.   Ja konstatēts incidents, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbības drošību, par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors vai par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors pēc iespējas drīzāk rakstiski, vai ārkārtas gadījumā izmantojot citus saziņas līdzekļus, informē sistēmas drošības inspektoru un, ja vajadzīgs, VIS drošības vienoto valsts kontaktpunktu, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds kontaktpunkts darbojas. Ziņojumā ietver drošības incidenta aprakstu, riska līmeni, iespējamās sekas un pasākumus, kuri būtu jāveic vai kurus būtu bijis jāveic, lai mazinātu risku.

3.   Visus ar drošības incidentu saistītos pierādījumus nekavējoties saglabā attiecīgi par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors vai par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors. Saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par datu aizsardzību šādus pierādījumus pēc iespējas lielākā mērā dara pieejamus sistēmas drošības inspektoram pēc tā pieprasījuma.

4.   Īsteno atgriezeniskās saiknes procesus, lai nodrošinātu, ka tiek nodota informācija par rezultātiem, tiklīdz incidents ir atrisināts un beidzies.

III   NODAĻA

DROŠĪBAS PASĀKUMI

7. pants

Drošības politika

1.   Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors saskaņā ar šo lēmumu izveido, atjaunina un regulāri pārskata saistošu drošības politiku. Drošības politikā paredz detalizētas procedūras un pasākumus, lai aizsargātu pret VIS pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem, tostarp tajā ietver ārkārtas situāciju plānošanu, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Drošības politika atbilst šā lēmuma noteikumiem.

2.   Drošības politikas pamatā ir riska novērtējums. Drošības politikā aprakstītie pasākumi ir proporcionāli identificētajiem riskiem.

3.   Riska novērtējumu un drošības politiku atjaunina, ja to pieprasa tehnoloģiskas pārmaiņas, jauni identificēti apdraudējumi vai citi apstākļi. Drošības politiku jebkurā gadījumā pārskata katru gadu, lai nodrošinātu, ka tā aizvien atbilst jaunākajam riska novērtējumam vai jebkādām citām nesen identificētām tehnoloģiskajām pārmaiņām, apdraudējumiem vai citiem būtiskiem apstākļiem.

4.   Drošības politiku izstrādā sistēmas drošības inspektors sadarbībā ar VIS vietējo drošības inspektoru un par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru.

8. pants

Drošības pasākumu īstenošana

1.   Šajā lēmumā un drošības politikā noteikto uzdevumu un prasību īstenošanai, tostarp vietējā drošības inspektora iecelšanai, var noslēgt līgumus vai to uzticēt privātām vai valsts iestādēm.

2.   Šajā gadījumā Komisija, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka tiek pilnībā izpildītas šajā lēmumā un drošības politikā izklāstītās prasības. Ja Komisija deleģē uzdevumu iecelt vietējo drošības inspektoru vai noslēdz par to līgumu ar apakšuzņēmēju, tā, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka ar Komisiju konsultēsies par cilvēku, ko paredzēts iecelt par vietējo drošības inspektoru.

9. pants

Iekārtu piekļuves kontrole

1.   Lai aizsargātu zonas, kurās atrodas datu apstrādes iekārtas, izmanto drošības robežas, uzstādot atbilstīgas barjeras, un veic iebraukšanas kontroli.

2.   Drošības robežu ietvaros atdala drošas zonas, lai aizsargātu fiziskās daļas (pamatlīdzekļus), tostarp aparatūru, datu nesējus un konsoles, plānus un citus dokumentus par VIS, kā arī birojus un citas VIS darbībā iesaistītā personāla darba vietas. Šādas drošās zonas aizsargā, veicot pienācīgas iebraukšanas kontroles, lai nodrošinātu, ka piekļuve atļauta tikai pilnvarotam personālam. Darbu drošajās zonās var veikt, tikai ievērojot drošības politikā izklāstītos precīzos drošības noteikumus.

3.   Tiks paredzēti un uzstādīti fiziskās drošības elementi birojos, telpās un iekārtās. Piekļuves vietas, piemēram, piegādes un izkraušanas zonas un citas telpas, kurās var ienākt nepilnvarotas personas, tiek kontrolētas un, ja iespējams, izolētas no datu apstrādes iekārtām, lai novērstu neatļautu piekļuvi.

4.   Proporcionāli riskam izstrādā un piemēro drošības perimetru fizisku aizsardzību pret dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu rezultātā radītiem bojājumiem.

5.   Aprīkojumu aizsargā pret fiziskiem un vides apdraudējumiem, kā arī pret neatļautas piekļuves mēģinājumiem.

6.   Ja šāda informācija nonāk Komisijas rīcībā, tā 2. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajā sarakstā pievieno atsevišķu kontaktpunktu šajā pantā paredzēto noteikumu īstenošanas uzraudzībai vietās, kur atrodas VIS dublējums.

10. pants

Datu nesēju un pamatlīdzekļu kontrole

1.   Pārnēsājamos datu nesējus, kuros ievadīti dati, aizsargā pret neatļautu piekļuvi, ļaunprātīgu izmantošanu vai uzlaušanu, un nodrošina, ka datus var nolasīt visu to dzīves laiku.

2.   Ja datu nesēji vairs nav vajadzīgi, no tiem atbrīvojas drošā veidā saskaņā ar sīki izstrādātām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.

3.   Veicot inventarizāciju, nodrošina, ka ir pieejama informācija par datu glabāšanas vietu, piemērojamo datu uzglabāšanas periodu un piekļuves pilnvarām.

4.   Tiek identificēti visi būtiskie Centrālās VIS un sakaru infrastruktūras pamatlīdzekļi, lai tos varētu aizsargāt atbilstīgi to nozīmei. Tiek glabāts atjaunināts attiecīgā IT aprīkojuma reģistrs.

5.   Ir pieejama atjaunināta dokumentācija par Centrālo VIS un sakaru infrastruktūru. Šāda dokumentācija jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi.

11. pants

Uzglabāšanas kontrole

1.   Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu pareizu informācijas uzglabāšanu un novērstu neatļautu piekļuvi tai.

2.   Visas aprīkojuma vienības, kuras ietver datu uzglabāšanas nesējus, pārbauda, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli dati pirms aprīkojuma vienību izņemšanas no lietošanas ir izdzēsti vai pilnībā pārrakstīti, vai tās drošā veidā iznīcina.

12. pants

Paroles kontrole

1.   Visas paroles uzglabā drošā veidā, un tās ir uzskatāmas par konfidenciālām. Ja rodas aizdomas, ka parole ir atklāta, tā nekavējoties jānomaina vai jāanulē lietotāja konts. Izmanto unikālas un individuālas lietotāju identitātes.

2.   Lai novērstu neatļautu piekļuvi, drošības politikā nosaka procedūras, ar kurām pieslēdzas kontam un no tā atslēdzas.

13. pants

Piekļuves kontrole

1.   Drošības politikā paredz darbinieku oficiālu reģistrēšanas procedūru attiecīgajā vietā un reģistrēšanas anulēšanas procedūru, lai darbības pārvaldības nolūkos Centrālajā VIS piešķirtu piekļuves atļauju VIS aparatūrai un programmatūrai un to anulētu. Atbilstīgu piekļuves pilnvaru (paroļu vai citu piemērotu instrumentu) piešķiršanu un izmantošanu kontrolē, izmantojot oficiālu pārvaldības procesu, kā noteikts drošības politikā.

2.   Piekļuve VIS aparatūrai un programmatūrai Centrālajā VIS:

| i) | ir atļauta tikai pilnvarotajām personām; |
| --- | --- |

i)

ir atļauta tikai pilnvarotajām personām;

| ii) | ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantu un 50. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantu un 50. panta 2. punktu;

| iii) | nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī |
| --- | --- |

iii)

nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī

| iv) | tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā. |
| --- | --- |

iv)

tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā.

3.   Centrālajā VIS izmanto tikai tās konsoles un programmatūru, ko pilnvarojis par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tādu sistēmas iekārtu izmantošana, kuras spēj ignorēt sistēmas un lietojumprogrammu kontroli, ir ierobežota un kontrolēta. Tiek ieviestas procedūras, lai kontrolētu programmatūras uzstādīšanu.

14. pants

Sakaru kontrole

Sakaru struktūru uzrauga, lai nodrošinātu informācijas apmaiņas pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Lai aizsargātu sakaru infrastruktūras ietvaros pārsūtītos datus, izmanto kriptogrāfiskos līdzekļus.

15. pants

Datu reģistrēšanas kontrole

To personu kontus, kuriem piešķirtas pilnvaras piekļuvei VIS programmatūrai no Centrālās VIS, uzrauga par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tiek reģistrēta minēto kontu izmantošana, tostarp izmantošanas laiks un lietotāja identitāte.

16. pants

Pārraides kontrole

1.   Drošības politikā nosaka piemērotus pasākumus, lai novērstu personas datu neatļautu lasīšanu, kopēšanu, izmainīšanu vai dzēšanu laikā, kad datus pārsūta uz VIS vai no tās vai transportē datu nesējus. Drošības politikā paredz noteikumus attiecībā uz pieļaujamajiem nosūtīšanas vai transportēšanas veidiem, kā arī attiecībā uz vienību transportēšanas un to galamērķa sasniegšanas pārskata procedūrām. Datu nesējā ietver tikai tos datus, kuri paredzēti nosūtīšanai.

2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas un kuros iesaistīta piekļuve datiem, to apstrāde, nosūtīšana un datu apstrādes iekārtu pārvaldība vai produktu vai pakalpojumu pievienošana datu apstrādes iekārtām, attiecīgi veic integrētas drošības kontroles.

17. pants

Sakaru infrastruktūras drošība

1.   Sakaru infrastruktūru atbilstoši pārvalda un kontrolē, lai aizsargātu to pret apdraudējumiem un nodrošinātu pašas sakaru infrastruktūras un centrālās VIS, tostarp tās ietvaros veiktās datu apmaiņas drošību.

2.   Visi tīkla pakalpojumu drošības elementi, drošības līmeņi un pārvaldības prasības ir identificētas tīkla pakalpojumu nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo pakalpojumu sniedzēju.

3.   Papildus VIS piekļuves punktu aizsardzībai aizsargā arī visus pārējos pakalpojumus, kurus izmanto sakaru infrastruktūras ietvaros. Drošības politikā nosaka attiecīgus pasākumus.

18. pants

Uzraudzība

1.   Ierakstus ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 34. panta 1. punktā minēto informāciju, kas attiecas uz katru piekļuvi datiem un visām datu apstrādes darbībām Centrālajā VIS, drošā veidā uzglabā telpās, kurās atrodas Centrālā VIS un VIS dublējums, un tiem var piekļūt uz laikposmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 34. panta 2. punktā.

2.   Informācijas apstrādes iekārtu izmantošanas vai kļūdu novēršanas uzraudzības procedūras izklāsta drošības politikā, un uzraudzības darbību rezultāti tiek regulāri pārskatīti. Nepieciešamības gadījumā seko piemērota rīcība.

3.   Reģistrācijas iekārtas un ierakstus aizsargā pret krāpnieciskām darbībām un neatļautu piekļuvi, lai izpildītu datu apkopošanas un uzglabāšanas prasības pierādījumu uzglabāšanas periodā.

19. pants

Kriptogrāfiskie pasākumi

Vajadzības gadījumā informācijas aizsardzības nolūkā izmanto kriptogrāfiskus pasākumus. Šādu pasākumu izmantošanai, tostarp precizējot konkrētus nolūkus un apstākļus, jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no sistēmas drošības inspektora.

IV   NODAĻA

CILVĒKRESURSU DROŠĪBA

20. pants

Darbinieku apraksti

1.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt VIS, kā arī sakaru infrastruktūrai.

2.   Informāciju par Komisijas darbinieku, līgumslēdzēju un darbības pārvaldībā iesaistīto darbinieku uzdevumiem un pienākumiem drošības jomā definē, dokumentē un dara zināmu attiecīgajām personām. Komisijas darbinieku un līgumslēdzēju uzdevumus un pienākumus izklāsta darba aprakstā un tā mērķos, attiecībā uz līgumslēdzējiem – pakalpojumu līmeņa nolīgumos.

3.   Ar visām personām, uz kurām neattiecas Eiropas Savienības vai dalībvalstu civildienesta noteikumi, noslēdz konfidencialitātes un dienesta noslēpumu glabāšanas nolīgumus. Darbiniekiem, kuriem jāstrādā ar VIS datiem, veic vajadzīgo drošības pārbaudi vai sertifikāciju saskaņā ar precīzām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.

21. pants

Informācija personālam

1.   Visi darbinieki un vajadzības gadījumā līgumslēdzēji saņem atbilstošu apmācību par drošības izpratnes, juridisko prasību, politikas virzienu un procedūru jautājumiem tādā apjomā, kādā tas ir nepieciešams pienākumu izpildei.

2.   Attiecībā uz darba līguma vai līgumsaistību termiņa beigām drošības politikā nosaka ar darba maiņu vai darba attiecību izbeigšanu saistītos pienākumus darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, un tajā arī izklāsta procedūras, lai pārvaldītu līdzekļu atgriešanu un piekļuves tiesību anulēšanu.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Piemērojamība

1.   Šo lēmumu sāk piemērot dienā, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 48. panta 1. punktu.

2.   Lēmuma darbības termiņš beidzas dienā, kad vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

Briselē, 2010. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 194, 23.7.2008., 3. lpp.

3

---

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. maijs)

par drošības plānu Centrālajai SIS II un sakaru infrastruktūrai

(2010/261/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un jo īpaši tā 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 16. pantā paredzēts, ka pārvaldības iestādei attiecībā uz Centrālo SIS II un Komisijai attiecībā uz sakaru infrastruktūru jāpieņem vajadzīgie pasākumi, tostarp drošības plāns. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 16. pantā paredzēts, ka pārvaldības iestādei attiecībā uz Centrālo SIS II un Komisijai attiecībā uz sakaru infrastruktūru jāpieņem vajadzīgie pasākumi, tostarp drošības plāns.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par Centrālās SIS II darbības pārvaldību atbild Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par Centrālās SIS II darbības pārvaldību atbild Komisija.

| (3) | Tā kā pārvaldības iestāde vēl nav izveidota, drošības plāns, kas jāizveido Komisijai, pārejas laikposmā jāpiemēro arī Centrālajai SIS II. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā pārvaldības iestāde vēl nav izveidota, drošības plāns, kas jāizveido Komisijai, pārejas laikposmā jāpiemēro arī Centrālajai SIS II.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (3) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus SIS II darbības pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (3) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus SIS II darbības pārvaldības jomā.

| (5) | Ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 7. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 7. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

| (6) | Tiklīdz pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāpieņem drošības plāns attiecībā uz SIS II. Tādēļ tādā apjomā, kādā drošības plāns attiecas uz Centrālo SIS II, tā darbības termiņš beidzas dienā, kad pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus. |
| --- | --- |

(6)

Tiklīdz pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāpieņem drošības plāns attiecībā uz SIS II. Tādēļ tādā apjomā, kādā drošības plāns attiecas uz Centrālo SIS II, tā darbības termiņš beidzas dienā, kad pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1987/2006 4. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 4. panta 3. punktā paredzēts, ka galvenā CS-SIS, ar ko veic tehniskās uzraudzības un administrācijas uzdevumus, atrodas Strasbūrā (Francijā) un CS-SIS dublējums, kurš spēj nodrošināt visas galvenās centrālās CS-SIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā). |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1987/2006 4. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 4. panta 3. punktā paredzēts, ka galvenā CS-SIS, ar ko veic tehniskās uzraudzības un administrācijas uzdevumus, atrodas Strasbūrā (Francijā) un CS-SIS dublējums, kurš spēj nodrošināt visas galvenās centrālās CS-SIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).

| (8) | Drošības plānā jāparedz, ka ieceļ vienu sistēmas drošības inspektoru, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru, kā arī divus vietējos drošības inspektorus, kuri veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz attiecīgi Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru. Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus. |
| --- | --- |

(8)

Drošības plānā jāparedz, ka ieceļ vienu sistēmas drošības inspektoru, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru, kā arī divus vietējos drošības inspektorus, kuri veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz attiecīgi Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru. Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus.

| (9) | Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus. |
| --- | --- |

(9)

Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus.

| (10) | Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni Centrālās SIS II un sakaru infrastruktūras darbībai, |
| --- | --- |

(10)

Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni Centrālās SIS II un sakaru infrastruktūras darbībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I.   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Temats

1.   Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) Centrālās SIS II un tās ietvaros apstrādāto datu aizsardzībai pret to pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. panta 1. punkta un Lēmuma 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu 16. panta 1. punkta nozīmē pārejas laikposmā, līdz pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

2.   Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) sakaru infrastruktūras un tās ietvaros apstrādāto datu aizsardzībai pret to pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. panta un Lēmuma 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu 16. panta nozīmē.

II.   NODAĻA

ORGANIZĀCIJA, PIENĀKUMI UN INCIDENTU PĀRVALDĪBA

2. pants

Komisijas uzdevumi

1.   Komisija īsteno un uzrauga šajā lēmumā minētās Centrālās SIS II drošības pasākumu efektivitāti.

2.   Komisija īsteno un uzrauga šajā lēmumā minētās sakaru infrastruktūras drošības pasākumu efektivitāti.

3.   Komisija ieceļ sistēmas drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Sistēmas drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Sistēmas drošības inspektora pienākumos ietilpst jo īpaši:

| a) | sagatavot drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā; |
| --- | --- |

a)

sagatavot drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā;

| b) | uzraudzīt Centrālās SIS II drošības procedūru īstenošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt Centrālās SIS II drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

| c) | uzraudzīt sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

c)

uzraudzīt sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

| d) | veicināt ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz drošību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 66. pantā; |
| --- | --- |

d)

veicināt ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz drošību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 66. pantā;

| e) | veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantā, kā arī paziņot Komisijas Datu aizsardzības inspektoram par incidentiem 5. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

e)

veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantā, kā arī paziņot Komisijas Datu aizsardzības inspektoram par incidentiem 5. panta 2. punkta nozīmē;

| f) | uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II pārvaldībā; |
| --- | --- |

f)

uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II pārvaldībā;

| g) | uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā; |
| --- | --- |

g)

uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

| h) | uzturēt SIS II drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par sakaru infrastruktūru; |
| --- | --- |

h)

uzturēt SIS II drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par sakaru infrastruktūru;

| i) | darīt pieejamu h) apakšpunktā minēto sarakstu par Centrālo SIS II atbildīgajam vietējam drošības inspektoram. |
| --- | --- |

i)

darīt pieejamu h) apakšpunktā minēto sarakstu par Centrālo SIS II atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.

3. pants

Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors

1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par Centrālo SIS II atbildīgu vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par Centrālo SIS II atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.

2.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi un galvenajā CS-SIS tiek ievērotas drošības procedūras. Attiecībā uz CS-SIS dublējumu par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi, izņemot 9. pantā paredzētos pasākumus, un tiek ievērotas ar tiem saistītās drošības procedūras.

3.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.

4.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors veic uzdevumus drošības pasākumu ietvaros galvenās CS-SIS un CS-SIS dublējuma vietās, nepārsniedzot 1. punktā noteiktās robežas, jo īpaši:

| a) | veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu; |
| --- | --- |

a)

veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu;

| b) | uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības; |
| --- | --- |

b)

uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

| c) | nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem Centrālajā SIS II, kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram; |
| --- | --- |

c)

nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem Centrālajā SIS II, kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

| d) | informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā; |
| --- | --- |

d)

informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

| e) | uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II darbības pārvaldībā; |
| --- | --- |

e)

uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II darbības pārvaldībā;

| f) | nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

| g) | uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca; |
| --- | --- |

g)

uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

| h) | sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

h)

sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

4. pants

Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors

1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.

2.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors uzrauga tās darbību un nodrošina, ka tiek īstenoti drošības pasākumi un tiek ievērotas drošības procedūras.

3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.

4.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors veic ar drošības pasākumiem saistītos uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

| a) | veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju un ziņošanu; |
| --- | --- |

a)

veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju un ziņošanu;

| b) | uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības; |
| --- | --- |

b)

uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

| c) | nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas notikuši sakaru infrastruktūrā un kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram; |
| --- | --- |

c)

nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas notikuši sakaru infrastruktūrā un kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

| d) | informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā; |
| --- | --- |

d)

informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

| e) | uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā; |
| --- | --- |

e)

uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

| f) | nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

| g) | uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca; |
| --- | --- |

g)

uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

| h) | sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

h)

sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

5. pants

Drošības incidenti

1.   Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt SIS II drošību un var kaitēt vai radīt zaudējumus SIS II, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.

2.   Drošības incidentus pārvalda, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju atbilstīgi drošības politikai. Nosaka procedūras, kuras veic, lai atgūtos no incidenta.

3.   Attiecīgajai dalībvalstij sniedz informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt SIS II darbību dalībvalstī vai dalībvalstī reģistrēto vai nosūtīto datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Par drošības incidentiem paziņo Komisijas Datu aizsardzības inspektoram.

6. pants

Incidentu pārvaldība

1.   Visiem darbiniekiem un līgumslēdzējiem, kas iesaistīti SIS II attīstībā, pārvaldībā vai darbībā, jāņem vērā visas novērotās vai iespējamās drošības nepilnības sakaru infrastruktūras darbībā un jāziņo par tām sistēmas drošības inspektoram vai par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.

2.   Ja konstatēts incidents, kas ietekmē vai var ietekmēt SIS II drošību, par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors pēc iespējas drīzāk rakstiski, vai ārkārtas gadījumā izmantojot citus saziņas līdzekļus, informē sistēmas drošības inspektoru un, ja vajadzīgs, SIS II drošības vienoto valsts kontaktpunktu, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds kontaktpunkts darbojas. Ziņojumā ietver drošības incidenta aprakstu, riska līmeni, iespējamās sekas un pasākumus, kuri būtu jāveic vai kurus būtu bijis jāveic, lai mazinātu risku.

3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors nekavējoties saglabā visus ar drošības incidentu saistītos pierādījumus. Saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par datu aizsardzību šādus pierādījumus pēc iespējas lielākā mērā dara pieejamus sistēmas drošības inspektoram pēc tā pieprasījuma.

4.   Drošības politikā definē atgriezeniskās saiknes procesus, lai nodrošinātu, ka informāciju par drošības incidenta veidu, tā risinājumu un rezultātu paziņo vietējam drošības inspektoram un par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram, tiklīdz incidents ir atrisināts un vairs nav aktuāls.

5.   Incidentiem Centrālajā SIS II 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas 1. līdz 4. punktā minētās atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par sakaru infrastruktūru, lasa kā atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par Centrālo SIS II.

III.   NODAĻA

DROŠĪBAS PASĀKUMI

7. pants

Drošības politika

1.   Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors saskaņā ar šo lēmumu izveido, atjaunina un regulāri pārskata saistošu drošības politiku. Drošības politikā paredz detalizētas procedūras un pasākumus, lai aizsargātu pret sakaru infrastruktūras pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem, tostarp tajā ietver ārkārtas situāciju plānošanu, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Drošības politika atbilst šā lēmuma noteikumiem.

2.   Drošības politikas pamatā ir riska novērtējums. Drošības politikā aprakstītie pasākumi ir proporcionāli identificētajiem riskiem.

3.   Riska novērtējumu un drošības politiku atjaunina, ja to pieprasa tehnoloģiskas pārmaiņas, jauni identificēti apdraudējumi vai citi apstākļi. Drošības politiku jebkurā gadījumā pārskata katru gadu, lai nodrošinātu, ka tā aizvien atbilst jaunākajam riska novērtējumam vai jebkādām citām nesen identificētām tehnoloģiskajām pārmaiņām, apdraudējumiem vai citiem būtiskiem apstākļiem.

4.   Drošības politiku izstrādā sistēmas drošības inspektors sadarbībā ar Centrālās SIS II vietējo drošības inspektoru un par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru.

5.   Attiecībā uz drošības politiku Centrālajā SIS II 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas 1. līdz 4. punktā minētās atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par sakaru infrastruktūru, lasa kā atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas atbildīgs par Centrālo SIS II.

8. pants

Drošības pasākumu īstenošana

1.   Šajā lēmumā un drošības politikā noteikto uzdevumu un prasību īstenošanai, tostarp vietējā drošības inspektora iecelšanai, var noslēgt līgumus vai to uzticēt privātām vai valsts iestādēm.

2.   Šajā gadījumā Komisija, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka tiek pilnībā izpildītas šajā lēmumā un drošības politikā izklāstītās prasības. Ja Komisija deleģē uzdevumu iecelt vietējo drošības inspektoru vai noslēdz par to līgumu ar apakšuzņēmēju, tā, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka ar Komisiju konsultēsies par cilvēku, ko paredzēts iecelt par vietējo drošības inspektoru.

9. pants

Iekārtu piekļuves kontrole

1.   Lai aizsargātu zonas, kurās atrodas datu apstrādes iekārtas, izmanto drošības robežas, uzstādot atbilstīgas barjeras, un veic iebraukšanas kontroli.

2.   Drošības robežu ietvaros atdala drošas zonas, lai aizsargātu fiziskās daļas (pamatlīdzekļus), tostarp aparatūru, datu nesējus un konsoles, plānus un citus dokumentus par SIS II, kā arī birojus un citas SIS II darbībā iesaistītā personāla darba vietas. Šādas drošās zonas aizsargā, veicot pienācīgas iebraukšanas kontroles, lai nodrošinātu, ka piekļuve atļauta tikai pilnvarotam personālam. Darbu drošajās zonās var veikt, tikai ievērojot drošības politikā izklāstītos precīzos drošības noteikumus.

3.   Tiks paredzēti un uzstādīti fiziskās drošības elementi birojos, telpās un iekārtās. Piekļuves vietas, piemēram, piegādes un izkraušanas zonas un citas telpas, kurās var ienākt nepilnvarotas personas, tiek kontrolētas un, ja iespējams, izolētas no datu apstrādes iekārtām, lai novērstu neatļautu piekļuvi.

4.   Proporcionāli riskam izstrādā un piemēro drošības perimetru fizisku aizsardzību pret dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu rezultātā radītiem bojājumiem.

5.   Aprīkojumu aizsargā pret fiziskiem un vides apdraudējumiem, kā arī pret neatļautas piekļuves mēģinājumiem.

6.   Ja šāda informācija nonāk Komisijas rīcībā, tā 2. panta 3. punkta h) apakšpunktā minētajā sarakstā pievieno atsevišķu kontaktpunktu šajā pantā paredzēto noteikumu īstenošanas uzraudzībai vietās, kur atrodas CS-SIS dublējums.

10. pants

Datu nesēju un pamatlīdzekļu kontrole

1.   Pārnēsājamos datu nesējus, kuros ievadīti dati, aizsargā pret neatļautu piekļuvi, ļaunprātīgu izmantošanu vai uzlaušanu un nodrošina, ka datus var nolasīt visu to dzīves laiku.

2.   Ja datu nesēji vairs nav vajadzīgi, no tiem atbrīvojas drošā veidā saskaņā ar sīki izstrādātām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.

3.   Veicot inventarizāciju, nodrošina, ka ir pieejama informācija par datu glabāšanas vietu, piemērojamo datu uzglabāšanas periodu un piekļuves pilnvarām.

4.   Tiek identificēti visi būtiskie sakaru infrastruktūras pamatlīdzekļi, lai tos varētu aizsargāt atbilstīgi to nozīmei. Tiek glabāts atjaunināts attiecīgā IT aprīkojuma reģistrs.

5.   Ir pieejama atjaunināta dokumentācija par sakaru infrastruktūru. Šāda dokumentācija jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi.

6.   Attiecībā uz Centrālo SIS II 1. līdz 5. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas atsauces uz sakaru infrastruktūru lasa kā atsauces uz Centrālo SIS II.

11. pants

Uzglabāšanas kontrole

1.   Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu pareizu datu uzglabāšanu un novērstu neatļautu piekļuvi tiem.

2.   Visas aprīkojuma vienības, kuras ietver datu uzglabāšanas nesējus, pārbauda, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli dati pirms aprīkojuma vienību izņemšanas no lietošanas ir izdzēsti vai pilnībā pārrakstīti, vai tās drošā veidā iznīcina.

12. pants

Paroles kontrole

1.   Visas paroles uzglabā drošā veidā, un tās ir uzskatāmas par konfidenciālām. Ja rodas aizdomas, ka parole ir atklāta, tā nekavējoties jānomaina vai jāanulē attiecīgais konts. Izmanto unikālas un individuālas lietotāju identitātes.

2.   Lai novērstu neatļautu piekļuvi, drošības politikā nosaka procedūras, ar kurām pieslēdzas kontam un no tā atslēdzas.

13. pants

Piekļuves kontrole

1.   Drošības politikā paredz darbinieku oficiālu reģistrēšanas procedūru attiecīgajā vietā un reģistrēšanas anulēšanas procedūru, lai darbības pārvaldības nolūkos piešķirtu piekļuves atļauju SIS II aparatūrai un programmatūrai un to anulētu. Atbilstīgu piekļuves pilnvaru (paroļu vai citu piemērotu instrumentu) piešķiršanu un izmantošanu kontrolē, izmantojot oficiālu pārvaldības procesu, kā noteikts drošības politikā.

2.   Piekļuve SIS II aparatūrai un programmatūrai CS-SIS:

| i) | ir atļauta tikai pilnvarotajām personām; |
| --- | --- |

i)

ir atļauta tikai pilnvarotajām personām;

| ii) | ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 2. punktu;

| iii) | nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī |
| --- | --- |

iii)

nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī

| iv) | tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā. |
| --- | --- |

iv)

tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā.

3.   CS-SIS izmanto tikai tās konsoles un programmatūru, ko pilnvarojis par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tādu sistēmas iekārtu izmantošana, kuras spēj ignorēt sistēmas un lietojumprogrammu kontroli, ir ierobežota un kontrolēta. Tiek ieviestas procedūras, lai kontrolētu programmatūras uzstādīšanu.

14. pants

Sakaru kontrole

Sakaru struktūru uzrauga, lai nodrošinātu informācijas apmaiņas pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Lai aizsargātu sakaru infrastruktūras ietvaros pārsūtītos datus, izmanto kriptogrāfiskos līdzekļus.

15. pants

Ievades kontrole

To personu kontus, kuriem piešķirtas pilnvaras piekļuvei SIS II programmatūrai no CS-SIS, uzrauga par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tiek reģistrēta minēto kontu izmantošana, tostarp izmantošanas laiks un lietotāja identitāte.

16. pants

Pārraides kontrole

1.   Drošības politikā nosaka piemērotus pasākumus, lai novērstu personas datu neatļautu lasīšanu, kopēšanu, izmainīšanu vai dzēšanu laikā, kad datus pārsūta uz SIS II vai no tās vai transportē datu nesējus. Drošības politikā paredz noteikumus attiecībā uz pieļaujamajiem nosūtīšanas vai transportēšanas veidiem, kā arī attiecībā uz vienību transportēšanas un to galamērķa sasniegšanas pārskata procedūrām. Datu nesējā ietver tikai tos datus, kuri paredzēti nosūtīšanai.

2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas un kuros iesaistīta piekļuve datiem, to apstrāde, nosūtīšana un datu apstrādes iekārtu pārvaldība vai produktu vai pakalpojumu pievienošana datu apstrādes iekārtām, attiecīgi veic integrētas drošības kontroles.

17. pants

Sakaru infrastruktūras drošība

1.   Sakaru infrastruktūru atbilstoši pārvalda un kontrolē, lai aizsargātu to pret apdraudējumiem un nodrošinātu pašas sakaru infrastruktūras un Centrālās SIS II, tostarp tās ietvaros veiktās datu apmaiņas drošību.

2.   Visi tīkla pakalpojumu drošības elementi, drošības līmeņi un pārvaldības prasības ir identificētas tīkla pakalpojumu nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo pakalpojumu sniedzēju.

3.   Papildus SIS II piekļuves punktu aizsardzībai aizsargā arī visus pārējos pakalpojumus, kurus izmanto sakaru infrastruktūras ietvaros. Drošības politikā nosaka attiecīgus pasākumus.

18. pants

Uzraudzība

1.   Ierakstus ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 18. panta 1. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 18. panta 1. punktā minēto informāciju, kas attiecas uz katru piekļuvi datiem un visām datu apstrādes darbībām CS-SIS, drošā veidā uzglabā telpās, kurās atrodas CS-SIS un CS-SIS dublējums, un tiem var piekļūt uz laikposmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 18. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 18. panta 3. punktā.

2.   Datu apstrādes iekārtu izmantošanas vai kļūdu novēršanas uzraudzības procedūras izklāsta drošības politikā, un uzraudzības darbību rezultāti tiek regulāri pārskatīti. Nepieciešamības gadījumā seko piemērota rīcība.

3.   Reģistrācijas iekārtas un ierakstus aizsargā pret krāpnieciskām darbībām un neatļautu piekļuvi, lai izpildītu pierādījumu apkopošanas un uzglabāšanas prasības uzglabāšanas periodā.

19. pants

Kriptogrāfiskie pasākumi

Vajadzības gadījumā informācijas aizsardzības nolūkā izmanto kriptogrāfiskus pasākumus. Šādu pasākumu izmantošanai, tostarp precizējot konkrētus nolūkus un apstākļus, jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no sistēmas drošības inspektora.

IV.   NODAĻA

CILVĒKRESURSU DROŠĪBA

20. pants

Darbinieku apraksti

1.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt Centrālajai SIS II.

2.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt sakaru infrastruktūrai.

3.   Informāciju par Komisijas darbinieku, līgumslēdzēju un darbības pārvaldībā iesaistīto darbinieku uzdevumiem un pienākumiem drošības jomā definē, dokumentē un dara zināmu attiecīgajām personām. Komisijas darbinieku un līgumslēdzēju uzdevumus un pienākumus izklāsta darba aprakstā un tā mērķos, līgumslēdzējiem – pakalpojumu līmeņa nolīgumos.

4.   Ar visām personām, uz kurām neattiecas Eiropas Savienības vai dalībvalstu civildienesta noteikumi, noslēdz konfidencialitātes un dienesta noslēpumu glabāšanas nolīgumus. Darbiniekiem, kuriem jāstrādā ar SIS II datiem, veic vajadzīgo drošības pārbaudi vai sertifikāciju saskaņā ar precīzām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.

21. pants

Informācija personālam

1.   Visi darbinieki un līgumslēdzēji saņem atbilstošu apmācību par drošības izpratnes, juridisko prasību, politikas virzienu un procedūru jautājumiem tādā apjomā, kādā tas ir nepieciešams pienākumu izpildei.

2.   Attiecībā uz darba līguma vai līgumsaistību termiņa beigām drošības politikā nosaka ar darba maiņu vai darba attiecību izbeigšanu saistītos pienākumus darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, un tajā arī izklāsta procedūras, lai pārvaldītu līdzekļu atgriešanu un piekļuves tiesību anulēšanu.

V.   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Piemērojamība

1.   Šo lēmumu sāk piemērot dienā, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.

2.   Lēmuma 1. panta 1. punkts, 2. panta 1. punkts, 2. panta 3. punkta b), d), f) un i) apakšpunkts, 3. pants, 6. panta 5. punkts, 7. panta 5. punkts, 9. panta 6. punkts, 10. panta 6. punkts, 13. panta 2. un 3. punkts, 15. pants, 18. pants un 20. panta 1. punkts zaudē spēku dienā, kad pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

Briselē, 2010. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 5.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 28. oktobris)

par valsts atbalstu C 14/08 (ex NN 1/08), ko Apvienotā Karaliste īstenoja attiecībā uz uzņēmumu Northern Rock

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8102)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/262/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), (2) un kad iesniegtie apsvērumi izskatīti,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā (3) (turpmāk “2007. gada 5. decembra lēmums”) konstatēja, ka likviditātes mehānisms, ko Bank of England (turpmāk “BoE”) 2007. gada 14. septembrī īstenoja Northern Rock (turpmāk “NR”), nav uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt Komisija nolēma, ka garantijas privātpersonu noguldījumiem, kuras Apvienotās Karalistes iestādes piešķīra laikposmā no 2007. gada 17. un 20. septembra līdz 2007. gada 9. oktobrim, ietvēra valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts sešiem mēnešiem līdz 2008. gada 17. martam saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Komisija lēmumā arī uzstāja, ka sešu mēnešu laikā jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns vai jāatmaksā atbalsts. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā (3) (turpmāk “2007. gada 5. decembra lēmums”) konstatēja, ka likviditātes mehānisms, ko Bank of England (turpmāk “BoE”) 2007. gada 14. septembrī īstenoja Northern Rock (turpmāk “NR”), nav uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt Komisija nolēma, ka garantijas privātpersonu noguldījumiem, kuras Apvienotās Karalistes iestādes piešķīra laikposmā no 2007. gada 17. un 20. septembra līdz 2007. gada 9. oktobrim, ietvēra valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts sešiem mēnešiem līdz 2008. gada 17. martam saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Komisija lēmumā arī uzstāja, ka sešu mēnešu laikā jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns vai jāatmaksā atbalsts.

| (2) | Apvienotās Karalistes iestādes 2007. gada 21. decembra vēstulē informēja Komisiju par šo garantijas pasākumu pagarināšanu. Apvienotās Karalistes un Komisijas pārstāvju apspriedes notika 2008. gada 8. janvārī, 24. janvārī, 6. februārī, 13. februārī un 10. martā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotās Karalistes iestādes 2007. gada 21. decembra vēstulē informēja Komisiju par šo garantijas pasākumu pagarināšanu. Apvienotās Karalistes un Komisijas pārstāvju apspriedes notika 2008. gada 8. janvārī, 24. janvārī, 6. februārī, 13. februārī un 10. martā.

| (3) | Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada 17. februārī paziņoja, ka NR ir jānacionalizē. Apvienotā Karaliste 2008. gada 17. marta vēstulē nosūtīja Komisijai NR pārstrukturēšanas plānu un informēja par valsts atbalsta pasākumiem, kas papildinās šo plānu un palīdzēs to īstenot. Apvienotā Karaliste 2008. gada 31. marta vēstulē nosūtīja sīkāku un nedaudz grozītu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada 17. februārī paziņoja, ka NR ir jānacionalizē. Apvienotā Karaliste 2008. gada 17. marta vēstulē nosūtīja Komisijai NR pārstrukturēšanas plānu un informēja par valsts atbalsta pasākumiem, kas papildinās šo plānu un palīdzēs to īstenot. Apvienotā Karaliste 2008. gada 31. marta vēstulē nosūtīja sīkāku un nedaudz grozītu pārstrukturēšanas plānu.

| (4) | Komisija 2008. gada 2. aprīļa vēstulē informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2008. gada 2. aprīļa vēstulē informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”).

| (5) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par atbalstu.

| (6) | Apvienotā Karaliste 2008. gada 2. maija vēstulē atbildēja uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisija saņēma arī apsvērumus no ieinteresētajām personām. Ar 2008. gada 15. jūlijā nosūtīto vēstuli, kuru saņēma 2008. gada 31. jūlijā, Komisija nosūtīja šos apsvērumus Apvienotajai Karalistei, dodot iespēju atbildēt; tās apsvērumus saņēma 2008. gada 29. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste 2008. gada 2. maija vēstulē atbildēja uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisija saņēma arī apsvērumus no ieinteresētajām personām. Ar 2008. gada 15. jūlijā nosūtīto vēstuli, kuru saņēma 2008. gada 31. jūlijā, Komisija nosūtīja šos apsvērumus Apvienotajai Karalistei, dodot iespēju atbildēt; tās apsvērumus saņēma 2008. gada 29. augusta vēstulē.

| (7) | Komisija 2008. gada 25. aprīlī nosūtīja jautājumus par 2008. gada 31. martā iesniegto pārstrukturēšanas plānu. Apvienotā Karaliste sniedza atbildes 2008. gada 6. jūnija vēstulē. Komisijas un Apvienotās Karalistes iestāžu apspriede notika 2008. gada 30. jūnijā. Pēc šīs apspriedes Apvienotās Karalistes iestādes sniedza papildu informāciju 2008. gada 8. jūlija un 13. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2008. gada 25. aprīlī nosūtīja jautājumus par 2008. gada 31. martā iesniegto pārstrukturēšanas plānu. Apvienotā Karaliste sniedza atbildes 2008. gada 6. jūnija vēstulē. Komisijas un Apvienotās Karalistes iestāžu apspriede notika 2008. gada 30. jūnijā. Pēc šīs apspriedes Apvienotās Karalistes iestādes sniedza papildu informāciju 2008. gada 8. jūlija un 13. augusta vēstulē.

| (8) | Apvienotās Karalistes valdība 2008. gada 5. augustā publiski paziņoja, ka tā plāno pārvērst pašu kapitālā līdz GBP 3 miljardiem no NR izsniegtā aizdevuma. Apvienotās Karalistes iestādes iepriekš informēja Komisiju par šo paziņojumu. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotās Karalistes valdība 2008. gada 5. augustā publiski paziņoja, ka tā plāno pārvērst pašu kapitālā līdz GBP 3 miljardiem no NR izsniegtā aizdevuma. Apvienotās Karalistes iestādes iepriekš informēja Komisiju par šo paziņojumu.

| (9) | Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada 11. novembrī, 2009. gada 15. janvārī un 2009. gada 4. februārī informēja Komisiju, ka tās apsver NR pārstrukturēšanas plānus, kuri finanšu krīzes iespaidā būtiski atšķīrās no 2008. gada martā paziņotajiem plāniem, un īsi aprakstīja šos jaunos plānus. |
| --- | --- |

(9)

Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada 11. novembrī, 2009. gada 15. janvārī un 2009. gada 4. februārī informēja Komisiju, ka tās apsver NR pārstrukturēšanas plānus, kuri finanšu krīzes iespaidā būtiski atšķīrās no 2008. gada martā paziņotajiem plāniem, un īsi aprakstīja šos jaunos plānus.

| (10) | Apvienotās Karalistes iestādes 2009. gada 20. februārī sniedza papildu informāciju par nodomu sadalīt NR divos uzņēmumos. Sīkāks plāns tika paziņots 2009. gada 31. marta un 2009. gada 2. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Apvienotās Karalistes iestādes 2009. gada 20. februārī sniedza papildu informāciju par nodomu sadalīt NR divos uzņēmumos. Sīkāks plāns tika paziņots 2009. gada 31. marta un 2009. gada 2. aprīļa vēstulē.

| (11) | Komisija 2009. gada 7. maija vēstulē informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi pagarināt procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, lai izpildītu grozīto pārstrukturēšanas plānu, ko tai iesniedza martā (turpmāk “lēmums par procedūras pagarināšanu”). |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2009. gada 7. maija vēstulē informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi pagarināt procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, lai izpildītu grozīto pārstrukturēšanas plānu, ko tai iesniedza martā (turpmāk “lēmums par procedūras pagarināšanu”).

| (12) | Lēmumu par procedūras pagarināšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par atbalstu. |
| --- | --- |

(12)

Lēmumu par procedūras pagarināšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par atbalstu.

| (13) | Apvienotā Karaliste atbildēja uz lēmumu par procedūras pagarināšanu 2009. gada 22. jūnija vēstulē. Turklāt Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām. Šie apsvērumi 2009. gada 14. augusta vēstulē tika nosūtīti Apvienotajai Karalistei, dodot iespēju atbildēt. Apvienotā Karaliste iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 17. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotā Karaliste atbildēja uz lēmumu par procedūras pagarināšanu 2009. gada 22. jūnija vēstulē. Turklāt Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām. Šie apsvērumi 2009. gada 14. augusta vēstulē tika nosūtīti Apvienotajai Karalistei, dodot iespēju atbildēt. Apvienotā Karaliste iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 17. augusta vēstulē.

| (14) | Apvienotā Karaliste 10. jūnijā iesniedza atjauninātu NR pārstrukturēšanas plānu, kuru apsprieda ar Komisiju 2009. gada 26. jūnija un 21. augusta apspriedē. Apvienotā Karaliste papildu informāciju iesniedza arī 2009. gada 22. jūnijā, 26. jūnijā, 15. jūlijā, 17. augustā, 18. augustā, 4. septembrī, 17. septembrī, 18. septembrī, 21. septembrī, 22. septembrī un 30. septembrī. |
| --- | --- |

(14)

Apvienotā Karaliste 10. jūnijā iesniedza atjauninātu NR pārstrukturēšanas plānu, kuru apsprieda ar Komisiju 2009. gada 26. jūnija un 21. augusta apspriedē. Apvienotā Karaliste papildu informāciju iesniedza arī 2009. gada 22. jūnijā, 26. jūnijā, 15. jūlijā, 17. augustā, 18. augustā, 4. septembrī, 17. septembrī, 18. septembrī, 21. septembrī, 22. septembrī un 30. septembrī.

2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN TĀ GRŪTĪBAS

| (15) | Līdz grūtību sākumam 2007. gada otrajā pusē NR bija piektā lielākā Apvienotās Karalistes hipotēku banka ar kopējo bilances vērtību GBP 113,5 miljardi 2007. gada 30. jūnijā un GBP 109,3 miljardi 2007. gada beigās. Tās bilances kopsumma 2006. gadā bija GBP 101 miljards, bet procentu ienākumi – gandrīz GBP 5 miljardi. NR 2006. gadā guva peļņu GBP 443 miljonu apmērā. Bankai 2006. gadā bija 6 000 darbinieku un 77 filiāles visā Apvienotajā Karalistē, un tā bija pārstāvēta arī Īrijā, Dānijā un Gērnsijā. |
| --- | --- |

(15)

Līdz grūtību sākumam 2007. gada otrajā pusē NR bija piektā lielākā Apvienotās Karalistes hipotēku banka ar kopējo bilances vērtību GBP 113,5 miljardi 2007. gada 30. jūnijā un GBP 109,3 miljardi 2007. gada beigās. Tās bilances kopsumma 2006. gadā bija GBP 101 miljards, bet procentu ienākumi – gandrīz GBP 5 miljardi. NR 2006. gadā guva peļņu GBP 443 miljonu apmērā. Bankai 2006. gadā bija 6 000 darbinieku un 77 filiāles visā Apvienotajā Karalistē, un tā bija pārstāvēta arī Īrijā, Dānijā un Gērnsijā.

| (16) | Hipotekāro kredītu izsniegšana mājokļu iegādei bija un ir NR pamatdarbība. Tā veido vairāk nekā 90 % no visiem neatmaksātajiem aizdevumiem klientiem. 2007. gada pirmajā pusē bankas tirgus daļa Apvienotās Karalistes bruto hipotekāro kredītu izsniegšanā bija 9,7 % un neto hipotekāro kredītu izsniegšanā – 18,9 % (7). NR finansēja lielāko daļu savu ilgtermiņa hipotekāro aizdevumu, emitējot ar mājokļu hipotēkām nodrošinātus vērtspapīrus un segtas obligācijas, līdz tās finansējuma pastāvīgo samazināšanos pamanīja ar privātpersonu noguldījumu starpniecību. Privātpersonu noguldījumi 2007. gada 30. jūnijā bija tikai GBP 24 miljardi no kopējās bilances vērtības GBP 113 miljardu apmērā. NR 2001. gada martā nodibināja “galveno pilnvaroto” struktūru pārvēršanai vērtspapīros – “Granite”, kuru tā bieži izmantojusi. Papildu informācija par NR ir sniegta 2008. gada 2. aprīļa lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(16)

Hipotekāro kredītu izsniegšana mājokļu iegādei bija un ir NR pamatdarbība. Tā veido vairāk nekā 90 % no visiem neatmaksātajiem aizdevumiem klientiem. 2007. gada pirmajā pusē bankas tirgus daļa Apvienotās Karalistes bruto hipotekāro kredītu izsniegšanā bija 9,7 % un neto hipotekāro kredītu izsniegšanā – 18,9 % (7). NR finansēja lielāko daļu savu ilgtermiņa hipotekāro aizdevumu, emitējot ar mājokļu hipotēkām nodrošinātus vērtspapīrus un segtas obligācijas, līdz tās finansējuma pastāvīgo samazināšanos pamanīja ar privātpersonu noguldījumu starpniecību. Privātpersonu noguldījumi 2007. gada 30. jūnijā bija tikai GBP 24 miljardi no kopējās bilances vērtības GBP 113 miljardu apmērā. NR 2001. gada martā nodibināja “galveno pilnvaroto” struktūru pārvēršanai vērtspapīros – “Granite”, kuru tā bieži izmantojusi. Papildu informācija par NR ir sniegta 2008. gada 2. aprīļa lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.1. iedaļā.

| (17) | NR atkarība no starpbanku finansējuma radīja grūtības 2007. gada otrajā pusē, kad tirgus hipotēku pārvēršanai vērtspapīros sabruka, kā sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.2. iedaļā. NR finansēšanas problēmas lika Apvienotās Karalistes iestādēm sniegt aizdevumus un garantijas, kuras Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā apstiprināja kā glābšanas atbalstu līdz 2008. gada 17. martam. Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.1. iedaļā aprakstīti apstākļi, kas 2007. gada 18. decembrī lika valstij sniegt papildu garantijas, kuras Komisija apstiprināja kā atbilstošu glābšanas atbalstu (lēmuma par procedūras uzsākšanu 4.5.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(17)

NR atkarība no starpbanku finansējuma radīja grūtības 2007. gada otrajā pusē, kad tirgus hipotēku pārvēršanai vērtspapīros sabruka, kā sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.2. iedaļā. NR finansēšanas problēmas lika Apvienotās Karalistes iestādēm sniegt aizdevumus un garantijas, kuras Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā apstiprināja kā glābšanas atbalstu līdz 2008. gada 17. martam. Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.1. iedaļā aprakstīti apstākļi, kas 2007. gada 18. decembrī lika valstij sniegt papildu garantijas, kuras Komisija apstiprināja kā atbilstošu glābšanas atbalstu (lēmuma par procedūras uzsākšanu 4.5.2. iedaļa).

| (18) | NR un Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada sākumā centās rast privātā sektora risinājumu. Rezultātā Virgin un NR vadība iesniedza valdībai NR uzņēmējdarbības plānu, kurš ir izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.2. un 2.3.3. iedaļā. Mēģinājums rast privātā sektora risinājumu neguva panākumus, un 2008. gada 22. februārīNR tika nacionalizēta, pamatojoties uz iepriekšējās dienās pieņemtiem tiesību aktiem (lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.4. iedaļa) (8). |
| --- | --- |

(18)

NR un Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada sākumā centās rast privātā sektora risinājumu. Rezultātā Virgin un NR vadība iesniedza valdībai NR uzņēmējdarbības plānu, kurš ir izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.2. un 2.3.3. iedaļā. Mēģinājums rast privātā sektora risinājumu neguva panākumus, un 2008. gada 22. februārīNR tika nacionalizēta, pamatojoties uz iepriekšējās dienās pieņemtiem tiesību aktiem (lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.4. iedaļa) (8).

| (19) | Globālās finanšu krīzes padziļināšanās pēc Lehman Brothers sabrukuma un tai sekojošā ekonomiskā un mājokļu tirgus krīze noveda pie NR aizdevumu atmaksas saistību nepildīšanas pieauguma un lika NR 2008. gadā uzņemties ievērojamus vērtības samazināšanās izdevumus par aizdevumu zaudējumiem; 2009. gada pirmajā pusē šie zaudējumi bija daudz lielāki nekā vidēji citās bankās. Tā iemesls ir daudzie NR izsniegtie riskantie aizdevumi, īpaši aizdevumi ar augstu aizdevuma un vērtības attiecību; liela daļa šo aizdevumu bija kombinēti aizdevumi (hipotēkas ar augstu aizdevuma un vērtības attiecību (..) (9) 125 % apmērā kopā ar nenodrošinātu aizdevumu). |
| --- | --- |

(19)

Globālās finanšu krīzes padziļināšanās pēc Lehman Brothers sabrukuma un tai sekojošā ekonomiskā un mājokļu tirgus krīze noveda pie NR aizdevumu atmaksas saistību nepildīšanas pieauguma un lika NR 2008. gadā uzņemties ievērojamus vērtības samazināšanās izdevumus par aizdevumu zaudējumiem; 2009. gada pirmajā pusē šie zaudējumi bija daudz lielāki nekā vidēji citās bankās. Tā iemesls ir daudzie NR izsniegtie riskantie aizdevumi, īpaši aizdevumi ar augstu aizdevuma un vērtības attiecību; liela daļa šo aizdevumu bija kombinēti aizdevumi (hipotēkas ar augstu aizdevuma un vērtības attiecību (..) (9) 125 % apmērā kopā ar nenodrošinātu aizdevumu).

| (20) | NR sedzamie vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem NR kapitāla rādītājus ietekmēja tik negatīvi, ka 2008. gada jūlijā tā saņēma atļauju no Apvienotās Karalistes Finanšu pakalpojumu pārvaldes (turpmāk “FSA”) iekļaut visu pieejamo Tier-2 kapitālu bez ierobežojuma NR kapitāla resursos, lai izpildītu obligātās pamatkapitāla prasības. Šo atļauju piešķīra pēc tam, kad Apvienotās Karalistes Valsts kase (turpmāk “HMT”) Finanšu pakalpojumu pārvaldei izteica apņemšanos, ka NR darbosies, izpildot minimālās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(20)

NR sedzamie vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem NR kapitāla rādītājus ietekmēja tik negatīvi, ka 2008. gada jūlijā tā saņēma atļauju no Apvienotās Karalistes Finanšu pakalpojumu pārvaldes (turpmāk “FSA”) iekļaut visu pieejamo Tier-2 kapitālu bez ierobežojuma NR kapitāla resursos, lai izpildītu obligātās pamatkapitāla prasības. Šo atļauju piešķīra pēc tam, kad Apvienotās Karalistes Valsts kase (turpmāk “HMT”) Finanšu pakalpojumu pārvaldei izteica apņemšanos, ka NR darbosies, izpildot minimālās kapitāla prasības.

| (21) | Ziņojumos par 2009. gada pirmo ceturksni NR informēja, ka 2009. gadā gaidāmi ievērojami zaudējumi. Rezultātā tās kapitāla bāze tika samazināta līdz līmenim, kurš ir zemāks nekā minimālajās reglamentējošajās prasībās paredzētais līmenis. NR2009. gada 1. jūlijā paziņoja, ka FSA, ņemot vērā HMT apņemšanos nodrošināt atbilstošu kapitāla līmeni, ir apstiprinājusi savu plānu neierobežot NR darbību. |
| --- | --- |

(21)

Ziņojumos par 2009. gada pirmo ceturksni NR informēja, ka 2009. gadā gaidāmi ievērojami zaudējumi. Rezultātā tās kapitāla bāze tika samazināta līdz līmenim, kurš ir zemāks nekā minimālajās reglamentējošajās prasībās paredzētais līmenis. NR2009. gada 1. jūlijā paziņoja, ka FSA, ņemot vērā HMT apņemšanos nodrošināt atbilstošu kapitāla līmeni, ir apstiprinājusi savu plānu neierobežot NR darbību.

| (22) | Informācija par NR finansiālo stāvokli laikposmā no 2006. gada līdz 2009. gada pirmās puses beigām ietverta 1. tabulā.

  1.   tabula.



  Northern Rock finanšu rezultāti 2006.–2008. gadā
   (10)
  un 2009. gada pirmajā pusē
   (11)










  GBP miljardi |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1. puse) |
| Bilances kopsumma | 101,0 | 109,3 | 104,3 | 88,7 |
| Privātpersonu noguldījumi | 22,6 | 10,5 | 19,6 | 18,4 |
| Bruto jauni kredīti | 32,9 | 32,3 | 3,0 | 1,3 |
| Neto jauni kredīti | 16,6 | 12,2 | (25,4) | (5,0) |
| Procentu ienākumi | 4,9 | 6,9 | 5,7 | 1,1 |
| Neto peļņa (zaudējumi) | 0,443 | (0,199) | (1,3) | (0,269) |

(22)

Informācija par NR finansiālo stāvokli laikposmā no 2006. gada līdz 2009. gada pirmās puses beigām ietverta 1. tabulā.

1.   tabula.

Northern Rock finanšu rezultāti 2006.–2008. gadā
   (10)
  un 2009. gada pirmajā pusē
   (11)

GBP miljardi

2006

2007

2008

2009 (1. puse)

Bilances kopsumma

101,0

109,3

104,3

88,7

Privātpersonu noguldījumi

22,6

10,5

19,6

18,4

Bruto jauni kredīti

32,9

32,3

3,0

1,3

Neto jauni kredīti

16,6

12,2

(25,4)

(5,0)

Procentu ienākumi

4,9

6,9

5,7

1,1

Neto peļņa (zaudējumi)

0,443

(0,199)

(1,3)

(0,269)

2.2.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNI

| (23) | Apvienotās Karalistes iestādes pēc NR nacionalizācijas 2008. gada februārī iesniedza pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kura saturs sīkāk izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.5. iedaļā un arī lēmuma par procedūras pagarināšanu 2.2. iedaļā. Īsumā izklāstot, sākotnējais pārstrukturēšanas plāns paredzēja:






  i) | NR bilances vērtības samazināšanu no GBP 109,3 miljardiem 2007. gadā līdz GBP 48–53 miljardiem 2011. gada beigās, izmantojot aktīvu hipotēku dzēšanas programmu un ierobežojot jaunu kreditēšanu; |
| --- | --- | --- |

(23)

Apvienotās Karalistes iestādes pēc NR nacionalizācijas 2008. gada februārī iesniedza pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kura saturs sīkāk izklāstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.3.5. iedaļā un arī lēmuma par procedūras pagarināšanu 2.2. iedaļā. Īsumā izklāstot, sākotnējais pārstrukturēšanas plāns paredzēja:

i)

NR bilances vērtības samazināšanu no GBP 109,3 miljardiem 2007. gadā līdz GBP 48–53 miljardiem 2011. gada beigās, izmantojot aktīvu hipotēku dzēšanas programmu un ierobežojot jaunu kreditēšanu;

| ii) | finansējuma sastāva līdzsvarošanu, palielinot privātpersonu noguldījumus no 15–20 % 2008. gadā līdz 48–52 % 2012. gadā; |
| --- | --- |

ii)

finansējuma sastāva līdzsvarošanu, palielinot privātpersonu noguldījumus no 15–20 % 2008. gadā līdz 48–52 % 2012. gadā;

| iii) | NR pārstāvniecības slēgšanu Dānijā; |
| --- | --- |

iii)

NR pārstāvniecības slēgšanu Dānijā;

| iv) | ātru valdības aizdevumu atmaksu un valdības garantiju atbrīvojumu līdz 2011. gada beigām; un |
| --- | --- |

iv)

ātru valdības aizdevumu atmaksu un valdības garantiju atbrīvojumu līdz 2011. gada beigām; un

| v) | rīcības saistības, tostarp jaunu hipotēku izsniegšanas maksimālās robežas noteikšanu, konkurences regulējumu (12), kā arī nenodrošinātas privātpersonu un komercdarbības kreditēšanas pārtraukšanu pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

v)

rīcības saistības, tostarp jaunu hipotēku izsniegšanas maksimālās robežas noteikšanu, konkurences regulējumu (12), kā arī nenodrošinātas privātpersonu un komercdarbības kreditēšanas pārtraukšanu pārstrukturēšanas periodā.

| (24) | Aktīvu hipotēku dzēšanas programmu, jaunas kreditēšanas ierobežojumus, NR pārstāvniecības slēgšanu Dānijā un rīcības saistības Apvienotā Karaliste īstenoja nekavējoties, negaidot, kamēr Komisija apstiprinās pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(24)

Aktīvu hipotēku dzēšanas programmu, jaunas kreditēšanas ierobežojumus, NR pārstāvniecības slēgšanu Dānijā un rīcības saistības Apvienotā Karaliste īstenoja nekavējoties, negaidot, kamēr Komisija apstiprinās pārstrukturēšanas plānu.

| (25) | Stāvokļa pasliktināšanās finanšu tirgos un visā ekonomikā 2008. gada pēdējā ceturksnī smagi skāra NR, kas lika Apvienotās Karalistes iestādēm pārskatīt sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza Komisijai jaunu pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “grozītais pārstrukturēšanas plāns”), kurš sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras pagarināšanu 2.3. iedaļā. Grozīto pārstrukturēšanas plānu veido NR sadalīšana divos uzņēmumos:






  i) | “BankCo”, uz kuru tiktu pārvesti šādi NR aktīvi: privātpersonu noguldījumu portfelis (aptuveni GBP 19,5 miljardi), kas atbilst aptuveni GBP [9–12] miljardiem skaidrā naudā (13) un aptuveni GBP [7–10] miljardiem NR neieķīlātiem hipotekāriem aktīviem, starpbanku noguldījumi, kuru pašreizējā vērtība ir aptuveni GBP [0,5–3] miljardi un kuri ietver skaidras naudas līdzekļus, NR hipotekāro kredītu izsniegšanas un pakalpojumu platforma, NR filiāles, attiecīgais personāls, sistēmas un GIC konti (14), kas ietver vienādas vērtības skaidras naudas līdzekļus (aptuveni GBP [3,5–6] miljardi). BankCo sākuma bilance būtu GBP [22–26] miljardi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Stāvokļa pasliktināšanās finanšu tirgos un visā ekonomikā 2008. gada pēdējā ceturksnī smagi skāra NR, kas lika Apvienotās Karalistes iestādēm pārskatīt sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza Komisijai jaunu pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “grozītais pārstrukturēšanas plāns”), kurš sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras pagarināšanu 2.3. iedaļā. Grozīto pārstrukturēšanas plānu veido NR sadalīšana divos uzņēmumos:

i)

“BankCo”, uz kuru tiktu pārvesti šādi NR aktīvi: privātpersonu noguldījumu portfelis (aptuveni GBP 19,5 miljardi), kas atbilst aptuveni GBP [9–12] miljardiem skaidrā naudā (13) un aptuveni GBP [7–10] miljardiem NR neieķīlātiem hipotekāriem aktīviem, starpbanku noguldījumi, kuru pašreizējā vērtība ir aptuveni GBP [0,5–3] miljardi un kuri ietver skaidras naudas līdzekļus, NR hipotekāro kredītu izsniegšanas un pakalpojumu platforma, NR filiāles, attiecīgais personāls, sistēmas un GIC konti (14), kas ietver vienādas vērtības skaidras naudas līdzekļus (aptuveni GBP [3,5–6] miljardi). BankCo sākuma bilance būtu GBP [22–26] miljardi;

| ii) | “AssetCo” būtu pašreizējais uzņēmums NR, kurā paliktu hipotekāro aizdevumu mājokļu iegādei atlikusī daļa un NR starpbanku finansēšanas instrumenti (tā dalība Granite pārvēršanas vērtspapīros instrumentā un tā saistības atbilstoši segtajām obligācijām un EMTN programmām (15) un ar to saistīto risku ierobežošana) kopā ar atbilstīgajām saistībām un hibrīdkapitālu. AssetCo būtu atbildīga arī par valdības pašreizējo aizdevumu NR, kuru palielinātu par summu līdz GBP 10 miljardiem, sasniedzot kopsummu GBP 23 miljardu apmērā, lai varētu īstenot pārstrukturēšanu. Turklāt AssetCo tiktu nodrošināts apgrozāmais kapitāls līdz pat GBP 5 miljardiem, lai nodrošinātu tai atbilstošu likviditāti (..). AssetCo (sākuma) bilance būtu GBP [82–85] miljardi. |
| --- | --- |

ii)

“AssetCo” būtu pašreizējais uzņēmums NR, kurā paliktu hipotekāro aizdevumu mājokļu iegādei atlikusī daļa un NR starpbanku finansēšanas instrumenti (tā dalība Granite pārvēršanas vērtspapīros instrumentā un tā saistības atbilstoši segtajām obligācijām un EMTN programmām (15) un ar to saistīto risku ierobežošana) kopā ar atbilstīgajām saistībām un hibrīdkapitālu. AssetCo būtu atbildīga arī par valdības pašreizējo aizdevumu NR, kuru palielinātu par summu līdz GBP 10 miljardiem, sasniedzot kopsummu GBP 23 miljardu apmērā, lai varētu īstenot pārstrukturēšanu. Turklāt AssetCo tiktu nodrošināts apgrozāmais kapitāls līdz pat GBP 5 miljardiem, lai nodrošinātu tai atbilstošu likviditāti (..). AssetCo (sākuma) bilance būtu GBP [82–85] miljardi.

| (26) | Grozītais pārstrukturēšanas plāns paredzēja arī kapitāla ieguldījumus BankCo un AssetCo, izmaiņas kreditēšanas stratēģijā, aktīvas hipotēku dzēšanas programmas atcelšanu un izmaiņas konkurences regulējumā, kas ļautu NR palielināt tās kreditēšanas apjomu 2009. un 2010. gadā kopumā par GBP 14 miljardiem. |
| --- | --- |

(26)

Grozītais pārstrukturēšanas plāns paredzēja arī kapitāla ieguldījumus BankCo un AssetCo, izmaiņas kreditēšanas stratēģijā, aktīvas hipotēku dzēšanas programmas atcelšanu un izmaiņas konkurences regulējumā, kas ļautu NR palielināt tās kreditēšanas apjomu 2009. un 2010. gadā kopumā par GBP 14 miljardiem.

| (27) | Pēc lēmuma par procedūras pagarināšanu pieņemšanas Apvienotā Karaliste mainīja grozīto pārstrukturēšanas plānu, lai atrisinātu dažus jautājumus, par kuriem Komisija un trešās personas bija paudušas šaubas (turpmāk “galīgais pārstrukturēšanas plāns”). Tādējādi BankCo sākuma skaidras naudas bilances vērtība tiks samazināta par GBP [1,7–4,2] miljardiem salīdzinājumā ar 2009. gada 10. jūnija grozīto pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu, pārvietojot GBP [1,5–3] miljardus uz GIC kontiem un pārvedot papildu hipotēkas GBP [0,2–0,8] miljardu apmērā no AssetCo uz BankCo. BankCo sākuma bilances vērtība būs GBP [21–24] miljardi 2009. gadā, kas pieaugs līdz GBP [31–34] miljardiem 2013. gadā atšķirībā no grozītajā pārstrukturēšanas plānā paredzētajiem attiecīgi GBP [22–26] miljardiem un GBP [38–41] miljardiem. Turklāt GBP [600–900] miljoni, kas sākotnēji tika plānoti jauniem BankCo kredītiem 2009. gadā, tiks aizvietoti ar zemākas kvalitātes hipotēku portfeli (16). Tādējādi BankCo vidēji svērtā aizdevuma un vērtības attiecība būs [62–67 %], ko veido esošā hipotēku portfeļa vidējā aizdevuma un vērtības attiecība ([66–69 %]) un jauni kredīti 2009. gadā ([58–61 %]). BankCo un AssetCo sākotnējās bilances pēc sadalīšanas ir attēlotas A grafikā, bet 2. tabula ietver svarīgākos BankCo finanšu rādītājus. |
| --- | --- |

(27)

Pēc lēmuma par procedūras pagarināšanu pieņemšanas Apvienotā Karaliste mainīja grozīto pārstrukturēšanas plānu, lai atrisinātu dažus jautājumus, par kuriem Komisija un trešās personas bija paudušas šaubas (turpmāk “galīgais pārstrukturēšanas plāns”). Tādējādi BankCo sākuma skaidras naudas bilances vērtība tiks samazināta par GBP [1,7–4,2] miljardiem salīdzinājumā ar 2009. gada 10. jūnija grozīto pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu, pārvietojot GBP [1,5–3] miljardus uz GIC kontiem un pārvedot papildu hipotēkas GBP [0,2–0,8] miljardu apmērā no AssetCo uz BankCo. BankCo sākuma bilances vērtība būs GBP [21–24] miljardi 2009. gadā, kas pieaugs līdz GBP [31–34] miljardiem 2013. gadā atšķirībā no grozītajā pārstrukturēšanas plānā paredzētajiem attiecīgi GBP [22–26] miljardiem un GBP [38–41] miljardiem. Turklāt GBP [600–900] miljoni, kas sākotnēji tika plānoti jauniem BankCo kredītiem 2009. gadā, tiks aizvietoti ar zemākas kvalitātes hipotēku portfeli (16). Tādējādi BankCo vidēji svērtā aizdevuma un vērtības attiecība būs [62–67 %], ko veido esošā hipotēku portfeļa vidējā aizdevuma un vērtības attiecība ([66–69 %]) un jauni kredīti 2009. gadā ([58–61 %]). BankCo un AssetCo sākotnējās bilances pēc sadalīšanas ir attēlotas A grafikā, bet 2. tabula ietver svarīgākos BankCo finanšu rādītājus.

| (28) | BankCo pēc sadalīšanas maksās arī pielāgotu maksu par saglabātajām garantijām par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem (sk. 2.3. iedaļu).

  2.   tabula.



  BankCo galvenie finanšu rādītāji pēc sadalīšanas (pamata scenārijs)











  GBP miljardi |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Bilances kopsumma | [21-24] | [23-25] | [27-30] | [28-31] | [31-34] |
| Neto procentu ienākumi | neattiecas | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] |
| Bruto jauni kredīti | neattiecas | [6-9] | [6-8] | [6-8] | [6-8] |
| Hipotēku portfelis | [7-11] | [13-20] | [19-25] | [22-26] | [23-28] |
| Privātpersonu noguldījumi | 19,3 | [18-21] | [19-22] | [22-25] | [24-27] |
| Starpbanku noguldījumi | [1-3] | [1-7] | [3-10] | [3-8] | [2-8] |

(28)

BankCo pēc sadalīšanas maksās arī pielāgotu maksu par saglabātajām garantijām par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem (sk. 2.3. iedaļu).

2.   tabula.

BankCo galvenie finanšu rādītāji pēc sadalīšanas (pamata scenārijs)

GBP miljardi

2009

2010

2011

2012

2013

Bilances kopsumma

[21-24]

[23-25]

[27-30]

[28-31]

[31-34]

Neto procentu ienākumi

neattiecas

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

Bruto jauni kredīti

neattiecas

[6-9]

[6-8]

[6-8]

[6-8]

Hipotēku portfelis

[7-11]

[13-20]

[19-25]

[22-26]

[23-28]

Privātpersonu noguldījumi

19,3

[18-21]

[19-22]

[22-25]

[24-27]

Starpbanku noguldījumi

[1-3]

[1-7]

[3-10]

[3-8]

[2-8]

| (29) | Turklāt Apvienotā Karaliste uzņēmās arī šādas saistības:






  i) | iespējami drīz, bet vēlākais 2010. gada beigās panākt pilnīgu BankCo un AssetCo darbības nodalīšanu; |
| --- | --- | --- |

(29)

Turklāt Apvienotā Karaliste uzņēmās arī šādas saistības:

i)

iespējami drīz, bet vēlākais 2010. gada beigās panākt pilnīgu BankCo un AssetCo darbības nodalīšanu;

| ii) | BankCo noteiks jaunas kreditēšanas maksimālo robežu līdz GBP 4 miljardiem 2009. gadā, GBP 9 miljardiem 2010. gadā un GBP 8 miljardiem 2011. gadā; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā pēc 2011. gada, 2011. gada kreditēšanas maksimālā robeža GBP 8 miljardu apmērā saglabāsies līdz 2013. gada 31. decembrim vai brīdim, kad BankCo vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk; |
| --- | --- |

ii)

BankCo noteiks jaunas kreditēšanas maksimālo robežu līdz GBP 4 miljardiem 2009. gadā, GBP 9 miljardiem 2010. gadā un GBP 8 miljardiem 2011. gadā; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā pēc 2011. gada, 2011. gada kreditēšanas maksimālā robeža GBP 8 miljardu apmērā saglabāsies līdz 2013. gada 31. decembrim vai brīdim, kad BankCo vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk;

| iii) | BankCo noteiks privātpersonu noguldījumu maksimālo robežu Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Gērnsijā GBP 20 miljardu apmērā līdz 2011. gada 31. decembrim; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā 2012. un 2013. gadā, privātpersonu noguldījumu maksimālā robeža 2012. gadā būs GBP 23 miljardi un 2013. gadā – GBP 26 miljardi; |
| --- | --- |

iii)

BankCo noteiks privātpersonu noguldījumu maksimālo robežu Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Gērnsijā GBP 20 miljardu apmērā līdz 2011. gada 31. decembrim; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā 2012. un 2013. gadā, privātpersonu noguldījumu maksimālā robeža 2012. gadā būs GBP 23 miljardi un 2013. gadā – GBP 26 miljardi;

| iv) | līdz 2011. gada 31. decembrim vai laikam, kad BankCo vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk, BankCo neierindosies trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās, kuras nosaka divu, trīs vai piecu gadu fiksētajām vai mainīgajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients ir lielāks nekā 80 %, un produktus, kas paredzēti jauniem klientiem); |
| --- | --- |

iv)

līdz 2011. gada 31. decembrim vai laikam, kad BankCo vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk, BankCo neierindosies trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās, kuras nosaka divu, trīs vai piecu gadu fiksētajām vai mainīgajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients ir lielāks nekā 80 %, un produktus, kas paredzēti jauniem klientiem);

| v) | Apvienotā Karaliste izstāsies no BankCo vairākuma akcionāriem (..). Šādā nolūkā uzskatāms, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, ja Apvienotā Karaliste pārdod vismaz 50 % + 1 BankCo akciju valsts īpašumā vai kontrolē neesošam uzņēmumam (vai uzņēmumiem) un Apvienotā Karaliste zaudē BankCo kontroli Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (17) izpratnē; |
| --- | --- |

v)

Apvienotā Karaliste izstāsies no BankCo vairākuma akcionāriem (..). Šādā nolūkā uzskatāms, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, ja Apvienotā Karaliste pārdod vismaz 50 % + 1 BankCo akciju valsts īpašumā vai kontrolē neesošam uzņēmumam (vai uzņēmumiem) un Apvienotā Karaliste zaudē BankCo kontroli Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (17) izpratnē;

| vi) | (..) BankCo sniegs publisku paziņojumu, ka (..) atbrīvos Apvienoto Karalisti no saistībām garantēt privātpersonu noguldījumus, un Apvienotā Karaliste līdz 2010. gada 31. decembrim atcels starpbanku garantiju pasākumus attiecībā uz BankCo; |
| --- | --- |

vi)

(..) BankCo sniegs publisku paziņojumu, ka (..) atbrīvos Apvienoto Karalisti no saistībām garantēt privātpersonu noguldījumus, un Apvienotā Karaliste līdz 2010. gada 31. decembrim atcels starpbanku garantiju pasākumus attiecībā uz BankCo;

| vii) | esošie subordinētie parādi paliks AssetCo, turklāt tik ilgi, kamēr AssetCo (..), AssetCo nemaksās pamatsummu vai kuponus par subordinēto parādu instrumentiem, kad to ir iespējams darīt saskaņā ar līgumu; |
| --- | --- |

vii)

esošie subordinētie parādi paliks AssetCo, turklāt tik ilgi, kamēr AssetCo (..), AssetCo nemaksās pamatsummu vai kuponus par subordinēto parādu instrumentiem, kad to ir iespējams darīt saskaņā ar līgumu;

| viii) | viii) BankCo, atrodoties valsts pagaidu īpašumā, un AssetCo, (..), neiesaistīsies citu uzņēmumu akciju iegādē un nereklamēs valdības garantiju pasākumus vai īpašumtiesības; |
| --- | --- |

viii)

viii) BankCo, atrodoties valsts pagaidu īpašumā, un AssetCo, (..), neiesaistīsies citu uzņēmumu akciju iegādē un nereklamēs valdības garantiju pasākumus vai īpašumtiesības;

| ix) | AssetCo neuzsāks jaunu saimniecisko darbību, izņemot tās darbības, kas nepieciešamas darbības atbalsta nodrošināšanai BankCo, līdz tiks pabeigta darbības nodalīšana, (..). |
| --- | --- |

ix)

AssetCo neuzsāks jaunu saimniecisko darbību, izņemot tās darbības, kas nepieciešamas darbības atbalsta nodrošināšanai BankCo, līdz tiks pabeigta darbības nodalīšana, (..).

2.3.   ŠAJĀ LĒMUMĀ VĒRTĒTIE VALSTS PASĀKUMI

| (30) | NR ir saņēmusi vairākus atbalsta pasākumus, un tie ir (18):






  i) | BoE likviditātes mehānisms, kuru vēlāk pārņēma HMT (turpmāk “BoE/HMT likviditātes mehānisms”); |
| --- | --- | --- |

(30)

NR ir saņēmusi vairākus atbalsta pasākumus, un tie ir (18):

i)

BoE likviditātes mehānisms, kuru vēlāk pārņēma HMT (turpmāk “BoE/HMT likviditātes mehānisms”);

| ii) | valdības garantija par tiem NR privātpersonu noguldījumiem, kurus nesedz Apvienotās Karalistes finansiālās stabilitātes kompensācijas shēma (turpmāk “FSCS”); |
| --- | --- |

ii)

valdības garantija par tiem NR privātpersonu noguldījumiem, kurus nesedz Apvienotās Karalistes finansiālās stabilitātes kompensācijas shēma (turpmāk “FSCS”);

| iii) | valdības garantija par NR starpbanku noguldījumiem. |
| --- | --- |

iii)

valdības garantija par NR starpbanku noguldījumiem.

| | Attiecībā uz NR:






  iv) | zemākas maksas piemērošana par BoE/HMT likviditātes mehānismu ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. aprīļa un tam sekojoša GBP 156,4 miljonu atmaksa NR pēc Komisijas galīgā lēmuma (19); |
| --- | --- | --- |

Attiecībā uz NR:

iv)

zemākas maksas piemērošana par BoE/HMT likviditātes mehānismu ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. aprīļa un tam sekojoša GBP 156,4 miljonu atmaksa NR pēc Komisijas galīgā lēmuma (19);

| v) | apņemšanās, ko HMT izteica Finanšu pakalpojumu pārvaldei, ka NR (t. i., tās pārņēmēji) darbosies, izpildot pamatkapitāla prasības (20). |
| --- | --- |

v)

apņemšanās, ko HMT izteica Finanšu pakalpojumu pārvaldei, ka NR (t. i., tās pārņēmēji) darbosies, izpildot pamatkapitāla prasības (20).

| | Attiecībā uz BankCo:






  vi) | garantiju par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem saglabāšana pēc sadalīšanas BankCo (t. i., pasākumi, kas minēti 30. apsvēruma ii) un iii) punktā) 2010. gadā saskaņā ar pārskatītiem noteikumiem (21); |
| --- | --- | --- |

Attiecībā uz BankCo:

vi)

garantiju par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem saglabāšana pēc sadalīšanas BankCo (t. i., pasākumi, kas minēti 30. apsvēruma ii) un iii) punktā) 2010. gadā saskaņā ar pārskatītiem noteikumiem (21);

| vii) | BankCo rekapitalizācija GBP 1,4 miljardu apmērā pēc sadalīšanas parastu akciju veidā (22); |
| --- | --- |

vii)

BankCo rekapitalizācija GBP 1,4 miljardu apmērā pēc sadalīšanas parastu akciju veidā (22);

| viii) | nosacītās likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

viii)

nosacītās likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā.

| | Attiecībā uz AssetCo:






  ix) | garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana pēc sadalīšanas (t. i., iii) pasākums) (..) (23); |
| --- | --- | --- |

Attiecībā uz AssetCo:

ix)

garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana pēc sadalīšanas (t. i., iii) pasākums) (..) (23);

| x) | BoE/HMT likviditātes mehānisma saglabāšana un palielināšana (t. i., i) pasākums) par GBP 10 miljardiem līdz GBP 23 miljardiem (24); |
| --- | --- |

x)

BoE/HMT likviditātes mehānisma saglabāšana un palielināšana (t. i., i) pasākums) par GBP 10 miljardiem līdz GBP 23 miljardiem (24);

| xi) | AssetCo rekapitalizācija līdz GBP 1,6 miljardiem, pārveidojot parādu pašu kapitālā (25); |
| --- | --- |

xi)

AssetCo rekapitalizācija līdz GBP 1,6 miljardiem, pārveidojot parādu pašu kapitālā (25);

| xii) | apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā (26). |
| --- | --- |

xii)

apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā (26).

| (31) | Attiecībā uz i) un ii) daļā minētajiem pasākumiem Komisija piebilst, ka tos jau ir novērtējusi iepriekšējo šajā lietā pieņemto lēmumu kontekstā un tie ir kvalificēti kā glābšanas atbalsts (27). Pēc glābšanas pasākumiem Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par papildu pasākumiem, kuri paredzēti NR pārstrukturēšanas veicināšanai, t. i., iv)–xii) pasākums. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz i) un ii) daļā minētajiem pasākumiem Komisija piebilst, ka tos jau ir novērtējusi iepriekšējo šajā lietā pieņemto lēmumu kontekstā un tie ir kvalificēti kā glābšanas atbalsts (27). Pēc glābšanas pasākumiem Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par papildu pasākumiem, kuri paredzēti NR pārstrukturēšanas veicināšanai, t. i., iv)–xii) pasākums.

| (32) | Glābšanas atbalsta pasākumi (i)–iii) pasākums) tiks turpināti pēc sadalīšanas. Tomēr uzņēmumi, kuriem tie paredzēti, būs NR pārņēmēji, un šo pasākumu nosacījumi mainīsies. |
| --- | --- |

(32)

Glābšanas atbalsta pasākumi (i)–iii) pasākums) tiks turpināti pēc sadalīšanas. Tomēr uzņēmumi, kuriem tie paredzēti, būs NR pārņēmēji, un šo pasākumu nosacījumi mainīsies.

| (33) | Attiecībā uz pasākumiem, kurus Apvienotā Karaliste veic NR pārstrukturēšanas kontekstā (iv) un v) pasākums), maksa, ko NR ir maksājusi par BoE/HMT likviditātes mehānismu, tiks samazināta ar atpakaļejošu datumu. Tātad NR ar atpakaļejošu datumu tiks atmaksāti GBP 156,4 miljoni, ko iekasēja kā maksu par BoE/HMT likviditātes mehānismu. Šī atmaksa izveidojās pēc tam, kad Apvienotā Karaliste 2008. gada aprīlī pārskatīja maksu. Turklāt HMT ir paudusi apņemšanos Finanšu pakalpojumu pārvaldei, ka NR darbosies, izpildot kapitāla prasības, tādējādi dodot tai iespēju turpināt darbību līmenī, kas ir zemāks nekā reglamentējošajās prasībās paredzētais līmenis. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz pasākumiem, kurus Apvienotā Karaliste veic NR pārstrukturēšanas kontekstā (iv) un v) pasākums), maksa, ko NR ir maksājusi par BoE/HMT likviditātes mehānismu, tiks samazināta ar atpakaļejošu datumu. Tātad NR ar atpakaļejošu datumu tiks atmaksāti GBP 156,4 miljoni, ko iekasēja kā maksu par BoE/HMT likviditātes mehānismu. Šī atmaksa izveidojās pēc tam, kad Apvienotā Karaliste 2008. gada aprīlī pārskatīja maksu. Turklāt HMT ir paudusi apņemšanos Finanšu pakalpojumu pārvaldei, ka NR darbosies, izpildot kapitāla prasības, tādējādi dodot tai iespēju turpināt darbību līmenī, kas ir zemāks nekā reglamentējošajās prasībās paredzētais līmenis.

| (34) | Uz BankCo vērstie pārstrukturēšanas pasākumi (vi)–viii) pasākums) ietver garantiju par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem saglabāšanu (..). Tomēr salīdzinājumā ar apstiprināto glābšanas atbalstu maksa par šīm garantijām un to piemērošana tiks mainīta. Par privātpersonu tādu noguldījumu garantiju, kurus nesedz Apvienotās Karalistes FSCS, BankCo maksās vienotu maksu: [15–70] bāzes punktus (turpmāk “b. p.”). Par garantiju par starpbanku noguldījumiem BankCo veiks maksājumu atbilstoši Apvienotās Karalistes kredīta garantiju shēmai (turpmāk “CGS”) (28). Turklāt pēc sadalīšanas BankCo saņems rekapitalizāciju GBP 1,2 miljardu apmērā parastās akcijās un nosacītās likviditātes mehānismu GBP 2,5 miljardu apmērā. Tā maksās ikmēneša saistību maksu par nosacītās likviditātes mehānismu [80–150] b. p. apmērā par neizmantoto bilanci. Ja BankCo izmantos mehānismu, tā maksās vienreizēju lietošanas maksu [120–240] b. p. apmērā par jebkuru izmantoto summu un viena mēneša LIBOR procentu likmi + [200–600] b. p. par izmantoto bilanci. |
| --- | --- |

(34)

Uz BankCo vērstie pārstrukturēšanas pasākumi (vi)–viii) pasākums) ietver garantiju par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem saglabāšanu (..). Tomēr salīdzinājumā ar apstiprināto glābšanas atbalstu maksa par šīm garantijām un to piemērošana tiks mainīta. Par privātpersonu tādu noguldījumu garantiju, kurus nesedz Apvienotās Karalistes FSCS, BankCo maksās vienotu maksu: [15–70] bāzes punktus (turpmāk “b. p.”). Par garantiju par starpbanku noguldījumiem BankCo veiks maksājumu atbilstoši Apvienotās Karalistes kredīta garantiju shēmai (turpmāk “CGS”) (28). Turklāt pēc sadalīšanas BankCo saņems rekapitalizāciju GBP 1,2 miljardu apmērā parastās akcijās un nosacītās likviditātes mehānismu GBP 2,5 miljardu apmērā. Tā maksās ikmēneša saistību maksu par nosacītās likviditātes mehānismu [80–150] b. p. apmērā par neizmantoto bilanci. Ja BankCo izmantos mehānismu, tā maksās vienreizēju lietošanas maksu [120–240] b. p. apmērā par jebkuru izmantoto summu un viena mēneša LIBOR procentu likmi + [200–600] b. p. par izmantoto bilanci.

| (35) | AssetCo turpinās gūt labumu no garantijas par starpbanku noguldījumiem līdz (..) (ix) pasākums). Maksu, ko AssetCo maksās par garantiju, nav plānots mainīt. AssetCo iegūs arī BoE/HMT likviditātes mehānisma pieauguma summu (x) pasākums) līdz GBP 10 miljardiem (mehānisma kopsumma būs GBP 23 miljardi) kopā ar mehānisma nosacījumu maiņu (LIBOR + [10–60] b. p (ar to aizstājot BoE bāzes likmi) + 150 b. p. + 10 b. p. maksa par mehānismu). AssetCo saņems arī apgrozāmos līdzekļus GBP 2,5 miljardu apmērā (xii) pasākums), par kuriem tā maksās viena mēneša LIBOR + [10–60] b. p., un, iespējams, rekapitalizāciju līdz GBP 1,6 miljardiem parāda pārveidošanas pašu kapitālā veidā (xii) pasākums). |
| --- | --- |

(35)

AssetCo turpinās gūt labumu no garantijas par starpbanku noguldījumiem līdz (..) (ix) pasākums). Maksu, ko AssetCo maksās par garantiju, nav plānots mainīt. AssetCo iegūs arī BoE/HMT likviditātes mehānisma pieauguma summu (x) pasākums) līdz GBP 10 miljardiem (mehānisma kopsumma būs GBP 23 miljardi) kopā ar mehānisma nosacījumu maiņu (LIBOR + [10–60] b. p (ar to aizstājot BoE bāzes likmi) + 150 b. p. + 10 b. p. maksa par mehānismu). AssetCo saņems arī apgrozāmos līdzekļus GBP 2,5 miljardu apmērā (xii) pasākums), par kuriem tā maksās viena mēneša LIBOR + [10–60] b. p., un, iespējams, rekapitalizāciju līdz GBP 1,6 miljardiem parāda pārveidošanas pašu kapitālā veidā (xii) pasākums).

| (36) | Tā kā piešķirto NR glābšanas atbalstu veido pasākumu saglabāšana apvienojumā ar papildu pasākumiem, tos šajā lēmumā vērtēs kopā. Pasākumu saglabāšana un papildu pasākumi attēloti 3. tabulā.

  3.   tabula.



  NR, BankCo un AssetCo piešķirto atbalsta pasākumu pārskats









  Nr. | Pasākuma veids | Summa | Kompensācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glābšana |
| i | Bank of England/HMT likviditātes mehānismi | GBP 25 mljrd. | BoE likme + 150 b. p. + maksa par mehānismu 10 b. p. apmērā |
| ii | Garantija par NR privātpersonu noguldījumiem, kurus nesedz FSCS | maks. GBP 20 mljrd. (29) | [15-70] b. p. par kopsummas noguldījumiem |
| iii | Garantija par NR starpbanku noguldījumiem | aptuveni GBP 10 mljrd. | ikmēneša maksa GBP [0,5-3] milj. |
| Pārstrukturēšana |
| Northern Rock |
| iv | Zemākas maksas piemērošana par BoE/HMT likviditātes mehānismu un atmaksa NR ar atpakaļejošu datumu | GBP 156,4 milj. | nepiemēro |
| v | Apņemšanās, ko HMT izteica FSA, ka NR darbosies, izpildot kapitāla prasības | n/a | nepiemēro |
| BankCo |
| vi | Garantijas saglabāšana privātpersonu noguldījumiem | maks. GBP 20 mljrd. (29) | GBP [15-70] b. p. vienota maksa |
| | Garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana | GBP 1,6 mljrd. | atbilstoši CGS |
| vii | BankCo rekapitalizācija pēc sadalīšanas | GBP 1,4 mljrd. | parastas akcijas |
| viii | Nosacītais likviditātes mehānisms BankCo | GBP 1,5 mljrd. | ikmēneša saistību maksa [80-150] b. p. apmērā + vienreizēja lietošanas maksa [120-240] b. p. apmērā par jebkuru izmantoto summu + viena mēneša LIBOR procentu likme + [200-600] b. p. par izmantoto bilanci |
| AssetCo |
| ix | Garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana | aptuveni GBP 8,3 mljrd. | GBP [0,5-3] milj. ikmēneša maksa |
| x | Bank of England/HMT likviditātes mehānisma saglabāšana un palielināšana | kopā GBP 23 mljrd. | viena mēneša LIBOR + [10-60] b. p. |
| xi | AssetCo rekapitalizācija stresa scenārija gadījumā (parāda pārveidošana pašu kapitālā) | GBP 1,6 mljrd. | parastas akcijas |
| xii | Apgrozāmie līdzekļi AssetCo | GBP 2,5 mljrd. | viena mēneša LIBOR + [10-60] b. p. |

(36)

Tā kā piešķirto NR glābšanas atbalstu veido pasākumu saglabāšana apvienojumā ar papildu pasākumiem, tos šajā lēmumā vērtēs kopā. Pasākumu saglabāšana un papildu pasākumi attēloti 3. tabulā.

3.   tabula.

NR, BankCo un AssetCo piešķirto atbalsta pasākumu pārskats

Nr.

Pasākuma veids

Summa

Kompensācija

Glābšana

i

Bank of England/HMT likviditātes mehānismi

GBP 25 mljrd.

BoE likme + 150 b. p. + maksa par mehānismu 10 b. p. apmērā

ii

Garantija par NR privātpersonu noguldījumiem, kurus nesedz FSCS

maks. GBP 20 mljrd. (29)

[15-70] b. p. par kopsummas noguldījumiem

iii

Garantija par NR starpbanku noguldījumiem

aptuveni GBP 10 mljrd.

ikmēneša maksa GBP [0,5-3] milj.

Pārstrukturēšana

Northern Rock

iv

Zemākas maksas piemērošana par BoE/HMT likviditātes mehānismu un atmaksa NR ar atpakaļejošu datumu

GBP 156,4 milj.

nepiemēro

v

Apņemšanās, ko HMT izteica FSA, ka NR darbosies, izpildot kapitāla prasības

n/a

nepiemēro

BankCo

vi

Garantijas saglabāšana privātpersonu noguldījumiem

maks. GBP 20 mljrd. (29)

GBP [15-70] b. p. vienota maksa

Garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana

GBP 1,6 mljrd.

atbilstoši CGS

vii

BankCo rekapitalizācija pēc sadalīšanas

GBP 1,4 mljrd.

parastas akcijas

viii

Nosacītais likviditātes mehānisms BankCo

GBP 1,5 mljrd.

ikmēneša saistību maksa [80-150] b. p. apmērā + vienreizēja lietošanas maksa [120-240] b. p. apmērā par jebkuru izmantoto summu + viena mēneša LIBOR procentu likme + [200-600] b. p. par izmantoto bilanci

AssetCo

ix

Garantijas par starpbanku noguldījumiem saglabāšana

aptuveni GBP 8,3 mljrd.

GBP [0,5-3] milj. ikmēneša maksa

x

Bank of England/HMT likviditātes mehānisma saglabāšana un palielināšana

kopā GBP 23 mljrd.

viena mēneša LIBOR + [10-60] b. p.

xi

AssetCo rekapitalizācija stresa scenārija gadījumā (parāda pārveidošana pašu kapitālā)

GBP 1,6 mljrd.

parastas akcijas

xii

Apgrozāmie līdzekļi AssetCo

GBP 2,5 mljrd.

viena mēneša LIBOR + [10-60] b. p.

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (37) | Pirmo reizi Komisija oficiālu izmeklēšanas procedūru šajā lietā par sākotnējo pārstrukturēšanas plānu uzsāka 2008. gada 2. aprīlī. Rezultātā Apvienotās Karalistes iestādes būtiski grozīja sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc Komisijai bija jāpagarina procedūra, lai ietvertu grozīto pārstrukturēšanas plānu. Lielākā daļa lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikto šaubu attiecās tieši uz sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu šā lēmuma 3.1. iedaļā tiks aplūkotas tikai tās šaubas, kuras attiecas arī uz grozītā pārstrukturēšanas plāna novērtējumu. |
| --- | --- |

(37)

Pirmo reizi Komisija oficiālu izmeklēšanas procedūru šajā lietā par sākotnējo pārstrukturēšanas plānu uzsāka 2008. gada 2. aprīlī. Rezultātā Apvienotās Karalistes iestādes būtiski grozīja sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc Komisijai bija jāpagarina procedūra, lai ietvertu grozīto pārstrukturēšanas plānu. Lielākā daļa lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikto šaubu attiecās tieši uz sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu šā lēmuma 3.1. iedaļā tiks aplūkotas tikai tās šaubas, kuras attiecas arī uz grozītā pārstrukturēšanas plāna novērtējumu.

3.1.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (38) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 91. punktā Komisija norāda, ka HMT vēstule FSA, kurā HMT apstiprina apņemšanos nodrošināt NR darbību, izpildot minimālās kapitāla prasības, var veidot valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(38)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 91. punktā Komisija norāda, ka HMT vēstule FSA, kurā HMT apstiprina apņemšanos nodrošināt NR darbību, izpildot minimālās kapitāla prasības, var veidot valsts atbalstu.

| (39) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 94. punktā norādīts, ka plānotā tās maksas pārpalikuma atmaksa ar atpakaļejošu datumu, kuru Apvienotā Karaliste iekasēja laikposmā no 2008. gada 17. marta līdz galīgam lēmumam, var veidot papildu pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(39)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 94. punktā norādīts, ka plānotā tās maksas pārpalikuma atmaksa ar atpakaļejošu datumu, kuru Apvienotā Karaliste iekasēja laikposmā no 2008. gada 17. marta līdz galīgam lēmumam, var veidot papildu pārstrukturēšanas atbalstu.

| (40) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 96. punktā paustas šaubas, ka atbalstu var izteikt kvantitatīvi, izmantojot tādus kritērijus kā NR kredītsaistību neizpildes mijmaiņas cenas vai to procentu likme par kredīta mehānismiem, ko privātas bankas piedāvāja NR pēc 2007. gada 17. septembra, tā kā tās jau ņēma vērā valsts bankas glābšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(40)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 96. punktā paustas šaubas, ka atbalstu var izteikt kvantitatīvi, izmantojot tādus kritērijus kā NR kredītsaistību neizpildes mijmaiņas cenas vai to procentu likme par kredīta mehānismiem, ko privātas bankas piedāvāja NR pēc 2007. gada 17. septembra, tā kā tās jau ņēma vērā valsts bankas glābšanas pasākumus.

3.2.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS PAGARINĀŠANU

| (41) | Lēmuma par procedūras pagarināšanu 47. un 48. punktā Komisija norādīja, ka sadalīšanu var salīdzināt ar aktīvu glābšanas pasākumu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “IAC”). Tāpēc tā aicināja Apvienotās Karalistes iestādes sniegt informāciju par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(41)

Lēmuma par procedūras pagarināšanu 47. un 48. punktā Komisija norādīja, ka sadalīšanu var salīdzināt ar aktīvu glābšanas pasākumu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “IAC”). Tāpēc tā aicināja Apvienotās Karalistes iestādes sniegt informāciju par šo jautājumu.

| (42) | Lēmuma par procedūras pagarināšanu 58. punktā Komisija pozitīvi novērtē, ka Apvienotās Karalistes piedāvāto pasākumu rezultātā BankCo var kļūt par dzīvotspējīgu banku, neriskējot saskarties ar tām pašām likviditātes problēmām kā NR. Tomēr Komisija arī norādīja, ka nav iesniegts uzņēmējdarbības plāns, kurā redzams, kā laikā no vidēja termiņa līdz ilgtermiņam BankCo kļūs par dzīvotspējīgu uzņēmumu, tāpēc BankCo dzīvotspēju nevar pierādīt. |
| --- | --- |

(42)

Lēmuma par procedūras pagarināšanu 58. punktā Komisija pozitīvi novērtē, ka Apvienotās Karalistes piedāvāto pasākumu rezultātā BankCo var kļūt par dzīvotspējīgu banku, neriskējot saskarties ar tām pašām likviditātes problēmām kā NR. Tomēr Komisija arī norādīja, ka nav iesniegts uzņēmējdarbības plāns, kurā redzams, kā laikā no vidēja termiņa līdz ilgtermiņam BankCo kļūs par dzīvotspējīgu uzņēmumu, tāpēc BankCo dzīvotspēju nevar pierādīt.

| (43) | Lēmuma par procedūras pagarināšanu 58. un 59. punktā Komisija norādīja, ka BankCo piešķiramā atbalsta apjoms un veids bija tāds, lai BankCo atbrīvotu no visiem NR iepriekš izsniegtajiem riskantajiem aizdevumiem un pienākuma atmaksāt valdībai aizdevumu, līdz tā būs saņēmusi labas kvalitātes aktīvus un pietiekamu skaidras naudas summu. Turklāt Komisija atzīmēja, ka Apvienotās Karalistes iestādes piekrīt pilnīgi finansēt zaudējumus AssetCo, kuras hipotēku portfelis tiek novērtēts pēc uzskaites vērtības, nevis pēc reālās ekonomiskās vērtības. Tāpēc Komisija pauda nopietnas šaubas, vai atbalsts tika ierobežots līdz minimumam. |
| --- | --- |

(43)

Lēmuma par procedūras pagarināšanu 58. un 59. punktā Komisija norādīja, ka BankCo piešķiramā atbalsta apjoms un veids bija tāds, lai BankCo atbrīvotu no visiem NR iepriekš izsniegtajiem riskantajiem aizdevumiem un pienākuma atmaksāt valdībai aizdevumu, līdz tā būs saņēmusi labas kvalitātes aktīvus un pietiekamu skaidras naudas summu. Turklāt Komisija atzīmēja, ka Apvienotās Karalistes iestādes piekrīt pilnīgi finansēt zaudējumus AssetCo, kuras hipotēku portfelis tiek novērtēts pēc uzskaites vērtības, nevis pēc reālās ekonomiskās vērtības. Tāpēc Komisija pauda nopietnas šaubas, vai atbalsts tika ierobežots līdz minimumam.

| (44) | Attiecībā uz NR ieguldījumu Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 60. punktā pauda šaubas par tā pietiekamību, jo grozītajā pārstrukturēšanas plānā tika svītroti daži pirmajā pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi, kurus varēja uzskatīt par pašu ieguldījumu, īpaši aktīva hipotēku dzēšanas politika un jaunas kreditēšanas maksimālās robežas noteikšana. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz NR ieguldījumu Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 60. punktā pauda šaubas par tā pietiekamību, jo grozītajā pārstrukturēšanas plānā tika svītroti daži pirmajā pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi, kurus varēja uzskatīt par pašu ieguldījumu, īpaši aktīva hipotēku dzēšanas politika un jaunas kreditēšanas maksimālās robežas noteikšana.

| (45) | Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 62. punktā apšaubīja, vai BankCo pieejamais finansējums pēc NR sadalīšanas ļaus tai izspiest konkurentus no hipotekārās kreditēšanas tirgus, tādējādi veidojot negatīvu blakus ietekmi. |
| --- | --- |

(45)

Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 62. punktā apšaubīja, vai BankCo pieejamais finansējums pēc NR sadalīšanas ļaus tai izspiest konkurentus no hipotekārās kreditēšanas tirgus, tādējādi veidojot negatīvu blakus ietekmi.

| (46) | Attiecībā uz konkurences izkropļojumus ierobežojošiem pasākumiem Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 63.–66. punktā pauda nopietnas šaubas, vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami. Pirmkārt, Komisija atzīmēja, ka pēc NR sadalīšanas BankCo parādīsies kā ļoti spēcīga un konkurētspējīga banka, kuru neapgrūtina NR iepriekš izsniegtie riskantie aizdevumi. Tāpēc Komisija pauda šaubas, vai fakts, ka BankCo būs banka ar nelielu bilances vērtību, var kompensēt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz konkurences izkropļojumus ierobežojošiem pasākumiem Komisija lēmuma par procedūras pagarināšanu 63.–66. punktā pauda nopietnas šaubas, vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami. Pirmkārt, Komisija atzīmēja, ka pēc NR sadalīšanas BankCo parādīsies kā ļoti spēcīga un konkurētspējīga banka, kuru neapgrūtina NR iepriekš izsniegtie riskantie aizdevumi. Tāpēc Komisija pauda šaubas, vai fakts, ka BankCo būs banka ar nelielu bilances vērtību, var kompensēt konkurences izkropļojumus.

| (47) | Turklāt Komisija atzīmēja, ka, ņemot vērā NR saņemto lielo atbalsta summu, nav skaidrs, vai tiek īstenoti pietiekami pasākumi, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem, neapdraudot NR dzīvotspēju. Visbeidzot Komisija norādīja, ka daži konkurences izkropļojumus ierobežojošie pasākumiem ir grozīti vai svītroti. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt Komisija atzīmēja, ka, ņemot vērā NR saņemto lielo atbalsta summu, nav skaidrs, vai tiek īstenoti pietiekami pasākumi, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem, neapdraudot NR dzīvotspēju. Visbeidzot Komisija norādīja, ka daži konkurences izkropļojumus ierobežojošie pasākumiem ir grozīti vai svītroti.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (48) | Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu un lēmuma par procedūras pagarināšanu publicēšanas Komisija saņēma trešo personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(48)

Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu un lēmuma par procedūras pagarināšanu publicēšanas Komisija saņēma trešo personu apsvērumus.

| (49) | Attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no Unite the Union, Building Societies Association (turpmāk “BSA”), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society, British Banking Association, Jim Cousins (Apvienotās Karalistes Parlamenta deputāts), Doug Henderson (Apvienotās Karalistes Parlamenta deputāts) un Ņūkāslas iestādēm. Lai gan šie apsvērumi neattiecas uz grozīto pārstrukturēšanas plānu, kurš bija lēmuma par procedūras pagarināšanu temats, tie var attiekties uz plašāku šīs lietas kontekstu un tāpēc īsumā vispārīgi tiks aplūkoti šā lēmuma 4.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no Unite the Union, Building Societies Association (turpmāk “BSA”), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society, British Banking Association, Jim Cousins (Apvienotās Karalistes Parlamenta deputāts), Doug Henderson (Apvienotās Karalistes Parlamenta deputāts) un Ņūkāslas iestādēm. Lai gan šie apsvērumi neattiecas uz grozīto pārstrukturēšanas plānu, kurš bija lēmuma par procedūras pagarināšanu temats, tie var attiekties uz plašāku šīs lietas kontekstu un tāpēc īsumā vispārīgi tiks aplūkoti šā lēmuma 4.1. iedaļā.

| (50) | Trešo personu apsvērumi attiecībā uz lēmumu par procedūras pagarināšanu tika saņemti no Leeds Building Society, BSA un kāda Lielbritānijas pilsoņa. |
| --- | --- |

(50)

Trešo personu apsvērumi attiecībā uz lēmumu par procedūras pagarināšanu tika saņemti no Leeds Building Society, BSA un kāda Lielbritānijas pilsoņa.

4.1.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (51) | Trešo personu apsvērumos attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu galvenā uzmanība pievērsta konkurences izkropļojumiem, kas rodas saistībā ar garantijām par NR privātpersonu un starpbanku noguldījumiem. Kā norādīja trešās personas, NR privātpersonu noguldījumu bāzes pieaugums 2008. gada pirmajos mēnešos radīja īpašas bažas, jo NR piedāvāja augstas uzkrājumu likmes, izmantojot valdības garantiju un tādējādi radot NR konkurentiem neizdevīgus konkurences apstākļus. Trešās personas atzīmēja, ka konkurences regulējums varētu mazināt dažas no viņu bažām. Citi apsvērumi attiecās uz NR kā liela darba devēja nozīmi Anglijas ziemeļaustrumos un kompensāciju, kas NR akcionāriem jāsaņem sakarā ar Apvienotās Karalistes uzsākto uzņēmuma nacionalizāciju. |
| --- | --- |

(51)

Trešo personu apsvērumos attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu galvenā uzmanība pievērsta konkurences izkropļojumiem, kas rodas saistībā ar garantijām par NR privātpersonu un starpbanku noguldījumiem. Kā norādīja trešās personas, NR privātpersonu noguldījumu bāzes pieaugums 2008. gada pirmajos mēnešos radīja īpašas bažas, jo NR piedāvāja augstas uzkrājumu likmes, izmantojot valdības garantiju un tādējādi radot NR konkurentiem neizdevīgus konkurences apstākļus. Trešās personas atzīmēja, ka konkurences regulējums varētu mazināt dažas no viņu bažām. Citi apsvērumi attiecās uz NR kā liela darba devēja nozīmi Anglijas ziemeļaustrumos un kompensāciju, kas NR akcionāriem jāsaņem sakarā ar Apvienotās Karalistes uzsākto uzņēmuma nacionalizāciju.

4.2.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS PAGARINĀŠANU

| (52) | Leeds Building Society savā iesniegumā pauda bažas par konkurences izkropļojumiem, kurus NR var izraisīt, uzsverot, ka NR pašas ieguldījums nav pietiekams un esošais konkurences regulējums tikai ierobežotā apjomā novērš NR radītos konkurences izkropļojumus. Leeds Building Society uzskata arī, ka BankCo nelielā bilances vērtība pēc sadalīšanas nepalīdz izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo BankCo nav jāsedz NR iepriekš izsniegto riskanto kredītu radītie zaudējumi un tai būs iespēja izmantot AssetCo bilances priekšrocības. |
| --- | --- |

(52)

Leeds Building Society savā iesniegumā pauda bažas par konkurences izkropļojumiem, kurus NR var izraisīt, uzsverot, ka NR pašas ieguldījums nav pietiekams un esošais konkurences regulējums tikai ierobežotā apjomā novērš NR radītos konkurences izkropļojumus. Leeds Building Society uzskata arī, ka BankCo nelielā bilances vērtība pēc sadalīšanas nepalīdz izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo BankCo nav jāsedz NR iepriekš izsniegto riskanto kredītu radītie zaudējumi un tai būs iespēja izmantot AssetCo bilances priekšrocības.

| (53) | BSA iesniedza sīki izstrādātus apsvērumus. Tā uzskatīja par ļoti ticamu, ka BankCo pēc sadalīšanas laikā no vidējā termiņa līdz ilgtermiņam kļūs par dzīvotspējīgu banku, jo tai būs stabils stāvoklis Apvienotās Karalistes hipotēku tirgū ar ierobežotu nedrošu aizdevumu daudzumu un lielu finansējumu jaunu aizdevumu izsniegšanai. BSA norādīja uz atšķirību starp būvsabiedrībām un bankām (finansējuma un kreditēšanas ierobežojumi būvsabiedrībām, kuri neattiecas uz bankām). BSA arī uzsvēra, ka konkurences regulējums, iespējams, nav pietiekami efektīvs, lai novērstu konkurences izkropļojumus. Turklāt tā ierosināja pasākumus, kas, iespējams, var ierobežot konkurences izkropļojumus:






  i) | BankCo jāmaksā kompensācija par aizsardzību, kuru tā ir saņēmusi AssetCo dibināšanas rezultātā; tāpat BankCo sākotnējais aizdevumu portfelis jāpielīdzina tās vidējā konkurenta portfeļa rādītājiem; |
| --- | --- | --- |

(53)

BSA iesniedza sīki izstrādātus apsvērumus. Tā uzskatīja par ļoti ticamu, ka BankCo pēc sadalīšanas laikā no vidējā termiņa līdz ilgtermiņam kļūs par dzīvotspējīgu banku, jo tai būs stabils stāvoklis Apvienotās Karalistes hipotēku tirgū ar ierobežotu nedrošu aizdevumu daudzumu un lielu finansējumu jaunu aizdevumu izsniegšanai. BSA norādīja uz atšķirību starp būvsabiedrībām un bankām (finansējuma un kreditēšanas ierobežojumi būvsabiedrībām, kuri neattiecas uz bankām). BSA arī uzsvēra, ka konkurences regulējums, iespējams, nav pietiekami efektīvs, lai novērstu konkurences izkropļojumus. Turklāt tā ierosināja pasākumus, kas, iespējams, var ierobežot konkurences izkropļojumus:

i)

BankCo jāmaksā kompensācija par aizsardzību, kuru tā ir saņēmusi AssetCo dibināšanas rezultātā; tāpat BankCo sākotnējais aizdevumu portfelis jāpielīdzina tās vidējā konkurenta portfeļa rādītājiem;

| ii) | pēc iespējas drīzāk jālikvidē valsts garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem; tāpat BankCo jāmaksā cena atbilstīgi tai, kādu citas bankas maksā par valdības kredītu garantiju shēmas izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

pēc iespējas drīzāk jālikvidē valsts garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem; tāpat BankCo jāmaksā cena atbilstīgi tai, kādu citas bankas maksā par valdības kredītu garantiju shēmas izmantošanu;

| iii) | ja i) un ii) punktā ieteiktos pasākumus nevar īstenot, iespējams, nepieciešama BankCo darbības tiešāka kontrole; |
| --- | --- |

iii)

ja i) un ii) punktā ieteiktos pasākumus nevar īstenot, iespējams, nepieciešama BankCo darbības tiešāka kontrole;

| iv) | BankCo jānodrošina būtiska jauno kredītu daļa tajos hipotēku tirgus segmentos, kur privātie aizdevēji pašlaik nedod kredītus (piemēram, kredītus ar augstiem aizdevuma un vērtības attiecības koeficientiem vai jauniem klientiem paredzētus kredītus); |
| --- | --- |

iv)

BankCo jānodrošina būtiska jauno kredītu daļa tajos hipotēku tirgus segmentos, kur privātie aizdevēji pašlaik nedod kredītus (piemēram, kredītus ar augstiem aizdevuma un vērtības attiecības koeficientiem vai jauniem klientiem paredzētus kredītus);

| v) | BankCo cenas konkurētspējai jābūt ierobežotai tajās hipotēku tirgus jomās, kurās tā konkurē ar privātajiem aizdevējiem, iespējams, neparādoties Moneyfacts hipotekāro kredītu novērtējuma tabulu pirmajās rindās, t. i., starp pieciem labākajiem kredītu izsniedzējiem; |
| --- | --- |

v)

BankCo cenas konkurētspējai jābūt ierobežotai tajās hipotēku tirgus jomās, kurās tā konkurē ar privātajiem aizdevējiem, iespējams, neparādoties Moneyfacts hipotekāro kredītu novērtējuma tabulu pirmajās rindās, t. i., starp pieciem labākajiem kredītu izsniedzējiem;

| vi) | kamēr garantija par privātpersonu noguldījumiem ir spēkā, BankCo nedrīkst parādīties Moneyfacts uzkrājumu novērtējuma tabulā kā tāda, kas piedāvā vienu no pieciem labākajiem uzkrājumiem tirgū. |
| --- | --- |

vi)

kamēr garantija par privātpersonu noguldījumiem ir spēkā, BankCo nedrīkst parādīties Moneyfacts uzkrājumu novērtējuma tabulā kā tāda, kas piedāvā vienu no pieciem labākajiem uzkrājumiem tirgū.

| (54) | Visbeidzot, minētā Lielbritānijas pilsoņa apsvērumi attiecās uz kuponu maksājumiem par NR emitētajiem subordinēto parādu instrumentiem un to, kā šo maksājumu apturēšana ietekmēs cilvēkus, kuru īpašumā ir šādi instrumenti. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, minētā Lielbritānijas pilsoņa apsvērumi attiecās uz kuponu maksājumiem par NR emitētajiem subordinēto parādu instrumentiem un to, kā šo maksājumu apturēšana ietekmēs cilvēkus, kuru īpašumā ir šādi instrumenti.

5.   APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES

| (55) | Šajā lēmumā aprakstītie trešo personu apsvērumi attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu saistīti tikai ar tiem jautājumiem, kas var attiekties uz grozītā pārstrukturēšanas plāna novērtējumu. Tāpēc lēmuma par procedūras uzsākšanu 5.1. iedaļā minētie Apvienotās Karalistes apsvērumi attieksies tikai uz šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(55)

Šajā lēmumā aprakstītie trešo personu apsvērumi attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu saistīti tikai ar tiem jautājumiem, kas var attiekties uz grozītā pārstrukturēšanas plāna novērtējumu. Tāpēc lēmuma par procedūras uzsākšanu 5.1. iedaļā minētie Apvienotās Karalistes apsvērumi attieksies tikai uz šiem jautājumiem.

5.1.   APVIENOTĀS KARALISTES APSVĒRUMI ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU IZTEIKTAJĀM ŠAUBĀM

| (56) | Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 91. punktā izteiktajām šaubām Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka (..). Tāpēc to nevar uzskatīt par atbalstu. Pat, ja tā noticis, atbalstu nevar nosaukt par neierobežotu. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 91. punktā izteiktajām šaubām Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka (..). Tāpēc to nevar uzskatīt par atbalstu. Pat, ja tā noticis, atbalstu nevar nosaukt par neierobežotu.

| (57) | Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 94. punktu Apvienotās Karalistes iestādes neapstrīd, ka jauna aizdevumu procentu likme un samaksas noteikumi ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. aprīļa – pēc valsts atbalsta apstiprināšanas – veidos papildu glābšanas atbalstu. Tomēr iestādes uzskata, ka tie ir minimālie pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka NR turpina pildīt pamatkapitāla prasības. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 94. punktu Apvienotās Karalistes iestādes neapstrīd, ka jauna aizdevumu procentu likme un samaksas noteikumi ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. aprīļa – pēc valsts atbalsta apstiprināšanas – veidos papildu glābšanas atbalstu. Tomēr iestādes uzskata, ka tie ir minimālie pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka NR turpina pildīt pamatkapitāla prasības.

| (58) | Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 96. punktā izteiktajām šaubām Apvienotā Karaliste, pirmkārt, apgalvo, ka būtu nedabiski uzskatīt atbalsta summu par pilnu to valsts mehānismu un summu vērtību, ko sedz ar valsts garantijām. Patiesi, jāņem vērā – kad tika nodrošināts mehānisms un garantijas pasākumi, NR aizvien bija tāda augstas kvalitātes aktīvu un labas kvalitātes ķīlu turētāja, kuru labuma saņēmēja ir valsts. Apvienotā Karaliste uzskata, ka visdabiskākā metodoloģija ietver pasākumu novērtēšanu, izmantojot tādus kritērijus kā izteikti finansiāli priekšlikumi, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas likmes un diapazons subordinētajiem parādiem. Visbeidzot, atbalsta summu varētu aprēķināt, izmantojot Komisijas oficiālo atsauces likmi, kas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz lēmuma par procedūras uzsākšanu 96. punktā izteiktajām šaubām Apvienotā Karaliste, pirmkārt, apgalvo, ka būtu nedabiski uzskatīt atbalsta summu par pilnu to valsts mehānismu un summu vērtību, ko sedz ar valsts garantijām. Patiesi, jāņem vērā – kad tika nodrošināts mehānisms un garantijas pasākumi, NR aizvien bija tāda augstas kvalitātes aktīvu un labas kvalitātes ķīlu turētāja, kuru labuma saņēmēja ir valsts. Apvienotā Karaliste uzskata, ka visdabiskākā metodoloģija ietver pasākumu novērtēšanu, izmantojot tādus kritērijus kā izteikti finansiāli priekšlikumi, kredītsaistību neizpildes mijmaiņas likmes un diapazons subordinētajiem parādiem. Visbeidzot, atbalsta summu varētu aprēķināt, izmantojot Komisijas oficiālo atsauces likmi, kas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

5.2.   APVIENOTĀS KARALISTES APSVĒRUMI ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS PAGARINĀŠANU IZTEIKTAJĀM ŠAUBĀM

| (59) | Attiecībā uz IAC piemērojamību sadalīšanai Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka tās nepieņem Komisijas analīzi turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, NR pilnīgi atrodas valsts īpašumā, tāpēc atšķirībā no citiem gadījumiem, kad valsts no privātām bankām pārņem samazinātas aktīvu vērtības dēļ radušos zaudējumus, tos nopērkot vai garantējot, Apvienotā Karaliste nevar nopirkt samazinātas vērtības aktīvus, jo tie valstij jau pieder. Otrkārt, Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka IAC galvenokārt paredzēts, lai risinātu situācijas ar ievērojamu nenoteiktību attiecībā uz banku iesaistīšanu sarežģītās un neskaidrās samazinātas vērtības aktīvu lietās. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes viedokli NR hipotekārie produkti, ar hipotēkām nodrošināti vērtspapīri un valsts kases aktīvi neietilpst šajā kategorijā. Visbeidzot, Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka IAC galveno uzmanību pievērš sloga dalīšanas principam – galvenokārt ar banku, kas uzņemas dažus pirmos zaudējumus. NR gadījumā tas nav iespējams, jo valsts jau ir visu aktīvu īpašniece pirms sadalīšanas. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz IAC piemērojamību sadalīšanai Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka tās nepieņem Komisijas analīzi turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, NR pilnīgi atrodas valsts īpašumā, tāpēc atšķirībā no citiem gadījumiem, kad valsts no privātām bankām pārņem samazinātas aktīvu vērtības dēļ radušos zaudējumus, tos nopērkot vai garantējot, Apvienotā Karaliste nevar nopirkt samazinātas vērtības aktīvus, jo tie valstij jau pieder. Otrkārt, Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka IAC galvenokārt paredzēts, lai risinātu situācijas ar ievērojamu nenoteiktību attiecībā uz banku iesaistīšanu sarežģītās un neskaidrās samazinātas vērtības aktīvu lietās. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes viedokli NR hipotekārie produkti, ar hipotēkām nodrošināti vērtspapīri un valsts kases aktīvi neietilpst šajā kategorijā. Visbeidzot, Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka IAC galveno uzmanību pievērš sloga dalīšanas principam – galvenokārt ar banku, kas uzņemas dažus pirmos zaudējumus. NR gadījumā tas nav iespējams, jo valsts jau ir visu aktīvu īpašniece pirms sadalīšanas.

| (60) | Apsvērumos Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka tās 2009. gada 10. jūnijā iesniedza Komisijai uzņēmējdarbības plānu, kas apliecina BankCo dzīvotspēju (31). Uzņēmējdarbības plānā BankCo dzīvotspējai tika veikti stresa testi attiecībā uz nopietnas recesijas apstākļiem (bezdarba līmenis paaugstinās līdz 3,6 miljoniem 2011. gadā, un mājokļu cenas krītas par 50 % no to augstākā līmeņa). Stresa tests parāda BankCo dzīvotspēju pat nopietnas recesijas apstākļos. |
| --- | --- |

(60)

Apsvērumos Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka tās 2009. gada 10. jūnijā iesniedza Komisijai uzņēmējdarbības plānu, kas apliecina BankCo dzīvotspēju (31). Uzņēmējdarbības plānā BankCo dzīvotspējai tika veikti stresa testi attiecībā uz nopietnas recesijas apstākļiem (bezdarba līmenis paaugstinās līdz 3,6 miljoniem 2011. gadā, un mājokļu cenas krītas par 50 % no to augstākā līmeņa). Stresa tests parāda BankCo dzīvotspēju pat nopietnas recesijas apstākļos.

| (61) | Attiecībā uz Komisijas šaubām, vai NR piešķirtais atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka grozītais pārstrukturēšanas plāns rada īpaši konkurētspējīgu jaunu banku. Apvienotā Karaliste norāda, ka BankCo kapitāla struktūra un finansējums ir rūpīgi izveidoti, lai banka būtu dzīvotspējīga arī stresa situācijās. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz Komisijas šaubām, vai NR piešķirtais atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, Apvienotā Karaliste apgalvo, ka grozītais pārstrukturēšanas plāns rada īpaši konkurētspējīgu jaunu banku. Apvienotā Karaliste norāda, ka BankCo kapitāla struktūra un finansējums ir rūpīgi izveidoti, lai banka būtu dzīvotspējīga arī stresa situācijās.

| (62) | Saskaņā ar Apvienotās Karalistes viedokli šis nav gadījums, kad valsts uzņemsies pilnībā finansēt AssetCo un segt tās zaudējumus. Apvienotā Karaliste norāda, ka valsts nav sniegusi nevienu garantiju par AssetCo aktīviem. Tomēr Apvienotās Karalistes iestādes ir norādījušas, ka (..), turpmāks atbalsts var būt nepieciešams (..). |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Apvienotās Karalistes viedokli šis nav gadījums, kad valsts uzņemsies pilnībā finansēt AssetCo un segt tās zaudējumus. Apvienotā Karaliste norāda, ka valsts nav sniegusi nevienu garantiju par AssetCo aktīviem. Tomēr Apvienotās Karalistes iestādes ir norādījušas, ka (..), turpmāks atbalsts var būt nepieciešams (..).

| (63) | Attiecībā uz NR pašas ieguldījumu pārstrukturēšanā Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka kreditēšanas maksimālās robežas noteikšana un aktīva hipotēku dzēšanas politika sākotnējā pārstrukturēšanas plānā tika paredzēta kā kompensācijas pasākumi pašu ieguldījuma vietā. Attiecībā uz hipotekārās kreditēšanas maksimālās robežas noteikšanu Apvienotā Karaliste apgalvo, ka Apvienotās Karalistes hipotēku tirgus jauda ir ierobežota finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ un ka ierosinātais BankCo kreditēšanas apjoma pieaugums ir ierobežots un neietekmē negatīvi tās konkurentus. Aktīva hipotēku dzēšanas programma ir padarījusi redzamāku hipotēku izsniegšanas nepietiekamību Apvienotās Karalistes tirgū (radot 40 % kritumu jaunu kredītu izsniegšanā). Apvienotā Karaliste uzskata, ka NR ir devusi ieguldījumu pārstrukturēšanā, pārdodot tās mājokļu kapitāla atbrīvojuma hipotēku (turpmāk “HERM”) portfeli par aptuveni GBP 2,2 miljardiem, uzņemoties pārstrukturēšanas zaudējumus un (..). |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz NR pašas ieguldījumu pārstrukturēšanā Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka kreditēšanas maksimālās robežas noteikšana un aktīva hipotēku dzēšanas politika sākotnējā pārstrukturēšanas plānā tika paredzēta kā kompensācijas pasākumi pašu ieguldījuma vietā. Attiecībā uz hipotekārās kreditēšanas maksimālās robežas noteikšanu Apvienotā Karaliste apgalvo, ka Apvienotās Karalistes hipotēku tirgus jauda ir ierobežota finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ un ka ierosinātais BankCo kreditēšanas apjoma pieaugums ir ierobežots un neietekmē negatīvi tās konkurentus. Aktīva hipotēku dzēšanas programma ir padarījusi redzamāku hipotēku izsniegšanas nepietiekamību Apvienotās Karalistes tirgū (radot 40 % kritumu jaunu kredītu izsniegšanā). Apvienotā Karaliste uzskata, ka NR ir devusi ieguldījumu pārstrukturēšanā, pārdodot tās mājokļu kapitāla atbrīvojuma hipotēku (turpmāk “HERM”) portfeli par aptuveni GBP 2,2 miljardiem, uzņemoties pārstrukturēšanas zaudējumus un (..).

| (64) | Iesniegumā Apvienotā Karaliste norāda, ka BankCo paredzētais kreditēšanas pieaugums, iespējams, neietekmēs hipotēku tirgu vai BankCo konkurentus, jo tā jauda tirgū ir ierobežota. BankCo kreditēšanas jaudas pieaugums var nedaudz mazināt šīs bažas, bet atstās pietiekami daudz pieprasījuma arī citiem. Apvienotā Karaliste uzskata par maz ticamu arī, ka BankCo ātri palielinās kreditēšanas apjomu pēc sadalīšanas un pēc tam, kad tā vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, jo BankCo vēl būs jāiegūst nepieciešamais finansējums jaunas kreditēšanas finansēšanai. Visbeidzot, Apvienotā Karaliste atzīmē, ka BankCo nesaņems priviliģētu piekļuvi to klientu bāzei, kuri palikuši AssetCo. |
| --- | --- |

(64)

Iesniegumā Apvienotā Karaliste norāda, ka BankCo paredzētais kreditēšanas pieaugums, iespējams, neietekmēs hipotēku tirgu vai BankCo konkurentus, jo tā jauda tirgū ir ierobežota. BankCo kreditēšanas jaudas pieaugums var nedaudz mazināt šīs bažas, bet atstās pietiekami daudz pieprasījuma arī citiem. Apvienotā Karaliste uzskata par maz ticamu arī, ka BankCo ātri palielinās kreditēšanas apjomu pēc sadalīšanas un pēc tam, kad tā vairs nebūs valsts pagaidu īpašumā, jo BankCo vēl būs jāiegūst nepieciešamais finansējums jaunas kreditēšanas finansēšanai. Visbeidzot, Apvienotā Karaliste atzīmē, ka BankCo nesaņems priviliģētu piekļuvi to klientu bāzei, kuri palikuši AssetCo.

| (65) | Attiecībā uz atbalsta summu Apvienotā Karaliste nepieņem Komisijas ieteikumu, ka to var noteikt, atņemot AssetCo aktīvu tirgus vērtību no to uzskaites vērtības. Apvienotā Karaliste uzskata, ka pēc šādas metodoloģijas jebkura BankCo piešķirtā atbalsta summa tiks novērtēta pārāk augstu. Apvienotā Karaliste uzskata, ka jānodala BankCo un AssetCo piešķirtais atbalsts un ka BankCo nav obligāti jāgūst labums no AssetCo atbalsta. BankCo atbalsta summai jāatspoguļo BankCo konkurējošā ietekme uz tās konkurentiem, ko neatspoguļo Komisijas ierosinātā metodoloģija. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz atbalsta summu Apvienotā Karaliste nepieņem Komisijas ieteikumu, ka to var noteikt, atņemot AssetCo aktīvu tirgus vērtību no to uzskaites vērtības. Apvienotā Karaliste uzskata, ka pēc šādas metodoloģijas jebkura BankCo piešķirtā atbalsta summa tiks novērtēta pārāk augstu. Apvienotā Karaliste uzskata, ka jānodala BankCo un AssetCo piešķirtais atbalsts un ka BankCo nav obligāti jāgūst labums no AssetCo atbalsta. BankCo atbalsta summai jāatspoguļo BankCo konkurējošā ietekme uz tās konkurentiem, ko neatspoguļo Komisijas ierosinātā metodoloģija.

| (66) | Attiecībā uz AssetCo Apvienotā Karaliste uzskata, ka Komisijas izstrādātā metodoloģija balstās uz pieņēmumu, ka Apvienotajai Karalistei jāsedz starpība starp aktīvu uzskaites vērtību un to tirgus vērtību. Tas nav pareizi, jo Apvienotās Karalistes garantijas sedz AssetCo aktīvu galīgās vērtības un tās pasīvu uzskaites vērtības starpību (t. i., ja nepietiek aktīvu, lai segtu visus pasīvus, Apvienotā Karaliste segs starpību). |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz AssetCo Apvienotā Karaliste uzskata, ka Komisijas izstrādātā metodoloģija balstās uz pieņēmumu, ka Apvienotajai Karalistei jāsedz starpība starp aktīvu uzskaites vērtību un to tirgus vērtību. Tas nav pareizi, jo Apvienotās Karalistes garantijas sedz AssetCo aktīvu galīgās vērtības un tās pasīvu uzskaites vērtības starpību (t. i., ja nepietiek aktīvu, lai segtu visus pasīvus, Apvienotā Karaliste segs starpību).

| (67) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka pareiza BankCo atbalsta summas aplēšu metodoloģija ir visu tiešo kapitāla ieguldījumu uzskaites vērtību un visu spēkā esošo garantiju vērtību summa, ņemot vērā maksu par šīm garantijām, pieskaitot BankCo ieguvuma no augstas kvalitātes hipotēku portfeļa vērtību un pieauguma vērtību, ko BankCo iegūst no NR privātpersonu noguldījumu portfeļa pārņemšanas. |
| --- | --- |

(67)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka pareiza BankCo atbalsta summas aplēšu metodoloģija ir visu tiešo kapitāla ieguldījumu uzskaites vērtību un visu spēkā esošo garantiju vērtību summa, ņemot vērā maksu par šīm garantijām, pieskaitot BankCo ieguvuma no augstas kvalitātes hipotēku portfeļa vērtību un pieauguma vērtību, ko BankCo iegūst no NR privātpersonu noguldījumu portfeļa pārņemšanas.

| (68) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka AssetCo atbalsta summa ir NR piešķirtā atbalsta kopsummas un BankCo ar AssetCo starpniecību piešķirtā atbalsta starpība. |
| --- | --- |

(68)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka AssetCo atbalsta summa ir NR piešķirtā atbalsta kopsummas un BankCo ar AssetCo starpniecību piešķirtā atbalsta starpība.

5.3.   APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (69) | Attiecībā uz trešo personu bažām par privātpersonu noguldījumu pieaugumu Apvienotā Karaliste ir iesniegusi šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz trešo personu bažām par privātpersonu noguldījumu pieaugumu Apvienotā Karaliste ir iesniegusi šādus apsvērumus.

| (70) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka trešo personu apsvērumos par uzkrājumu produktu cenām nav ņemta vērā NR samazinātā privātpersonu noguldījumu bāze pēc bankas darbības 2007. gada septembrī. Lai stabilizētu NR bilanci, tai ir jāatļauj izveidot privātpersonu noguldījumu bāzi. Apvienotā Karaliste norāda, ka attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem spēkā ir Apvienotās Karalistes noteiktā tirgus daļas maksimālā robeža 1,5 % apmērā. Šī maksimālā robeža atturēs NR no agresīvas cenu politikas īstenošanas un vienlaikus ierobežos NR ietekmi uz uzkrājumu tirgu. Apvienotā Karaliste arī apgalvo, ka NR cenu stratēģija nav agresīva attiecībā uz tās privātpersonu noguldījumu produktiem, ko apliecina fakts, ka NR nav ierindojusies trīs augstākajās Moneyfacts uzkrājumu tabulas kategorijās, kopš tika ieviests konkurences regulējums. |
| --- | --- |

(70)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka trešo personu apsvērumos par uzkrājumu produktu cenām nav ņemta vērā NR samazinātā privātpersonu noguldījumu bāze pēc bankas darbības 2007. gada septembrī. Lai stabilizētu NR bilanci, tai ir jāatļauj izveidot privātpersonu noguldījumu bāzi. Apvienotā Karaliste norāda, ka attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem spēkā ir Apvienotās Karalistes noteiktā tirgus daļas maksimālā robeža 1,5 % apmērā. Šī maksimālā robeža atturēs NR no agresīvas cenu politikas īstenošanas un vienlaikus ierobežos NR ietekmi uz uzkrājumu tirgu. Apvienotā Karaliste arī apgalvo, ka NR cenu stratēģija nav agresīva attiecībā uz tās privātpersonu noguldījumu produktiem, ko apliecina fakts, ka NR nav ierindojusies trīs augstākajās Moneyfacts uzkrājumu tabulas kategorijās, kopš tika ieviests konkurences regulējums.

| (71) | Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvo, ka jebkādu turpmāku ierobežojumu noteikšana uzkrājumu produktu cenām kavēs NR iegūt finansējumu, kurš nepieciešams plānotās jaunās kreditēšanas atbalstam. Tas arī apdraudēs NR spēju pildīt saistības valsts pagaidu īpašumā un reaģēt uz notikumiem, kas var negatīvi ietekmēt tās finanšu situāciju. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvo, ka jebkādu turpmāku ierobežojumu noteikšana uzkrājumu produktu cenām kavēs NR iegūt finansējumu, kurš nepieciešams plānotās jaunās kreditēšanas atbalstam. Tas arī apdraudēs NR spēju pildīt saistības valsts pagaidu īpašumā un reaģēt uz notikumiem, kas var negatīvi ietekmēt tās finanšu situāciju.

| (72) | Attiecībā uz konkurences regulējumu, kas ir spēkā no 2008. gada 31. marta, Apvienotās Karalistes iestādes norādījušas, ka regulējumā noteiktie rīcības ierobežojumi ir pietiekami, lai ierobežotu NR konkurenci Apvienotās Karalistes tirgos. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz konkurences regulējumu, kas ir spēkā no 2008. gada 31. marta, Apvienotās Karalistes iestādes norādījušas, ka regulējumā noteiktie rīcības ierobežojumi ir pietiekami, lai ierobežotu NR konkurenci Apvienotās Karalistes tirgos.

5.4.   APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS PAGARINĀŠANU

| (73) | Lai atspēkotu Komisijas bažas, kas paustas lēmumā par procedūras pagarināšanu un trešo personu apsvērumos, Apvienotās Karalistes iestādes mainīja grozīto pārstrukturēšanas plānu. Šīs izmaiņas ir sīkāk izklāstītas šā lēmuma 2.2. iedaļā (27., 28. un 29. apsvērumā). |
| --- | --- |

(73)

Lai atspēkotu Komisijas bažas, kas paustas lēmumā par procedūras pagarināšanu un trešo personu apsvērumos, Apvienotās Karalistes iestādes mainīja grozīto pārstrukturēšanas plānu. Šīs izmaiņas ir sīkāk izklāstītas šā lēmuma 2.2. iedaļā (27., 28. un 29. apsvērumā).

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (74) | Komisijai ir jānovērtē, vai grozītā pārstrukturēšanas plāna ieviestie vai mainītie pasākumi veido valsts atbalstu. EK līguma 87. panta 1. punktā noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un ko piešķir dalībvalstis, vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un rada vai var radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(74)

Komisijai ir jānovērtē, vai grozītā pārstrukturēšanas plāna ieviestie vai mainītie pasākumi veido valsts atbalstu. EK līguma 87. panta 1. punktā noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un ko piešķir dalībvalstis, vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un rada vai var radīt konkurences izkropļojumus.

| (75) | Attiecībā uz pasākumiem, kurus Komisija jau apstiprinājusi kā glābšanas atbalstu divos iepriekšējos ar šo lietu saistītos lēmumos (t. i., i), ii) un iii) pasākums, kā minēts 30. apsvērumā, garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem, kā arī BoE/HMT likviditātes mehānisms), Komisija jau ir secinājusi, ka šie pasākumi veido valsts atbalstu NR. Komisija arī uzskata, ka BankCo jāpiešķir piekļuve shēmām, kuras Apvienotā Karaliste ir ieviesusi bankām finanšu krīzes apstākļos un kuras Komisija jau ir apstiprinājusi, tādā apmērā, kā šīs shēmas joprojām ir spēkā pēc sadalīšanas (32). |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz pasākumiem, kurus Komisija jau apstiprinājusi kā glābšanas atbalstu divos iepriekšējos ar šo lietu saistītos lēmumos (t. i., i), ii) un iii) pasākums, kā minēts 30. apsvērumā, garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem, kā arī BoE/HMT likviditātes mehānisms), Komisija jau ir secinājusi, ka šie pasākumi veido valsts atbalstu NR. Komisija arī uzskata, ka BankCo jāpiešķir piekļuve shēmām, kuras Apvienotā Karaliste ir ieviesusi bankām finanšu krīzes apstākļos un kuras Komisija jau ir apstiprinājusi, tādā apmērā, kā šīs shēmas joprojām ir spēkā pēc sadalīšanas (32).

| (76) | Šajā lēmumā izvērtējamie pasākumi, lai noteiktu, vai tie veido valsts atbalstu, jau ir aprakstīti šā lēmuma 30. apsvērumā. Atbilstošie pasākumi ir: iv) un v) pasākums attiecībā uz NR, vi), vii) un viii) pasākums attiecībā uz BankCo un ix)-xii) pasākums attiecībā uz AssetCo. |
| --- | --- |

(76)

Šajā lēmumā izvērtējamie pasākumi, lai noteiktu, vai tie veido valsts atbalstu, jau ir aprakstīti šā lēmuma 30. apsvērumā. Atbilstošie pasākumi ir: iv) un v) pasākums attiecībā uz NR, vi), vii) un viii) pasākums attiecībā uz BankCo un ix)-xii) pasākums attiecībā uz AssetCo.

| (77) | Visus šos pasākumus finansē, izmantojot valsts līdzekļus, jo pasākumus veido valsts aizdevumi, dotācijas un valsts finansētas garantijas (33). |
| --- | --- |

(77)

Visus šos pasākumus finansē, izmantojot valsts līdzekļus, jo pasākumus veido valsts aizdevumi, dotācijas un valsts finansētas garantijas (33).

| (78) | Komisijai arī jāvērtē, vai pasākumi piešķir selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam vai saņēmējiem. Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo no tiem labumu gūst tikai NR, BankCo un AssetCo. |
| --- | --- |

(78)

Komisijai arī jāvērtē, vai pasākumi piešķir selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam vai saņēmējiem. Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo no tiem labumu gūst tikai NR, BankCo un AssetCo.

| (79) | Pasākumi piešķir priekšrocības NR saimnieciskai darbībai līdz sadalīšanai un attiecīgi tās pārņēmējiem BankCo un AssetCo. |
| --- | --- |

(79)

Pasākumi piešķir priekšrocības NR saimnieciskai darbībai līdz sadalīšanai un attiecīgi tās pārņēmējiem BankCo un AssetCo.

| (80) | NR gūs labumu no zemākas maksas piemērošanas ar atpakaļejošu datumu par BoE/HMT likviditātes mehānismu un turpmākas GBP 156,4 miljonu atmaksas NR pēc Komisijas apstiprinājuma (iv) pasākums). Tas piešķir priekšrocību NR, jo iepriekš minētā maksa ir zemāka nekā tirgus cena. |
| --- | --- |

(80)

NR gūs labumu no zemākas maksas piemērošanas ar atpakaļejošu datumu par BoE/HMT likviditātes mehānismu un turpmākas GBP 156,4 miljonu atmaksas NR pēc Komisijas apstiprinājuma (iv) pasākums). Tas piešķir priekšrocību NR, jo iepriekš minētā maksa ir zemāka nekā tirgus cena.

| (81) | NR gūst būtiskas priekšrocības arī no HMT saistībām pret FSA attiecībā uz darbību, izpildot kapitāla prasības (v) pasākums), jo tādējādi FSA: 1) neprasīja NR rekapitalizāciju pēc nacionalizācijas; 2) ļāva NR iekļaut Tier-2 kapitālu tās pamatkapitāla postenī 2008. gada jūnijā; un 3) ļāva tai turpmāk no 2009. gada jūlija līdz sadalīšanai darboties, neizpildot pamatkapitāla prasības. |
| --- | --- |

(81)

NR gūst būtiskas priekšrocības arī no HMT saistībām pret FSA attiecībā uz darbību, izpildot kapitāla prasības (v) pasākums), jo tādējādi FSA: 1) neprasīja NR rekapitalizāciju pēc nacionalizācijas; 2) ļāva NR iekļaut Tier-2 kapitālu tās pamatkapitāla postenī 2008. gada jūnijā; un 3) ļāva tai turpmāk no 2009. gada jūlija līdz sadalīšanai darboties, neizpildot pamatkapitāla prasības.

| (82) | Attiecībā uz pasākumiem BankCo labā Komisija jau ir secinājusi, ka privātpersonu noguldījumu garantija (vi) pasākums) piešķir priekšrocību tās saņēmējam – šajā gadījumā BankCo, apstiprinot to kā NR glābšanas atbalstu. Lai gan garantija tiks atcelta (..), tomēr BankCo priekšrocība saglabājas, kamēr garantija ir spēkā. BankCo veicamā maksājuma izmaiņas neatbilst tirgus nosacījumiem. Šādā saistībā NR kredītsaistību neizpildes mijmaiņas diapazons ievērojami pārsniedz 50 bāzes punktus. Tāpēc jāsecina, ka pasākums piešķir priekšrocību BankCo. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz pasākumiem BankCo labā Komisija jau ir secinājusi, ka privātpersonu noguldījumu garantija (vi) pasākums) piešķir priekšrocību tās saņēmējam – šajā gadījumā BankCo, apstiprinot to kā NR glābšanas atbalstu. Lai gan garantija tiks atcelta (..), tomēr BankCo priekšrocība saglabājas, kamēr garantija ir spēkā. BankCo veicamā maksājuma izmaiņas neatbilst tirgus nosacījumiem. Šādā saistībā NR kredītsaistību neizpildes mijmaiņas diapazons ievērojami pārsniedz 50 bāzes punktus. Tāpēc jāsecina, ka pasākums piešķir priekšrocību BankCo.

| (83) | Attiecībā uz BankCo piemēroto garantiju par starpbanku noguldījumiem saglabāšanu pēc sadalīšanas līdz 2010. gada 31. decembrim (vi) pasākums) Komisija jau ir secinājusi, ka tā radīja priekšrocību, kad tika apstiprināta kā NR glābšanas atbalsts. Attiecībā uz maksas izmaiņām līdz sadalīšanai BankCo maksās kompensāciju, kas atbilst citu banku maksātai kompensācijai Apvienotās Karalistes CGS kontekstā. Tā kā Komisijas CGS apstiprinātā kompensācija ir mazāka nekā tirgus cena (bet atbilst Eiropas Centrālās bankas ieteikumiem), tā piešķir priekšrocību BankCo. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz BankCo piemēroto garantiju par starpbanku noguldījumiem saglabāšanu pēc sadalīšanas līdz 2010. gada 31. decembrim (vi) pasākums) Komisija jau ir secinājusi, ka tā radīja priekšrocību, kad tika apstiprināta kā NR glābšanas atbalsts. Attiecībā uz maksas izmaiņām līdz sadalīšanai BankCo maksās kompensāciju, kas atbilst citu banku maksātai kompensācijai Apvienotās Karalistes CGS kontekstā. Tā kā Komisijas CGS apstiprinātā kompensācija ir mazāka nekā tirgus cena (bet atbilst Eiropas Centrālās bankas ieteikumiem), tā piešķir priekšrocību BankCo.

| (84) | Turklāt kapitāla ieguldījums GBP 1,4 miljardu apmērā BankCo parastu akciju veidā (vii) pasākums) piešķir priekšrocību, jo bez šī kapitāla BankCo nevarētu sākt darbību. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt kapitāla ieguldījums GBP 1,4 miljardu apmērā BankCo parastu akciju veidā (vii) pasākums) piešķir priekšrocību, jo bez šī kapitāla BankCo nevarētu sākt darbību.

| (85) | Nosacītais likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā BankCo (viii) pasākums) piešķir priekšrocību, jo dod BankCo papildu likviditātes avotu, kas nav pieejams citām bankām. Nosacītais likviditātes mehānisms ir paredzēts, lai nodrošinātu BankCo ar pietiekamiem finanšu avotiem, līdz Apvienotā Karaliste to pārdod vai tiek atrasti citi finanšu avoti. |
| --- | --- |

(85)

Nosacītais likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā BankCo (viii) pasākums) piešķir priekšrocību, jo dod BankCo papildu likviditātes avotu, kas nav pieejams citām bankām. Nosacītais likviditātes mehānisms ir paredzēts, lai nodrošinātu BankCo ar pietiekamiem finanšu avotiem, līdz Apvienotā Karaliste to pārdod vai tiek atrasti citi finanšu avoti.

| (86) | Attiecībā uz AssetCo Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu un lēmumā par procedūras pagarināšanu secināja, ka garantijas par starpbanku noguldījumiem (ix) pasākums) veido valsts atbalstu. Tāpēc garantijas par starpbanku noguldījumiem pagarināšana (..) rada papildu priekšrocību AssetCo. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz AssetCo Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu un lēmumā par procedūras pagarināšanu secināja, ka garantijas par starpbanku noguldījumiem (ix) pasākums) veido valsts atbalstu. Tāpēc garantijas par starpbanku noguldījumiem pagarināšana (..) rada papildu priekšrocību AssetCo.

| (87) | Jau iepriekšējos lēmumos Komisija secināja (34), ka BoE/HMT likviditātes mehānisms veido valsts atbalstu. Šis secinājums attiecas arī uz jaunajiem apstākļiem, kad valsts aizdevuma AssetCo pieaugums sasniedz līdz GBP 10 miljardiem un tā izmantošanas ilgums turpinās pēc 2020. gada (x) pasākums). Kompensācija, kuru AssetCo maksās par mehānismu, būs mazāka (LIBOR + [10–60] b. p. salīdzinājumā ar BoE bāzes likme + 150 b. p. + 10 b. p. maksa par mehānismu iepriekš) un zem tirgus cenas, tāpēc piešķir priekšrocību AssetCo. Turklāt BankCo gūs labumu no BoE/HMT likviditātes mehānisma pieauguma, jo ievērojama pieauguma summa tiks pārskaitīta no AssetCo uz BankCo skaidras naudas veidā. |
| --- | --- |

(87)

Jau iepriekšējos lēmumos Komisija secināja (34), ka BoE/HMT likviditātes mehānisms veido valsts atbalstu. Šis secinājums attiecas arī uz jaunajiem apstākļiem, kad valsts aizdevuma AssetCo pieaugums sasniedz līdz GBP 10 miljardiem un tā izmantošanas ilgums turpinās pēc 2020. gada (x) pasākums). Kompensācija, kuru AssetCo maksās par mehānismu, būs mazāka (LIBOR + [10–60] b. p. salīdzinājumā ar BoE bāzes likme + 150 b. p. + 10 b. p. maksa par mehānismu iepriekš) un zem tirgus cenas, tāpēc piešķir priekšrocību AssetCo. Turklāt BankCo gūs labumu no BoE/HMT likviditātes mehānisma pieauguma, jo ievērojama pieauguma summa tiks pārskaitīta no AssetCo uz BankCo skaidras naudas veidā.

| (88) | Ierosinātais kapitāla ieguldījums AssetCo GBP 1,6 miljardu apmērā (xi) pasākums), pārveidojot parādu par pašu kapitālu, piešķir priekšrocību AssetCo. |
| --- | --- |

(88)

Ierosinātais kapitāla ieguldījums AssetCo GBP 1,6 miljardu apmērā (xi) pasākums), pārveidojot parādu par pašu kapitālu, piešķir priekšrocību AssetCo.

| (89) | Turklāt apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā (xii) pasākums) dos labumu AssetCo, jo tā iegūs atbilstošu likviditāti (..), lai pildītu savas saistības, kad tām pienāks maksāšanas termiņš. AssetCo maksās viena mēneša LIBOR + [10–60] b. p. par mehānismu, kas ir ievērojami zem tirgus likmes, jo AssetCo bankai kapitāla gandrīz nav. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā (xii) pasākums) dos labumu AssetCo, jo tā iegūs atbilstošu likviditāti (..), lai pildītu savas saistības, kad tām pienāks maksāšanas termiņš. AssetCo maksās viena mēneša LIBOR + [10–60] b. p. par mehānismu, kas ir ievērojami zem tirgus likmes, jo AssetCo bankai kapitāla gandrīz nav.

| (90) | Visbeidzot, uz šiem pasākumiem neattiecas tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, jo tie īstenoti pēc vairākiem glābšanas atbalsta pasākumiem NR. Turklāt, ja veiktu testu, rezultāts būtu negatīvs, jo neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neīstenotu visus šos pasākumus, lai veicinātu BankCo un (..) AssetCo sadalīšanu. Neviens tirgus ekonomikas dalībnieks, nonākot tādā situācijā kā valsts, nespētu uzturēt (NR) saimniecisko darbību, neīstenojot būtisku kapitāla palielinājumu (FSA atbrīvoja NR no kapitāla standarta prasību izpildes tikai tāpēc, ka valsts apņēmās tai nodrošināt kapitālu). Ņemot vērā situāciju tirgos, tirgus dalībnieks nespētu iegūt šādu finansējumu. To apstiprina NR iegādes priekšlikumi, ko iesniedza gan Virgin, gan NR vadība 2008. gada februārī un kuri sīkāk aprakstīti lēmumā par procedūras uzsākšanu. Abu priekšlikumu pamatā bija valsts atbalsta pasākumu saglabāšana, norādot, ka bez valsts atbalsta neviens privāts ieguldītājs nebūtu gatavs pirkt NR. |
| --- | --- |

(90)

Visbeidzot, uz šiem pasākumiem neattiecas tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, jo tie īstenoti pēc vairākiem glābšanas atbalsta pasākumiem NR. Turklāt, ja veiktu testu, rezultāts būtu negatīvs, jo neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neīstenotu visus šos pasākumus, lai veicinātu BankCo un (..) AssetCo sadalīšanu. Neviens tirgus ekonomikas dalībnieks, nonākot tādā situācijā kā valsts, nespētu uzturēt (NR) saimniecisko darbību, neīstenojot būtisku kapitāla palielinājumu (FSA atbrīvoja NR no kapitāla standarta prasību izpildes tikai tāpēc, ka valsts apņēmās tai nodrošināt kapitālu). Ņemot vērā situāciju tirgos, tirgus dalībnieks nespētu iegūt šādu finansējumu. To apstiprina NR iegādes priekšlikumi, ko iesniedza gan Virgin, gan NR vadība 2008. gada februārī un kuri sīkāk aprakstīti lēmumā par procedūras uzsākšanu. Abu priekšlikumu pamatā bija valsts atbalsta pasākumu saglabāšana, norādot, ka bez valsts atbalsta neviens privāts ieguldītājs nebūtu gatavs pirkt NR.

| (91) | Secināts arī, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(91)

Secināts arī, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (92) | Pasākumi ļauj (..) noteiktus NR aktīvus, kas izvietoti AssetCo; šis nosacījums ir nepieciešams, lai izveidotu BankCo un īstenotu tās uzņēmējdarbības plānu. BankCo kā NR pārņēmēja varēs turpināt NR darbību, ko neapgrūtina iespējams zemākas kvalitātes aktīvu vērtības samazinājums, jo tie paliek AssetCo bilancē. Tādējādi BankCo iegūst priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri saskaras ar zemākas kvalitātes aktīvu vērtības samazinājumu, kas tiem ir jāsedz, ierobežojot jaunai kreditēšanai pieejamo kapitālu. Turpretim BankCo kapitāla bāze nav jāsamazina par šādu vērtības samazinājumu un tās hipotēku portfeļa vērtības kritumu. Ņemot vērā pašreizējās aizņēmumu augstās izmaksas finanšu tirgos, tā ir priekšrocība. Turklāt BankCo būs daudz skaidras naudas, lai finansētu jaunu kreditēšanu. Tāpēc secināts, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums rada konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(92)

Pasākumi ļauj (..) noteiktus NR aktīvus, kas izvietoti AssetCo; šis nosacījums ir nepieciešams, lai izveidotu BankCo un īstenotu tās uzņēmējdarbības plānu. BankCo kā NR pārņēmēja varēs turpināt NR darbību, ko neapgrūtina iespējams zemākas kvalitātes aktīvu vērtības samazinājums, jo tie paliek AssetCo bilancē. Tādējādi BankCo iegūst priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri saskaras ar zemākas kvalitātes aktīvu vērtības samazinājumu, kas tiem ir jāsedz, ierobežojot jaunai kreditēšanai pieejamo kapitālu. Turpretim BankCo kapitāla bāze nav jāsamazina par šādu vērtības samazinājumu un tās hipotēku portfeļa vērtības kritumu. Ņemot vērā pašreizējās aizņēmumu augstās izmaksas finanšu tirgos, tā ir priekšrocība. Turklāt BankCo būs daudz skaidras naudas, lai finansētu jaunu kreditēšanu. Tāpēc secināts, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums rada konkurences izkropļojumus.

| (93) | BankCo būs banka, kas kopā ar citām konkurēs Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu un hipotekārās kreditēšanas tirgū. Daži konkurenti šajos divos tirgos ir ārvalstu banku filiāles. Tāpēc pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(93)

BankCo būs banka, kas kopā ar citām konkurēs Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu un hipotekārās kreditēšanas tirgū. Daži konkurenti šajos divos tirgos ir ārvalstu banku filiāles. Tāpēc pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (94) | Komisija atzīmē, ka Apvienotā Karaliste plāno ieviest jaunus un grozīt esošos atbalsta pasākumus. Šie pasākumi palīdzēs sadalīt NR divās juridiskās personās – BankCo un AssetCo. Bez sniegtā atbalsta AssetCo nevarētu pārvest NR aizdevumu portfeli. Tā kā AssetCo saņem atbalstu, BankCo var turpināt NR saimniecisko darbību, jo to neapgrūtina lielākā daļa NR aizdevumu portfeļa, kas paliks AssetCo. Turklāt tā saņems lielu skaidras naudas summu no AssetCo (ko tā savukārt saņēma no valsts). Tāpēc BankCo var uzskatīt par visu valsts atbalsta pasākumu, tostarp arī par AssetCo pasākumu, saņēmēju. |
| --- | --- |

(94)

Komisija atzīmē, ka Apvienotā Karaliste plāno ieviest jaunus un grozīt esošos atbalsta pasākumus. Šie pasākumi palīdzēs sadalīt NR divās juridiskās personās – BankCo un AssetCo. Bez sniegtā atbalsta AssetCo nevarētu pārvest NR aizdevumu portfeli. Tā kā AssetCo saņem atbalstu, BankCo var turpināt NR saimniecisko darbību, jo to neapgrūtina lielākā daļa NR aizdevumu portfeļa, kas paliks AssetCo. Turklāt tā saņems lielu skaidras naudas summu no AssetCo (ko tā savukārt saņēma no valsts). Tāpēc BankCo var uzskatīt par visu valsts atbalsta pasākumu, tostarp arī par AssetCo pasākumu, saņēmēju.

| (95) | Saskaņā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu AssetCo veiks tikai ierobežotu kreditēšanu saskaņā ar pašreizējām līgumsaistībām, tādējādi maksimāli ierobežojot situācijas, kurās tā konkurē ar citām bankām. AssetCo bankas licenci pēc sadalīšanas anulēs, un banka turpinās darboties atbilstīgi hipotekāro kredītu izsniedzējas licencei. Tas ļaus AssetCo darboties saskaņā ar zemākām pamatkapitāla prasībām (1 %) salīdzinājumā ar citām bankām. Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka AssetCo realizēs savus aktīvus tikai tad, kad tie būs stabili, vai pārdodot tos tirgū. AssetCo izmantos ienākumus no šīs pārdošanas parādu atmaksai, kad būs pienācis termiņš, un savu pašreizējo darbības izmaksu, kā arī jebkuru atlikušo vēsturisko saistību finansēšanai. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu AssetCo veiks tikai ierobežotu kreditēšanu saskaņā ar pašreizējām līgumsaistībām, tādējādi maksimāli ierobežojot situācijas, kurās tā konkurē ar citām bankām. AssetCo bankas licenci pēc sadalīšanas anulēs, un banka turpinās darboties atbilstīgi hipotekāro kredītu izsniedzējas licencei. Tas ļaus AssetCo darboties saskaņā ar zemākām pamatkapitāla prasībām (1 %) salīdzinājumā ar citām bankām. Apvienotās Karalistes iestādes norāda, ka AssetCo realizēs savus aktīvus tikai tad, kad tie būs stabili, vai pārdodot tos tirgū. AssetCo izmantos ienākumus no šīs pārdošanas parādu atmaksai, kad būs pienācis termiņš, un savu pašreizējo darbības izmaksu, kā arī jebkuru atlikušo vēsturisko saistību finansēšanai.

| (96) | Lai veicinātu (..), AssetCo uzsāks saimniecisko darbību, piemēram, aktīvu pārdošana un parādu portfeļa pārvaldība. Turklāt (..) sniegs pakalpojumus (..) laikposmā (ne ilgāk kā līdz 2010. gada beigām). Tas ir nepieciešams, jo pēc sadalīšanas (..) trūks noteiktu saimniecisku funkciju, kuras paliek (..) rīcībā, tādas kā hipotēku apkalpošana (pēc pabeigšanas), parādu pārvaldība, kā arī IT infrastruktūra un atbalsts. Šos pakalpojumus (..) sniegs (..) uz komerciāla pamata (t. i., (..) veiks maksājumu (..)) un konkurences apstākļos. (..) Tāpēc secināts, ka AssetCo turpinās veikt dažas ierobežotas saimnieciskas darbības pēc sadalīšanas, un tādējādi AssetCo jāuzskata par atbalsta pasākumu saņēmēju. |
| --- | --- |

(96)

Lai veicinātu (..), AssetCo uzsāks saimniecisko darbību, piemēram, aktīvu pārdošana un parādu portfeļa pārvaldība. Turklāt (..) sniegs pakalpojumus (..) laikposmā (ne ilgāk kā līdz 2010. gada beigām). Tas ir nepieciešams, jo pēc sadalīšanas (..) trūks noteiktu saimniecisku funkciju, kuras paliek (..) rīcībā, tādas kā hipotēku apkalpošana (pēc pabeigšanas), parādu pārvaldība, kā arī IT infrastruktūra un atbalsts. Šos pakalpojumus (..) sniegs (..) uz komerciāla pamata (t. i., (..) veiks maksājumu (..)) un konkurences apstākļos. (..) Tāpēc secināts, ka AssetCo turpinās veikt dažas ierobežotas saimnieciskas darbības pēc sadalīšanas, un tādējādi AssetCo jāuzskata par atbalsta pasākumu saņēmēju.

| (97) | Attiecībā uz NR – pirms plānotās sadalīšanas NR spēja darboties, saņemot atbalstu tādos veidos kā garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem, valdības likviditātes mehānismi un Apvienotās Karalistes saistības pret FSA, ka tā nodrošinās, lai NR izpilda pamatkapitāla prasības. Šī Apvienotās Karalistes apņemšanās ir ļāvusi NR līdz sadalīšanai darboties, neizpildot reglamentējošās prasības. Tāpēc NR ir šo pasākumu saņēmēja. Kā norādīts iepriekš 92. apsvērumā, NR saimniecisko darbību turpinās BankCo. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz NR – pirms plānotās sadalīšanas NR spēja darboties, saņemot atbalstu tādos veidos kā garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem, valdības likviditātes mehānismi un Apvienotās Karalistes saistības pret FSA, ka tā nodrošinās, lai NR izpilda pamatkapitāla prasības. Šī Apvienotās Karalistes apņemšanās ir ļāvusi NR līdz sadalīšanai darboties, neizpildot reglamentējošās prasības. Tāpēc NR ir šo pasākumu saņēmēja. Kā norādīts iepriekš 92. apsvērumā, NR saimniecisko darbību turpinās BankCo.

| (98) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka 30. apsvēruma iv)–xii) pasākums veido valsts atbalstu.

6.2.   ATBALSTA SUMMA

| (99) | Attiecībā uz atbalsta summu Apvienotās Karalistes iestādes atbildē uz lēmumu par procedūras uzsākšanu un lēmumu par procedūras pagarināšanu ir iekļāvušas vairākus iesniegumus par to, kā jāaprēķina atbalsta summa. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes ieteikumu par atbalsta summu lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija secina, ka šie iesniegumi daļēji pamatojas uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri ietverti sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Apvienotās Karalistes iesniegtajos ieteikumos, tostarp ieteikumos par kredītsaistību neizpildes mijmaiņas diapazona un subordinēto parādu diapazona izmantošanu, nav ņemts vērā arī tas, ka šie diapazoni jau ietver NR piešķirto valsts atbalstu un NR turpmāko nacionalizāciju. Tāpēc šie diapazoni neatspoguļo to risku, ar kuru NR sastopas bez būtiska valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz atbalsta summu Apvienotās Karalistes iestādes atbildē uz lēmumu par procedūras uzsākšanu un lēmumu par procedūras pagarināšanu ir iekļāvušas vairākus iesniegumus par to, kā jāaprēķina atbalsta summa. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes ieteikumu par atbalsta summu lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija secina, ka šie iesniegumi daļēji pamatojas uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri ietverti sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Apvienotās Karalistes iesniegtajos ieteikumos, tostarp ieteikumos par kredītsaistību neizpildes mijmaiņas diapazona un subordinēto parādu diapazona izmantošanu, nav ņemts vērā arī tas, ka šie diapazoni jau ietver NR piešķirto valsts atbalstu un NR turpmāko nacionalizāciju. Tāpēc šie diapazoni neatspoguļo to risku, ar kuru NR sastopas bez būtiska valsts atbalsta.

| (100) | Attiecībā uz Apvienotās Karalistes ieteikumiem par to, kā jāaprēķina atbalsta summa, Komisija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu norāda, ka šajos ieteikumos, šķiet, nav ņemta vērā pašreizējā situācija finanšu tirgos. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz Apvienotās Karalistes ieteikumiem par to, kā jāaprēķina atbalsta summa, Komisija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu norāda, ka šajos ieteikumos, šķiet, nav ņemta vērā pašreizējā situācija finanšu tirgos.

| (101) | Šādā saistībā neviena no pusēm neapstrīd, ka NR un tās pārņēmēji ir saņēmuši vai saņems ļoti ievērojamu atbalsta summu, kas atspoguļo nepieciešamību veikt visaptverošu pārstrukturēšanu un garantē ļoti ievērojamu savas klātbūtnes mazināšanu tirgū. |
| --- | --- |

(101)

Šādā saistībā neviena no pusēm neapstrīd, ka NR un tās pārņēmēji ir saņēmuši vai saņems ļoti ievērojamu atbalsta summu, kas atspoguļo nepieciešamību veikt visaptverošu pārstrukturēšanu un garantē ļoti ievērojamu savas klātbūtnes mazināšanu tirgū.

6.3.   ATBALSTA SADERĪGUMS

6.3.1.   SADERĪGUMA NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (102) | Kā norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu (4.2.1. iedaļa), Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā nepiemēroja NR piešķirtajam glābšanas atbalstam (35) vai lēmumam par procedūras uzsākšanu EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Piešķirtais atbalsts tajā brīdī nenovērsa traucējumus visā dalībvalstī, bet mērķtiecīgi risināja konkrētas NR problēmas (36). Šādos apstākļos un saskaņā ar tiesu praksi (37) Komisija secināja, ka EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts nebija piemērojams. |
| --- | --- |

(102)

Kā norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu (4.2.1. iedaļa), Komisija 2007. gada 5. decembra lēmumā nepiemēroja NR piešķirtajam glābšanas atbalstam (35) vai lēmumam par procedūras uzsākšanu EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Piešķirtais atbalsts tajā brīdī nenovērsa traucējumus visā dalībvalstī, bet mērķtiecīgi risināja konkrētas NR problēmas (36). Šādos apstākļos un saskaņā ar tiesu praksi (37) Komisija secināja, ka EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts nebija piemērojams.

| (103) | Tomēr kopš tā laika Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (38) (turpmāk “Banku jomas paziņojums”), Paziņojumā par finanšu iestāžu rekapitalizāciju pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (39) (turpmāk “Paziņojums par rekapitalizāciju”), IAC un Paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (turpmāk “Paziņojums par pārstrukturēšanu”) (40) Komisija apstiprināja, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts ekonomikā un pasākumi, kas atbalsta bankas, ir paredzēti šo traucējumu novēršanai. Attiecībā uz Apvienoto Karalisti Komisija dažādos lēmumos apstiprināja tās veiktos finanšu krīzes apkarošanas pasākumus (41). Tādējādi, kā norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, atbalsta pasākumu novērtējumam par juridisko pamatojumu jāizvēlas EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(103)

Tomēr kopš tā laika Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (38) (turpmāk “Banku jomas paziņojums”), Paziņojumā par finanšu iestāžu rekapitalizāciju pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (39) (turpmāk “Paziņojums par rekapitalizāciju”), IAC un Paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (turpmāk “Paziņojums par pārstrukturēšanu”) (40) Komisija apstiprināja, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts ekonomikā un pasākumi, kas atbalsta bankas, ir paredzēti šo traucējumu novēršanai. Attiecībā uz Apvienoto Karalisti Komisija dažādos lēmumos apstiprināja tās veiktos finanšu krīzes apkarošanas pasākumus (41). Tādējādi, kā norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, atbalsta pasākumu novērtējumam par juridisko pamatojumu jāizvēlas EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

6.3.2.   SADERĪGUMA NOVĒRTĒJUMS

| (104) | Komisija ir konstatējusi, ka NR, BankCo un AssetCo gūs labumu no vairākiem valsts atbalsta pasākumiem. Tie ir dažādu veidu pasākumi. NR sadalīšanu var salīdzināt ar samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, bet kapitāla ieguldījumus – ar rekapitalizāciju. Pirms Apvienotās Karalistes iesniegtā šos pasākumus ietverošā galīgā pārstrukturēšanas plāna novērtēšanas Komisija vispirms novērtēs NR sadalīšanu IAC kontekstā un rekapitalizāciju paziņojuma par rekapitalizāciju kontekstā, lai pārbaudītu to atbilstību šiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(104)

Komisija ir konstatējusi, ka NR, BankCo un AssetCo gūs labumu no vairākiem valsts atbalsta pasākumiem. Tie ir dažādu veidu pasākumi. NR sadalīšanu var salīdzināt ar samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, bet kapitāla ieguldījumus – ar rekapitalizāciju. Pirms Apvienotās Karalistes iesniegtā šos pasākumus ietverošā galīgā pārstrukturēšanas plāna novērtēšanas Komisija vispirms novērtēs NR sadalīšanu IAC kontekstā un rekapitalizāciju paziņojuma par rekapitalizāciju kontekstā, lai pārbaudītu to atbilstību šiem paziņojumiem.

| (105) | Lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija norādīja, ka NR sadalīšanu var uzlūkot kā aktīvu glābšanas pasākumu, kas dod labumu NR, kura paliek tirgū ar BankCo starpniecību, saimnieciskajai darbībai. Šādā saistībā Apvienotā Karaliste piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras pagarināšanu iesniedza vairākus apsvērumus. Īpaši tā norādīja, ka NR ir nacionalizēta 100 % apmērā, ka sadalīšanas plāns tika iecerēts tikai vēlākā posmā un ka aktīvi pirms sadalīšanas piederēja valdībai. Tomēr šie fakti nekavē IAC piemērošanu, jo Apvienotās Karalistes veikto atbalsta pasākumu rezultātā ir izveidota banka (BankCo), kura atbrīvota no tās priekšgājējas (NR) samazinātas vērtības aktīviem. |
| --- | --- |

(105)

Lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija norādīja, ka NR sadalīšanu var uzlūkot kā aktīvu glābšanas pasākumu, kas dod labumu NR, kura paliek tirgū ar BankCo starpniecību, saimnieciskajai darbībai. Šādā saistībā Apvienotā Karaliste piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras pagarināšanu iesniedza vairākus apsvērumus. Īpaši tā norādīja, ka NR ir nacionalizēta 100 % apmērā, ka sadalīšanas plāns tika iecerēts tikai vēlākā posmā un ka aktīvi pirms sadalīšanas piederēja valdībai. Tomēr šie fakti nekavē IAC piemērošanu, jo Apvienotās Karalistes veikto atbalsta pasākumu rezultātā ir izveidota banka (BankCo), kura atbrīvota no tās priekšgājējas (NR) samazinātas vērtības aktīviem.

| (106) | IAC
   (42) ir paredzēti īpaši uz aktīvu glābšanas pasākumiem attiecināti nosacījumi. Saskaņā ar IAC 5.2. iedaļu aktīvu glābšanas pasākumiem nepieciešama ex ante pārredzamība un tiem jāparedz atbilstīga sloga dalīšana un pēc tam – pareiza atbilstošo aktīvu novērtēšana un pareiza valsts kompensācija par aktīvu glābšanas pasākumiem, lai nodrošinātu akcionāru atbildību. |
| --- | --- |

(106)

IAC
   (42) ir paredzēti īpaši uz aktīvu glābšanas pasākumiem attiecināti nosacījumi. Saskaņā ar IAC 5.2. iedaļu aktīvu glābšanas pasākumiem nepieciešama ex ante pārredzamība un tiem jāparedz atbilstīga sloga dalīšana un pēc tam – pareiza atbilstošo aktīvu novērtēšana un pareiza valsts kompensācija par aktīvu glābšanas pasākumiem, lai nodrošinātu akcionāru atbildību.

| (107) | Ex ante pārredzamība ietver skaidru aktīvu un riska darījumu noteikšanu. Tā ir nepieciešama, lai noteiktu atbalsta summu aktīvu glābšanas pasākumā un noskaidrotu, vai atbalsts ir vajadzīgs pagaidu problēmas risināšanai vai arī attiecīgā banka ir tehniski maksātnespējīga. |
| --- | --- |

(107)

Ex ante pārredzamība ietver skaidru aktīvu un riska darījumu noteikšanu. Tā ir nepieciešama, lai noteiktu atbalsta summu aktīvu glābšanas pasākumā un noskaidrotu, vai atbalsts ir vajadzīgs pagaidu problēmas risināšanai vai arī attiecīgā banka ir tehniski maksātnespējīga.

| (108) | Attiecībā uz samazinātas vērtības aktīvu vērtēšanu IAC 38. punktā paredzēts – gadījumos, kad aktīvu vērtēšana ir īpaši sarežģīta, var izvērtēt alternatīvas pieejas, tādas kā “labas bankas” izveidošana vai bankas iegāde valsts īpašumā (tostarp nacionalizācija). Pēdējā scenārijā aktīvu ex ante vērtēšana nav nepieciešama, jo vērtēšanu veic laika gaitā pārstrukturēšanas vai likvidācijas kontekstā. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz samazinātas vērtības aktīvu vērtēšanu IAC 38. punktā paredzēts – gadījumos, kad aktīvu vērtēšana ir īpaši sarežģīta, var izvērtēt alternatīvas pieejas, tādas kā “labas bankas” izveidošana vai bankas iegāde valsts īpašumā (tostarp nacionalizācija). Pēdējā scenārijā aktīvu ex ante vērtēšana nav nepieciešama, jo vērtēšanu veic laika gaitā pārstrukturēšanas vai likvidācijas kontekstā.

| (109) | NR tika nacionalizēta, dodot Apvienotajai Karalistei kā NR īpašniecei iespēju pārskatīt un izpētīt visus NR aktīvus. |
| --- | --- |

(109)

NR tika nacionalizēta, dodot Apvienotajai Karalistei kā NR īpašniecei iespēju pārskatīt un izpētīt visus NR aktīvus.

| (110) | Saskaņā ar IAC vērtēšanas mērķis ir aprēķināt atbalsta summu un tādējādi konkurences izkropļojumu līmeni, lai noteiktu, cik visaptverošai jābūt pārstrukturēšanai. Šajā gadījumā pārstrukturēšanu var uzskatīt par “ļoti” visaptverošu. Šādā situācijā ex ante aktīvu vērtēšanas rezultātā Komisijai nav jāizvirza papildu prasības attiecībā uz pārstrukturēšanas pakāpi. |
| --- | --- |

(110)

Saskaņā ar IAC vērtēšanas mērķis ir aprēķināt atbalsta summu un tādējādi konkurences izkropļojumu līmeni, lai noteiktu, cik visaptverošai jābūt pārstrukturēšanai. Šajā gadījumā pārstrukturēšanu var uzskatīt par “ļoti” visaptverošu. Šādā situācijā ex ante aktīvu vērtēšanas rezultātā Komisijai nav jāizvirza papildu prasības attiecībā uz pārstrukturēšanas pakāpi.

| (111) | Ņemot vērā šos divus aspektus, vērtēšana pirms sadalīšanas nav nepieciešama. Attiecībā uz aktīvu vērtēšanu laika gaitā (..) rezultātā šos aktīvus laika gaitā vērtēs pats tirgus. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā šos divus aspektus, vērtēšana pirms sadalīšanas nav nepieciešama. Attiecībā uz aktīvu vērtēšanu laika gaitā (..) rezultātā šos aktīvus laika gaitā vērtēs pats tirgus.

| (112) | IAC 41. punkts attiecībā uz samazinātas vērtības aktīvu pārveduma vērtību nosaka, ka pārveduma vērtība aktīva iegādei vai aktīvu apdrošināšanas pasākumi jābalsta uz to reālo ekonomisko vērtību. Turklāt jānodrošina atbilstoša kompensācija valstij. Ja dalībvalstis uzskata par nepieciešamu – īpaši, lai izvairītos no tehniskas maksātnespējas,– izmantot aktīvu pārveduma vērtību, kas pārsniedz to reālo tirgus vērtību, pasākumā ietvertais atbalsta elements ir atbilstoši lielāks. Tas ir pieņemams tikai gadījumā, ja to papildina visaptveroša pārstrukturēšana un tādu nosacījumu ieviešana, kas ļauj atgūt šo papildu atbalstu vēlākā posmā, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērses mehānismus. Aktīvu pārvedumam no NR uz AssetCo izmantos uzskaites vērtību. Aktīvu reālā ekonomiskā vērtība aktīvu vērtības samazināšanās rezultātā ir mazāka nekā pārveduma vērtība. Tāpēc aktīvu glābšanas ietekme ir nozīmīga, jo šie zaudējumi neapgrūtina BankCo. Tādējādi saskaņā ar IAC 41. punktu ir nepieciešama visaptveroša bankas pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

(112)

IAC 41. punkts attiecībā uz samazinātas vērtības aktīvu pārveduma vērtību nosaka, ka pārveduma vērtība aktīva iegādei vai aktīvu apdrošināšanas pasākumi jābalsta uz to reālo ekonomisko vērtību. Turklāt jānodrošina atbilstoša kompensācija valstij. Ja dalībvalstis uzskata par nepieciešamu – īpaši, lai izvairītos no tehniskas maksātnespējas,– izmantot aktīvu pārveduma vērtību, kas pārsniedz to reālo tirgus vērtību, pasākumā ietvertais atbalsta elements ir atbilstoši lielāks. Tas ir pieņemams tikai gadījumā, ja to papildina visaptveroša pārstrukturēšana un tādu nosacījumu ieviešana, kas ļauj atgūt šo papildu atbalstu vēlākā posmā, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērses mehānismus. Aktīvu pārvedumam no NR uz AssetCo izmantos uzskaites vērtību. Aktīvu reālā ekonomiskā vērtība aktīvu vērtības samazināšanās rezultātā ir mazāka nekā pārveduma vērtība. Tāpēc aktīvu glābšanas ietekme ir nozīmīga, jo šie zaudējumi neapgrūtina BankCo. Tādējādi saskaņā ar IAC 41. punktu ir nepieciešama visaptveroša bankas pārstrukturēšana.

| (113) | Šajā kontekstā jāsecina – bez atbalsta NR neapstrīdami būtu tehniski maksātnespējīga. NR tika nacionalizēta, kad Apvienotās Karalistes mēģinājums pārdot NR trešām personām cieta neveiksmi. Turklāt to apliecina NR no FSA saņemtās atļaujas, pirmkārt, iekļaut visu tās Tier-2 kapitālu savā pamatkapitāla postenī un vēlāk darboties, neizpildot pamatkapitāla prasības. Apvienotās Karalistes iestāžu iesniegums liecina – ja banku nesadalītu, tās dzīvotspējai būtu nepieciešams kapitāla ieguldījums vismaz GBP 6 miljardu apmērā (salīdzinājumam – pirms krīzes bankas kapitāls bija mazāks nekā GBP 2 miljardi). Bez valsts iejaukšanās NR sadalīšana un tai sekojošais BankCo saimnieciskās darbības turpinājums nebūtu iespējams. Fakts, ka NR aktīvu lielākā daļa paliek AssetCo, ļauj BankCo izvairīties no zaudējumiem saistībā ar šiem aktīviem un vēlākas tās kapitāla iztērēšanas. |
| --- | --- |

(113)

Šajā kontekstā jāsecina – bez atbalsta NR neapstrīdami būtu tehniski maksātnespējīga. NR tika nacionalizēta, kad Apvienotās Karalistes mēģinājums pārdot NR trešām personām cieta neveiksmi. Turklāt to apliecina NR no FSA saņemtās atļaujas, pirmkārt, iekļaut visu tās Tier-2 kapitālu savā pamatkapitāla postenī un vēlāk darboties, neizpildot pamatkapitāla prasības. Apvienotās Karalistes iestāžu iesniegums liecina – ja banku nesadalītu, tās dzīvotspējai būtu nepieciešams kapitāla ieguldījums vismaz GBP 6 miljardu apmērā (salīdzinājumam – pirms krīzes bankas kapitāls bija mazāks nekā GBP 2 miljardi). Bez valsts iejaukšanās NR sadalīšana un tai sekojošais BankCo saimnieciskās darbības turpinājums nebūtu iespējams. Fakts, ka NR aktīvu lielākā daļa paliek AssetCo, ļauj BankCo izvairīties no zaudējumiem saistībā ar šiem aktīviem un vēlākas tās kapitāla iztērēšanas.

| (114) | IAC 41. punkta nosacījumi tiek izpildīti, jo, samazinot par vairāk nekā 75 % NR saimnieciskās darbības apjoma, kuru turpina BankCo, tiek veikta visaptveroša pārstrukturēšana (43). Turklāt Apvienotā Karaliste nacionalizēja banku 2008. gada februārī, un tāpēc tai pieder 100 % akciju. Atbrīvojot labu banku no sliktām hipotēkām, valsts palielina tās labās bankas vērtību, kuru tā plāno pārdot (..). Rezultātā vismaz daļēji valsts būs ieguvēja no aktīvu glābšanas, saņemot augstāku pārdošanas cenu par labu banku. |
| --- | --- |

(114)

IAC 41. punkta nosacījumi tiek izpildīti, jo, samazinot par vairāk nekā 75 % NR saimnieciskās darbības apjoma, kuru turpina BankCo, tiek veikta visaptveroša pārstrukturēšana (43). Turklāt Apvienotā Karaliste nacionalizēja banku 2008. gada februārī, un tāpēc tai pieder 100 % akciju. Atbrīvojot labu banku no sliktām hipotēkām, valsts palielina tās labās bankas vērtību, kuru tā plāno pārdot (..). Rezultātā vismaz daļēji valsts būs ieguvēja no aktīvu glābšanas, saņemot augstāku pārdošanas cenu par labu banku.

| (115) | Attiecībā uz tā izmaksu sloga dalīšanu starp valsti, akcionāriem un kreditoriem, kas saistīts ar samazinātas vērtības aktīviem, gan iepriekšējie akcionāri, gan hibrīdkapitāla īpašnieki dos ieguldījumu bankas pārstrukturēšanā iespējami lielā mērā, jo viņu darbība ir beigusies (t. i., viņi ir zaudējuši ievērojamu savu ieguldījumu summu) NR nacionalizācijas rezultātā. Hibrīdkapitāla īpašnieki (..) AssetCo. Rezultātā tie nesaņems kuponus, uz kuriem attiecas izvēles tiesības, un (..). Tāpēc papildu sloga dalīšana nav nepieciešama (sk. arī 150. un 151. apsvērumu). |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz tā izmaksu sloga dalīšanu starp valsti, akcionāriem un kreditoriem, kas saistīts ar samazinātas vērtības aktīviem, gan iepriekšējie akcionāri, gan hibrīdkapitāla īpašnieki dos ieguldījumu bankas pārstrukturēšanā iespējami lielā mērā, jo viņu darbība ir beigusies (t. i., viņi ir zaudējuši ievērojamu savu ieguldījumu summu) NR nacionalizācijas rezultātā. Hibrīdkapitāla īpašnieki (..) AssetCo. Rezultātā tie nesaņems kuponus, uz kuriem attiecas izvēles tiesības, un (..). Tāpēc papildu sloga dalīšana nav nepieciešama (sk. arī 150. un 151. apsvērumu).

| (116) | Attiecībā uz kompensāciju, kuru maksā par aktīvu glābšanu, IAC pieprasa bankām maksāt konkrētu kompensāciju par kapitāla glābšanu, ko tās saņēma kā samazinātas vērtības aktīvu līdzekļus. Obligātas kompensācijas mērķis ir divējāds: nodrošināt sloga dalīšanu un samazināt konkurences izkropļojumus. Šajā gadījumā sloga dalīšanu panāk, nacionalizējot NR (sk. arī 148. un 149. apsvērumu). Attiecībā uz otro mērķi konkurences izkropļojumus var uzskatīt par samazinātiem, veicot ievērojamu NR samazināšanu padziļinātas pārstrukturēšanas kontekstā (sk. arī 156. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Turklāt jebkurš labums, ko BankCo var saņemt aktīvu glābšanas pasākumu rezultātā, tiks vismaz daļēji atgūts ar lielākas pārdošanas cenas starpniecību. Šādos ārkārtējos apstākļos ir pieņemams, ka bankas pārdošanas ienākumi ir kompensācija valstij, kas samazina kopējās glābšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz kompensāciju, kuru maksā par aktīvu glābšanu, IAC pieprasa bankām maksāt konkrētu kompensāciju par kapitāla glābšanu, ko tās saņēma kā samazinātas vērtības aktīvu līdzekļus. Obligātas kompensācijas mērķis ir divējāds: nodrošināt sloga dalīšanu un samazināt konkurences izkropļojumus. Šajā gadījumā sloga dalīšanu panāk, nacionalizējot NR (sk. arī 148. un 149. apsvērumu). Attiecībā uz otro mērķi konkurences izkropļojumus var uzskatīt par samazinātiem, veicot ievērojamu NR samazināšanu padziļinātas pārstrukturēšanas kontekstā (sk. arī 156. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Turklāt jebkurš labums, ko BankCo var saņemt aktīvu glābšanas pasākumu rezultātā, tiks vismaz daļēji atgūts ar lielākas pārdošanas cenas starpniecību. Šādos ārkārtējos apstākļos ir pieņemams, ka bankas pārdošanas ienākumi ir kompensācija valstij, kas samazina kopējās glābšanas izmaksas.

| (117) | Atlikušos AssetCo samazinātas vērtības aktīvus pārvaldīs tikai AssetCo, kas būs atdalīta no BankCo un organizatoriski no tās neatkarīga. |
| --- | --- |

(117)

Atlikušos AssetCo samazinātas vērtības aktīvus pārvaldīs tikai AssetCo, kas būs atdalīta no BankCo un organizatoriski no tās neatkarīga.

| (118) | Tāpēc secināts, ka, ņemot vērā plānoto visaptverošo pārstrukturēšanu, aktīvu glābšana par labu BankCo ir saskaņā ar IAC. |
| --- | --- |

(118)

Tāpēc secināts, ka, ņemot vērā plānoto visaptverošo pārstrukturēšanu, aktīvu glābšana par labu BankCo ir saskaņā ar IAC.

| (119) | Tiek plānots rekapitalizēt gan BankCo, gan AssetCo. Saskaņā ar paziņojumu par rekapitalizāciju par to ir jāmaksā atbilstoša kompensācija. |
| --- | --- |

(119)

Tiek plānots rekapitalizēt gan BankCo, gan AssetCo. Saskaņā ar paziņojumu par rekapitalizāciju par to ir jāmaksā atbilstoša kompensācija.

| (120) | BankCo saņems kapitāla ieguldījumu GBP 1,4 miljardu apmērā parasto akciju veidā. Attiecībā uz kompensāciju, kas jāmaksā par parastajām akcijām, Apvienotā Karaliste BankCo sadalīšanas brīdī jau būs 100 % tās akciju turētāja. Papildu kapitāla ieguldījums parastu akciju veidā nemainīs Apvienotās Karalistes akciju turētājas statusu BankCo. Kā jau minēts attiecībā uz aktīvu glābšanas līdzekļiem 114. apsvērumā, Apvienotā Karaliste ir nacionalizējusi NR, un tāpēc tai pieder 100 % tās akciju. Turklāt ieguldīto finansējumu vismaz daļēji atgūs, izmantojot kompensāciju par akcijām un BankCo pārdošanu. |
| --- | --- |

(120)

BankCo saņems kapitāla ieguldījumu GBP 1,4 miljardu apmērā parasto akciju veidā. Attiecībā uz kompensāciju, kas jāmaksā par parastajām akcijām, Apvienotā Karaliste BankCo sadalīšanas brīdī jau būs 100 % tās akciju turētāja. Papildu kapitāla ieguldījums parastu akciju veidā nemainīs Apvienotās Karalistes akciju turētājas statusu BankCo. Kā jau minēts attiecībā uz aktīvu glābšanas līdzekļiem 114. apsvērumā, Apvienotā Karaliste ir nacionalizējusi NR, un tāpēc tai pieder 100 % tās akciju. Turklāt ieguldīto finansējumu vismaz daļēji atgūs, izmantojot kompensāciju par akcijām un BankCo pārdošanu.

| (121) | AssetCo būs nepieciešams kapitāla ieguldījums GBP 1,6 miljardu apmērā tikai stresa scenārija gadījumā. Tā nemaksās rekapitalizācijas maksu, ja būs jāizmanto šis ieguldījums. Tā kā AssetCo [..], tā pārdos aktīvus tirgū. Ienākumus no šīs pārdošanas AssetCo izmantos, lai atmaksātu valstij, kura ir viena no tās galvenajiem kreditoriem atbilstīgi BoE/HMT likviditātes mehānismam. Ienākumi nedos labumu AssetCo saimnieciskajai darbībai. Tāpēc valsts kompensācija ir raksturīga (..). |
| --- | --- |

(121)

AssetCo būs nepieciešams kapitāla ieguldījums GBP 1,6 miljardu apmērā tikai stresa scenārija gadījumā. Tā nemaksās rekapitalizācijas maksu, ja būs jāizmanto šis ieguldījums. Tā kā AssetCo [..], tā pārdos aktīvus tirgū. Ienākumus no šīs pārdošanas AssetCo izmantos, lai atmaksātu valstij, kura ir viena no tās galvenajiem kreditoriem atbilstīgi BoE/HMT likviditātes mehānismam. Ienākumi nedos labumu AssetCo saimnieciskajai darbībai. Tāpēc valsts kompensācija ir raksturīga (..).

| (122) | Tātad secināts, ka rekapitalizācija atbilst paziņojumam par rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(122)

Tātad secināts, ka rekapitalizācija atbilst paziņojumam par rekapitalizāciju.

| (123) | Paziņojumā par pārstrukturēšanu paredzēti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzē. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanu atbilstības EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam nodrošināšanai pašreizējās finanšu krīzes apstākļos finanšu iestāžu pārstrukturēšanai:






  i) | jāsekmē bankas dzīvotspējas atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

(123)

Paziņojumā par pārstrukturēšanu paredzēti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzē. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanu atbilstības EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam nodrošināšanai pašreizējās finanšu krīzes apstākļos finanšu iestāžu pārstrukturēšanai:

i)

jāsekmē bankas dzīvotspējas atjaunošana;

| ii) | jāietver pietiekams paša saņēmēja ieguldījums (sloga dalīšana); |
| --- | --- |

ii)

jāietver pietiekams paša saņēmēja ieguldījums (sloga dalīšana);

| iii) | jāietver pietiekami pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

iii)

jāietver pietiekami pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

i)   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (124) | Paziņojuma par pārstrukturēšanu 9., 10. un 11. punktā paredzēts, ka dalībvalstij jānodrošina visaptverošs un sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kurā jāsniedz visa informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī jānorāda to grūtību iemesli, ar kuriem finanšu iestāde saskārās, un ierosinātā pārstrukturēšanas plāna alternatīvas. |
| --- | --- |

(124)

Paziņojuma par pārstrukturēšanu 9., 10. un 11. punktā paredzēts, ka dalībvalstij jānodrošina visaptverošs un sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kurā jāsniedz visa informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī jānorāda to grūtību iemesli, ar kuriem finanšu iestāde saskārās, un ierosinātā pārstrukturēšanas plāna alternatīvas.

| (125) | Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija atbilst paziņojuma par pārstrukturēšanu prasībām, jo sniedz informāciju par grūtībām, ar kurām NR saskārās, šo grūtību iemesliem un informāciju par BankCo uzņēmējdarbības modeli. |
| --- | --- |

(125)

Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija atbilst paziņojuma par pārstrukturēšanu prasībām, jo sniedz informāciju par grūtībām, ar kurām NR saskārās, šo grūtību iemesliem un informāciju par BankCo uzņēmējdarbības modeli.

| (126) | Komisija lēmumā par procedūras pagarināšanu norādīja, ka, iespējams, BankCo pēc sadalīšanas būs dzīvotspējīga banka. Tomēr, tā kā Komisija nesaņēma uzņēmējdarbības plānu, kas efektīvi parāda BankCo dzīvotspēju, tā nevarēja šajā jautājumā izdarīt secinājumu. Apvienotā Karaliste iesniedza sīki izstrādātu uzņēmējdarbības plānu 2009. gada 10. jūnijā. |
| --- | --- |

(126)

Komisija lēmumā par procedūras pagarināšanu norādīja, ka, iespējams, BankCo pēc sadalīšanas būs dzīvotspējīga banka. Tomēr, tā kā Komisija nesaņēma uzņēmējdarbības plānu, kas efektīvi parāda BankCo dzīvotspēju, tā nevarēja šajā jautājumā izdarīt secinājumu. Apvienotā Karaliste iesniedza sīki izstrādātu uzņēmējdarbības plānu 2009. gada 10. jūnijā.

| (127) | Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu pēc sadalīšanas BankCo būs dzīvotspējīga banka gan bāzes, gan stresa scenārija gadījumā. Tā sāks darbību ar ievērojami mazāku bilances vērtību GBP [21–24] miljardu apmērā salīdzinājumā ar NR bilanci (GBP 104,3 miljardu apmērā 2008. gada beigās), kas palielināsies līdz GBP [31–34] miljardiem 2013. gadā. Bilance ietver augstas kvalitātes aktīvus (GBP [9–12] miljardu apmērā skaidrā naudā un neieķīlātus hipotekāros aktīvus GBP [7–11] miljardu vērtībā). Uz BankCo pārvestā hipotēku portfeļa vidējā aizdevuma un vērtības attiecības būs [62–67] %. BankCo saistības galvenokārt veido NR privātpersonu noguldījumi (GBP 19,3 miljardi) un ļoti ierobežoti starpbanku noguldījumi (GBP [1–3] miljardi). |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu pēc sadalīšanas BankCo būs dzīvotspējīga banka gan bāzes, gan stresa scenārija gadījumā. Tā sāks darbību ar ievērojami mazāku bilances vērtību GBP [21–24] miljardu apmērā salīdzinājumā ar NR bilanci (GBP 104,3 miljardu apmērā 2008. gada beigās), kas palielināsies līdz GBP [31–34] miljardiem 2013. gadā. Bilance ietver augstas kvalitātes aktīvus (GBP [9–12] miljardu apmērā skaidrā naudā un neieķīlātus hipotekāros aktīvus GBP [7–11] miljardu vērtībā). Uz BankCo pārvestā hipotēku portfeļa vidējā aizdevuma un vērtības attiecības būs [62–67] %. BankCo saistības galvenokārt veido NR privātpersonu noguldījumi (GBP 19,3 miljardi) un ļoti ierobežoti starpbanku noguldījumi (GBP [1–3] miljardi).

| (128) | BankCo komerciālā stratēģija būs konservatīvāka nekā NR stratēģija. Tā koncentrēsies vienīgi uz Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgu. BankCo darbosies kā hipotēku un uzkrājumu banka. Tās vēlme riskēt būs piesardzīga un atbildīs komerciālajai stratēģijai. BankCo mērķis būs vienota A/P1 kategorija. |
| --- | --- |

(128)

BankCo komerciālā stratēģija būs konservatīvāka nekā NR stratēģija. Tā koncentrēsies vienīgi uz Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgu. BankCo darbosies kā hipotēku un uzkrājumu banka. Tās vēlme riskēt būs piesardzīga un atbildīs komerciālajai stratēģijai. BankCo mērķis būs vienota A/P1 kategorija.

| (129) | Attiecībā uz BankCo klātbūtni Apvienotās Karalistes uzkrājumu un hipotēku tirgū – tā nepalielinās savu klātbūtni šajā tirgū. Pārstrukturēšanas rezultātā BankCo būs viena trešā daļa no NR sākotnējā apjoma. Tās jaunā kreditēšana tiks ierobežota līdz GBP 9 miljardiem 2010. gadā salīdzinājumā ar GBP 32,2 miljardiem 2007. gadā, kas veido aptuveni 1,5 % no tirgus. BankCo tirgus daļa bruto kreditēšanā būs aptuveni [3–6] % salīdzinājumā ar 9,7 % pirms valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz BankCo klātbūtni Apvienotās Karalistes uzkrājumu un hipotēku tirgū – tā nepalielinās savu klātbūtni šajā tirgū. Pārstrukturēšanas rezultātā BankCo būs viena trešā daļa no NR sākotnējā apjoma. Tās jaunā kreditēšana tiks ierobežota līdz GBP 9 miljardiem 2010. gadā salīdzinājumā ar GBP 32,2 miljardiem 2007. gadā, kas veido aptuveni 1,5 % no tirgus. BankCo tirgus daļa bruto kreditēšanā būs aptuveni [3–6] % salīdzinājumā ar 9,7 % pirms valsts iejaukšanās.

| (130) | Finansējums hipotekāro kredītu izsniegšanai mājokļu iegādei galvenokārt balstīsies uz privātpersonu noguldījumiem, sākot ar aptuveni [92–95] % no kopējā finansējuma, ko iegūs no noguldījumiem 2009. gadā, samazinot līdz minimumam aptuveni [68–71] % apmērā 2013. gadā (salīdzinājumā ar mazāk nekā 30 % pirms krīzes). BankCo paļaušanās uz starpbanku noguldījumiem tiks ierobežota līdz aptuveni [22–35] % no tās hipotekārajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(130)

Finansējums hipotekāro kredītu izsniegšanai mājokļu iegādei galvenokārt balstīsies uz privātpersonu noguldījumiem, sākot ar aptuveni [92–95] % no kopējā finansējuma, ko iegūs no noguldījumiem 2009. gadā, samazinot līdz minimumam aptuveni [68–71] % apmērā 2013. gadā (salīdzinājumā ar mazāk nekā 30 % pirms krīzes). BankCo paļaušanās uz starpbanku noguldījumiem tiks ierobežota līdz aptuveni [22–35] % no tās hipotekārajiem aktīviem.

| (131) | Arī BankCo atbilstoša svērtā vidējā aizdevuma un vērtības attiecība jauniem kredītiem būs < [68–71] %, neizsniedzot aizdevumus virs aizdevuma un vērtības attiecības [94–97] %. BankCo koncentrēsies uz to mājokļu kreditēšanu, kurā dzīvo pats īpašnieks (aptuveni (..) % no visiem izsniegtajiem kredītiem), un uzsāks kredītu izsniegšanu arī izīrēšanai paredzētiem dzīvokļiem (aptuveni (..) %). Tā vairs nepārdos kombinētos produktus (hipotēkas ar aizdevuma un vērtības attiecību (..) 125 % kopā ar nenodrošinātu aizdevumu) un neizsniegs komerciālos kredītus. BankCo kreditēšana, neņemot vērā rīcības saistības, tiks ierobežota ar privātpersonu noguldījumiem šīs kreditēšanas finansēšanai. BankCo plāno izsniegt kredītus GBP [6–9] miljardu apmērā 2010. gadā un GBP [6–8] miljardus katru gadu 2011., 2012. un 2013. gadā. |
| --- | --- |

(131)

Arī BankCo atbilstoša svērtā vidējā aizdevuma un vērtības attiecība jauniem kredītiem būs < [68–71] %, neizsniedzot aizdevumus virs aizdevuma un vērtības attiecības [94–97] %. BankCo koncentrēsies uz to mājokļu kreditēšanu, kurā dzīvo pats īpašnieks (aptuveni (..) % no visiem izsniegtajiem kredītiem), un uzsāks kredītu izsniegšanu arī izīrēšanai paredzētiem dzīvokļiem (aptuveni (..) %). Tā vairs nepārdos kombinētos produktus (hipotēkas ar aizdevuma un vērtības attiecību (..) 125 % kopā ar nenodrošinātu aizdevumu) un neizsniegs komerciālos kredītus. BankCo kreditēšana, neņemot vērā rīcības saistības, tiks ierobežota ar privātpersonu noguldījumiem šīs kreditēšanas finansēšanai. BankCo plāno izsniegt kredītus GBP [6–9] miljardu apmērā 2010. gadā un GBP [6–8] miljardus katru gadu 2011., 2012. un 2013. gadā.

| (132) | Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iesniegto uzņēmējdarbības plānu sagaidāms, ka BankCo atjaunos rentabilitāti (..) ar neto procentu ienākumu pieaugumu bāzes scenārija gadījumā no GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, ar peļņu (zaudējumiem) pēc nodokļu nomaksas aptuveni -GBP (..) miljoni 2009. gadā, kas pieaug līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, un pašu kapitāla rentabilitāti pēc nodokļu nomaksas -(..) % 2009. gadā, kas 2013. gadā pieaug līdz aptuveni [9–12] %. Stresa scenārija gadījumā neto procentu ienākums pieaugtu no GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP [0,1–0,6] miljoniem 2013. gadā, peļņa (zaudējumi) pēc nodokļu nomaksas palielinātos no -GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, un pašu kapitāla rentabilitāte palielinātos no -(..) % 2009. gadā līdz aptuveni (..) % 2013. gadā. Turklāt saskaņā ar Apvienotās Karalistes informāciju šie skaitļi nepārsniedz vidējos būvsabiedrību, BankCo galveno konkurentu, rādītājus. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iesniegto uzņēmējdarbības plānu sagaidāms, ka BankCo atjaunos rentabilitāti (..) ar neto procentu ienākumu pieaugumu bāzes scenārija gadījumā no GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, ar peļņu (zaudējumiem) pēc nodokļu nomaksas aptuveni -GBP (..) miljoni 2009. gadā, kas pieaug līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, un pašu kapitāla rentabilitāti pēc nodokļu nomaksas -(..) % 2009. gadā, kas 2013. gadā pieaug līdz aptuveni [9–12] %. Stresa scenārija gadījumā neto procentu ienākums pieaugtu no GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP [0,1–0,6] miljoniem 2013. gadā, peļņa (zaudējumi) pēc nodokļu nomaksas palielinātos no -GBP (..) miljoniem 2009. gadā līdz GBP (..) miljoniem 2013. gadā, un pašu kapitāla rentabilitāte palielinātos no -(..) % 2009. gadā līdz aptuveni (..) % 2013. gadā. Turklāt saskaņā ar Apvienotās Karalistes informāciju šie skaitļi nepārsniedz vidējos būvsabiedrību, BankCo galveno konkurentu, rādītājus.

| (133) | Attiecībā uz pamatkapitāla stāvokli BankCo būs pietiekami kapitalizēta, pēc sadalīšanas veicot rekapitalizāciju GBP 1,4 miljardu apmērā. Kopā ar ievērojamu BankCo saņemto skaidras naudas summu Tier-1 kapitāla rādītājs, kas pārsniedz [48–53] % sadalīšanas laikā, samazināsies aptuveni līdz [16–21] % 2013. gadā, jo BankCo būs palielinājusi kreditēšanu, izmantojot lielo saņemtās skaidrās naudas summu un palielinot jaunu finansēšanu. BankCo ir arī pietiekami kapitalizēta (..). Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu BankCo var (..) GBP (..) miljardus–GBP (..) miljardus nelabvēlīga scenārija gadījumā, kamēr tā saglabā dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz pamatkapitāla stāvokli BankCo būs pietiekami kapitalizēta, pēc sadalīšanas veicot rekapitalizāciju GBP 1,4 miljardu apmērā. Kopā ar ievērojamu BankCo saņemto skaidras naudas summu Tier-1 kapitāla rādītājs, kas pārsniedz [48–53] % sadalīšanas laikā, samazināsies aptuveni līdz [16–21] % 2013. gadā, jo BankCo būs palielinājusi kreditēšanu, izmantojot lielo saņemtās skaidrās naudas summu un palielinot jaunu finansēšanu. BankCo ir arī pietiekami kapitalizēta (..). Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu BankCo var (..) GBP (..) miljardus–GBP (..) miljardus nelabvēlīga scenārija gadījumā, kamēr tā saglabā dzīvotspēju.

| (134) | Visbeidzot, attiecībā uz likviditāti BankCo plāno uzturēt likviditātes koeficientu (skaidra nauda pret aktīviem) virs [19–22] % 2009.–2013.gadā, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes informāciju atbilst koeficientam, kuru uztur būvsabiedrības, un pārsniedz to Apvienotās Karalistes banku vidējo koeficientu (likviditātes koeficients 5–10 %), kuru darbība ir daudzveidīgāka. BankCo pamata likviditāte segs [17–20] % no privātpersonu noguldījumiem un aptuveni [3–6] mēnešus no starpbanku noguldījumu atmaksāšanas termiņiem. |
| --- | --- |

(134)

Visbeidzot, attiecībā uz likviditāti BankCo plāno uzturēt likviditātes koeficientu (skaidra nauda pret aktīviem) virs [19–22] % 2009.–2013.gadā, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes informāciju atbilst koeficientam, kuru uztur būvsabiedrības, un pārsniedz to Apvienotās Karalistes banku vidējo koeficientu (likviditātes koeficients 5–10 %), kuru darbība ir daudzveidīgāka. BankCo pamata likviditāte segs [17–20] % no privātpersonu noguldījumiem un aptuveni [3–6] mēnešus no starpbanku noguldījumu atmaksāšanas termiņiem.

| (135) | Plāns ietver arī informāciju par BankCo iziešanu no valsts pagaidu īpašuma, kā rezultātā valstij radīsies iespēja atgūt daļu NR, BankCo un AssetCo ieguldītās naudas vai visu naudu. |
| --- | --- |

(135)

Plāns ietver arī informāciju par BankCo iziešanu no valsts pagaidu īpašuma, kā rezultātā valstij radīsies iespēja atgūt daļu NR, BankCo un AssetCo ieguldītās naudas vai visu naudu.

| (136) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisijas atlikušās šaubas par BankCo dzīvotspēju ir atspēkotas. Šis secinājums atbilst Komisijas sākotnējam novērtējumam un apsvērumiem, ko tā saņēma no trešām personām lēmuma par procedūras pagarināšanu kontekstā. |
| --- | --- |

(136)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisijas atlikušās šaubas par BankCo dzīvotspēju ir atspēkotas. Šis secinājums atbilst Komisijas sākotnējam novērtējumam un apsvērumiem, ko tā saņēma no trešām personām lēmuma par procedūras pagarināšanu kontekstā.

ii)   Pašu ieguldījums/sloga dalīšana

| (137) | Paziņojums par pārstrukturēšanu norāda, ka ir nepieciešams atbilstošs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un risinātu konkurences izkropļojumus un morālo kaitējumu. Šādā nolūkā: a) jāierobežo gan pārstrukturēšanas izmaksas, gan atbalsta summa, un b) ir nepieciešams ievērojams pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(137)

Paziņojums par pārstrukturēšanu norāda, ka ir nepieciešams atbilstošs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un risinātu konkurences izkropļojumus un morālo kaitējumu. Šādā nolūkā: a) jāierobežo gan pārstrukturēšanas izmaksas, gan atbalsta summa, un b) ir nepieciešams ievērojams pašu ieguldījums.

| (138) | Saņēmējas bankas pašas ieguldījuma principi pārstrukturēšanas posmā ir izklāstīti paziņojuma par pārstrukturēšanu 3. iedaļā. Tie paredz, ka: i) pārstrukturēšanas atbalstu ierobežo līdz minimumam, lai segtu dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamos izdevumus; ii) saņēmējai bankai pārstrukturēšanas finansēšanai pēc iespējas jāizmanto savi līdzekļi, piemēram, pārdodot aktīvus; un iii) ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas vienādi sedz tie, kas veikuši ieguldījumu bankā, sedzot izdevumus ar pieejamo kapitālu un maksājot atbilstošu kompensāciju par valsts iejaukšanos. Sloga dalīšanas mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences izkropļojumus un novērst morālo kaitējumu (44). |
| --- | --- |

(138)

Saņēmējas bankas pašas ieguldījuma principi pārstrukturēšanas posmā ir izklāstīti paziņojuma par pārstrukturēšanu 3. iedaļā. Tie paredz, ka: i) pārstrukturēšanas atbalstu ierobežo līdz minimumam, lai segtu dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamos izdevumus; ii) saņēmējai bankai pārstrukturēšanas finansēšanai pēc iespējas jāizmanto savi līdzekļi, piemēram, pārdodot aktīvus; un iii) ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas vienādi sedz tie, kas veikuši ieguldījumu bankā, sedzot izdevumus ar pieejamo kapitālu un maksājot atbilstošu kompensāciju par valsts iejaukšanos. Sloga dalīšanas mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences izkropļojumus un novērst morālo kaitējumu (44).

| (139) | Komisijas šaubas par to, vai atbalsts tiek ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams NR (BankCo) ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, ir atspēkotas (sk. arī 141. apsvērumu). Galīgais pārstrukturēšanas plāns neparedz jaunu kreditēšanu, kas pārsniedz pirmskrīzes līmeni, vai jaunu darījumu jomu apgūšanu. |
| --- | --- |

(139)

Komisijas šaubas par to, vai atbalsts tiek ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams NR (BankCo) ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, ir atspēkotas (sk. arī 141. apsvērumu). Galīgais pārstrukturēšanas plāns neparedz jaunu kreditēšanu, kas pārsniedz pirmskrīzes līmeni, vai jaunu darījumu jomu apgūšanu.

| (140) | Skaidro naudu, kuru AssetCo pārveda uz BankCo sadalīšanas laikā, galvenokārt izmantos, lai sasniegtu kreditēšanas mērķus 2010. gadā GBP [6–9] miljardu apmērā. Apvienotā Karaliste uzskata, ka šis kreditēšanas līmenis ir jāsasniedz, lai stabilizētu Apvienotās Karalistes hipotēku tirgu, kas piedzīvo hipotēku izsniegšanas ierobežojumus (īpaši NR negatīvās neto kreditēšanas rezultātā saistībā ar tās aktīvo hipotēku dzēšanas programmu), tādējādi palielinot mājokļu cenu kritumu Apvienotajā Karalistē. Arī BankCo kreditēšanas mērķis 2011. gadam samazināsies līdz GBP [6–8] miljardiem. Ņemot to vērā, pārstrukturēšanas izmaksas tiek ierobežotas līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(140)

Skaidro naudu, kuru AssetCo pārveda uz BankCo sadalīšanas laikā, galvenokārt izmantos, lai sasniegtu kreditēšanas mērķus 2010. gadā GBP [6–9] miljardu apmērā. Apvienotā Karaliste uzskata, ka šis kreditēšanas līmenis ir jāsasniedz, lai stabilizētu Apvienotās Karalistes hipotēku tirgu, kas piedzīvo hipotēku izsniegšanas ierobežojumus (īpaši NR negatīvās neto kreditēšanas rezultātā saistībā ar tās aktīvo hipotēku dzēšanas programmu), tādējādi palielinot mājokļu cenu kritumu Apvienotajā Karalistē. Arī BankCo kreditēšanas mērķis 2011. gadam samazināsies līdz GBP [6–8] miljardiem. Ņemot to vērā, pārstrukturēšanas izmaksas tiek ierobežotas līdz nepieciešamajam minimumam.

| (141) | Izstrādājot pārstrukturēšanas plānu, Apvienotā Karaliste izvēlējās risinājumu, kam nepieciešams mazāks atbalsts nekā paredzēts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Kā minēts 23. apsvērumā, NR sadalīšanas alternatīva būtu NR darbības turpināšana, kurai vajadzētu kapitāla ieguldījumu vismaz GBP 6 miljardu apmērā (salīdzinājumā ar maksimālo ieguldījumu GBP 3 miljardu apmērā stresa scenārija gadījumā galīgajā pārstrukturēšanas plānā). Izmantojot sadalīšanu, BankCo un AssetCo kopā nepieciešams mazāk kapitāla, jo AssetCo darbosies tikai kā hipotēku aizdevēja un tādējādi uz to attieksies zemāka pamatkapitāla prasības salīdzinājumā ar parastu banku. Tāpēc sadalīšana ierobežo atbalstu, kas nepieciešams NR dzīvotspējas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(141)

Izstrādājot pārstrukturēšanas plānu, Apvienotā Karaliste izvēlējās risinājumu, kam nepieciešams mazāks atbalsts nekā paredzēts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Kā minēts 23. apsvērumā, NR sadalīšanas alternatīva būtu NR darbības turpināšana, kurai vajadzētu kapitāla ieguldījumu vismaz GBP 6 miljardu apmērā (salīdzinājumā ar maksimālo ieguldījumu GBP 3 miljardu apmērā stresa scenārija gadījumā galīgajā pārstrukturēšanas plānā). Izmantojot sadalīšanu, BankCo un AssetCo kopā nepieciešams mazāk kapitāla, jo AssetCo darbosies tikai kā hipotēku aizdevēja un tādējādi uz to attieksies zemāka pamatkapitāla prasības salīdzinājumā ar parastu banku. Tāpēc sadalīšana ierobežo atbalstu, kas nepieciešams NR dzīvotspējas nodrošināšanai.

| (142) | Turklāt sadalīšanas rezultātā BankCo hipotēku portfelim būs augstāks aizdevuma un vērtības attiecības koeficients nekā lielākajai daļai būvsabiedrību, kuras var uzskatīt par tās galvenajām konkurentēm, un BankCo pašu kapitāla rentabilitāte saglabās ievērojami zemāku līmeni, nekā tas būs Apvienotās Karalistes bankās un būvsabiedrībās līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt sadalīšanas rezultātā BankCo hipotēku portfelim būs augstāks aizdevuma un vērtības attiecības koeficients nekā lielākajai daļai būvsabiedrību, kuras var uzskatīt par tās galvenajām konkurentēm, un BankCo pašu kapitāla rentabilitāte saglabās ievērojami zemāku līmeni, nekā tas būs Apvienotās Karalistes bankās un būvsabiedrībās līdz 2013. gadam.

| (143) | Turklāt dominējošajos tirgus apstākļos jāņem vērā stresa testa rezultāti, lai noteiktu bankas dzīvotspēju (45). Šādā saistībā Apvienotās Karalistes iestādes ir apstiprinājušas, ka GBP 1,4 miljardi BankCo ir FSA obligātā pamatkapitāla prasība. Turklāt BankCo (..). Apvienotā Karaliste ir parādījusi, ka, ja uz BankCo pārvestu lielāku samazinātas vērtības aktīvu apjomu, tas būtu jālīdzsvaro ar valsts nodrošinātu papildu kapitāla ieguldījumu, lai neapdraudētu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus uzturot ierobežotu reālās ekonomikas kreditēšanu. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt dominējošajos tirgus apstākļos jāņem vērā stresa testa rezultāti, lai noteiktu bankas dzīvotspēju (45). Šādā saistībā Apvienotās Karalistes iestādes ir apstiprinājušas, ka GBP 1,4 miljardi BankCo ir FSA obligātā pamatkapitāla prasība. Turklāt BankCo (..). Apvienotā Karaliste ir parādījusi, ka, ja uz BankCo pārvestu lielāku samazinātas vērtības aktīvu apjomu, tas būtu jālīdzsvaro ar valsts nodrošinātu papildu kapitāla ieguldījumu, lai neapdraudētu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus uzturot ierobežotu reālās ekonomikas kreditēšanu.

| (144) | Pārstrukturēšanas izmaksas banka iespēju robežās sedz pati, izmantojot hipotēku dzēšanu un pārdodot aktīvus. Pirmkārt, NR ierobežoja nepieciešamo atbalsta summu, aktīvi mudinot esošos klientus atmaksāt aizdevumus un pārfinansēt tos pie konkurentiem laikā no 2008. gada aprīļa līdz 2009. gada sākumam. Tādējādi NR ir zaudējusi augstas kvalitātes klientus, t. i., tādus, kuri ir spējuši atrast banku, kas tos kreditē. Ienākumi no aktīvas hipotēku dzēšanas programmas ir izmantoti, lai atmaksātu līdzekļus valstij. Rezultātā BoE/HMT likviditātes mehānisma vērtība samazinājās no GBP 27 miljardiem (2007. gada beigās) līdz GBP 14,5 miljardiem (2009. gada 30. jūnijā). |
| --- | --- |

(144)

Pārstrukturēšanas izmaksas banka iespēju robežās sedz pati, izmantojot hipotēku dzēšanu un pārdodot aktīvus. Pirmkārt, NR ierobežoja nepieciešamo atbalsta summu, aktīvi mudinot esošos klientus atmaksāt aizdevumus un pārfinansēt tos pie konkurentiem laikā no 2008. gada aprīļa līdz 2009. gada sākumam. Tādējādi NR ir zaudējusi augstas kvalitātes klientus, t. i., tādus, kuri ir spējuši atrast banku, kas tos kreditē. Ienākumi no aktīvas hipotēku dzēšanas programmas ir izmantoti, lai atmaksātu līdzekļus valstij. Rezultātā BoE/HMT likviditātes mehānisma vērtība samazinājās no GBP 27 miljardiem (2007. gada beigās) līdz GBP 14,5 miljardiem (2009. gada 30. jūnijā).

| (145) | Otrkārt, NR ir pārdevusi savu HERM portfeli par aptuveni GBP 2,2 miljardiem. Šis pasākums radīja līdzekļus, kuri izmantoti, lai atmaksātu BoE/HMT likviditātes mehānisma daļu. Līdzekļu pieplūdums ir drošs, jo pasākums jau ir īstenots. |
| --- | --- |

(145)

Otrkārt, NR ir pārdevusi savu HERM portfeli par aptuveni GBP 2,2 miljardiem. Šis pasākums radīja līdzekļus, kuri izmantoti, lai atmaksātu BoE/HMT likviditātes mehānisma daļu. Līdzekļu pieplūdums ir drošs, jo pasākums jau ir īstenots.

| (146) | NR ir samazinājusi arī nepieciešamo atbalstu, izdodot 2008. un 2009. gadā ļoti nelielu jaunu hipotēku daudzumu (GBP 3 miljardi un GBP 1,3 miljardi līdz 2009. gada 30. jūnijam attiecīgi salīdzinājumā ar GBP 32,3 miljardiem 2007. gadā). |
| --- | --- |

(146)

NR ir samazinājusi arī nepieciešamo atbalstu, izdodot 2008. un 2009. gadā ļoti nelielu jaunu hipotēku daudzumu (GBP 3 miljardi un GBP 1,3 miljardi līdz 2009. gada 30. jūnijam attiecīgi salīdzinājumā ar GBP 32,3 miljardiem 2007. gadā).

| (147) | Ņemot vērā iepriekš minēto, secināts, ka Komisijas šaubas par atbalsta ierobežošanu ir atspēkotas un NR pašas ieguldījums ir pietiekams. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā iepriekš minēto, secināts, ka Komisijas šaubas par atbalsta ierobežošanu ir atspēkotas un NR pašas ieguldījums ir pietiekams.

| (148) | Attiecībā uz sloga dalīšanu paziņojumā par pārstrukturēšanu noteikts, ka pārstrukturēšanas izmaksas sedz ne tikai valsts, bet arī bankas bijušie ieguldītāji un iepriekšējie akcionāri. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz sloga dalīšanu paziņojumā par pārstrukturēšanu noteikts, ka pārstrukturēšanas izmaksas sedz ne tikai valsts, bet arī bankas bijušie ieguldītāji un iepriekšējie akcionāri.

| (149) | Attiecībā uz NR – banka tika nacionalizēta un tās iepriekšējie akcionāri saņems kompensāciju, pamatojoties uz uzņēmuma vērtību bez valsts atbalsta (46). Tādējādi šī kompensācija, domājams, būs tuva nullei. Tas nozīmē, ka iepriekšējo akcionāru darbība ir beigusies un to atbalstu NR var uzskatīt par pietiekamu. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz NR – banka tika nacionalizēta un tās iepriekšējie akcionāri saņems kompensāciju, pamatojoties uz uzņēmuma vērtību bez valsts atbalsta (46). Tādējādi šī kompensācija, domājams, būs tuva nullei. Tas nozīmē, ka iepriekšējo akcionāru darbība ir beigusies un to atbalstu NR var uzskatīt par pietiekamu.

| (150) | Turklāt NR pakārtoto parādu īpašnieki paliks AssetCo. Tas nozīmē, ka tie saņems kompensācijas, izmantojot no AssetCo aktīviem atgūtas summas. Kā subordinēto parādu īpašnieki (..). Valsts savukārt būs galvenais kreditors attiecībā uz aizdevumiem (BoE/HMT likviditātes mehānisms un apgrozāmie līdzekļi), kurus tā sniegusi AssetCo. Tāpēc (..). Turklāt NR nesen ir nolēmusi atlikt kuponu maksājumus un maksājumus par kumulatīvo Tier-2 un saistīto Tier-1 instrumentu pamatsummu tajos gadījumos, kad NR ir tiesības to darīt. Apvienotā Karaliste arī izteikusi apņemšanos, ka AssetCo turpinās atlikt šos maksājumus pēc sadalīšanas. (..). |
| --- | --- |

(150)

Turklāt NR pakārtoto parādu īpašnieki paliks AssetCo. Tas nozīmē, ka tie saņems kompensācijas, izmantojot no AssetCo aktīviem atgūtas summas. Kā subordinēto parādu īpašnieki (..). Valsts savukārt būs galvenais kreditors attiecībā uz aizdevumiem (BoE/HMT likviditātes mehānisms un apgrozāmie līdzekļi), kurus tā sniegusi AssetCo. Tāpēc (..). Turklāt NR nesen ir nolēmusi atlikt kuponu maksājumus un maksājumus par kumulatīvo Tier-2 un saistīto Tier-1 instrumentu pamatsummu tajos gadījumos, kad NR ir tiesības to darīt. Apvienotā Karaliste arī izteikusi apņemšanos, ka AssetCo turpinās atlikt šos maksājumus pēc sadalīšanas. (..).

| (151) | Rezultātā bijušie bankas kapitāla īpašnieki attiecīgi risināja morālā kaitējuma jautājumu. |
| --- | --- |

(151)

Rezultātā bijušie bankas kapitāla īpašnieki attiecīgi risināja morālā kaitējuma jautājumu.

| (152) | Tāpēc secināts, ka NR un tās kapitāla īpašnieki ir devuši pārstrukturēšanā maksimālu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(152)

Tāpēc secināts, ka NR un tās kapitāla īpašnieki ir devuši pārstrukturēšanā maksimālu ieguldījumu.

iii)   Konkurences izkropļojumus ierobežojoši pasākumi

| (153) | Komisija lēmumā par procedūras pagarināšanu pauda šaubas, vai Apvienotās Karalistes ierosinātie pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pietiekami, lai kompensētu konkurences izkropļojumus, kurus rada NR saimnieciskās darbības turpināšana tirgū ar BankCo starpniecību. Šīs bažas pauda arī trešās personas, kuras norādīja uz BankCo spēcīgo stāvokli Apvienotās Karalistes hipotēku un uzkrājumu tirgū, kā arī ierosināja pasākumus, kas novērstu šos BankCo izraisītos konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(153)

Komisija lēmumā par procedūras pagarināšanu pauda šaubas, vai Apvienotās Karalistes ierosinātie pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pietiekami, lai kompensētu konkurences izkropļojumus, kurus rada NR saimnieciskās darbības turpināšana tirgū ar BankCo starpniecību. Šīs bažas pauda arī trešās personas, kuras norādīja uz BankCo spēcīgo stāvokli Apvienotās Karalistes hipotēku un uzkrājumu tirgū, kā arī ierosināja pasākumus, kas novērstu šos BankCo izraisītos konkurences izkropļojumus.

| (154) | Attiecībā uz konkurences izkropļojumus ierobežojošajiem pasākumiem paziņojumā par pārstrukturēšanu norādīts, ka Komisijai jāņem vērā savā novērtējumā atbalsta summa, sloga dalīšanas pakāpe un stāvoklis, kāds finanšu institūcijai būs tirgū pēc pārstrukturēšanas. Pamatojoties uz šo analīzi, jāizstrādā piemēroti kompensējoši pasākumi. |
| --- | --- |

(154)

Attiecībā uz konkurences izkropļojumus ierobežojošajiem pasākumiem paziņojumā par pārstrukturēšanu norādīts, ka Komisijai jāņem vērā savā novērtējumā atbalsta summa, sloga dalīšanas pakāpe un stāvoklis, kāds finanšu institūcijai būs tirgū pēc pārstrukturēšanas. Pamatojoties uz šo analīzi, jāizstrādā piemēroti kompensējoši pasākumi.

| (155) | NR izraisītie konkurences izkropļojumi ir ievērojami. NR pārņēmējai BankCo būs pietiekams finansējums, un to neapgrūtinās bijušie NR izsniegtie riskantie kredīti. Lai nodrošinātu NR uzņēmējdarbību no 2007. gada septembra un veicinātu sadalīšanu, ir un būs nepieciešamas lielas atbalsta summas. Tomēr NR būs daudz mazāka banka, un Apvienotā Karaliste ir veikusi pietiekamus pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(155)

NR izraisītie konkurences izkropļojumi ir ievērojami. NR pārņēmējai BankCo būs pietiekams finansējums, un to neapgrūtinās bijušie NR izsniegtie riskantie kredīti. Lai nodrošinātu NR uzņēmējdarbību no 2007. gada septembra un veicinātu sadalīšanu, ir un būs nepieciešamas lielas atbalsta summas. Tomēr NR būs daudz mazāka banka, un Apvienotā Karaliste ir veikusi pietiekamus pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

| (156) | Pirmkārt, NR vairs neturpinās darboties kā tāda saimnieciskā struktūrvienība, kas tā bija pirms valsts iejaukšanās. Tā ir nacionalizēta un padziļināti pārstrukturēta. Tādējādi Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgū konkurēs par NR daudz mazāka banka – BankCo. Pēc sadalīšanas BankCo bilances vērtība būs aptuveni [17–22] % no NR bilances vērtības 2007. gadā. Tomēr, tā kā pēc sadalīšanas bankai būs daudz skaidras naudas un gandrīz īpašs finansējums, ko nodrošinās privātpersonu ieguldījumi, ļaujot tai pirmajos gados ātri augt, pareizāk ir izmantot “stabilizētu” situāciju pārstrukturēšanas posma beigās, lai novērtētu samazinājuma apjomu. Šajā laikā bilances vērtība būs mazāka par [30–35] % no NR sākotnējā apjoma 2007. gadā. Attiecībā uz bankas lielumu tirgū pēc pārstrukturēšanas tirgus daļa (pamatojoties uz bruto jauniem kredītiem) hipotekāro kredītu izsniegšanas mājokļu iegādei tirgū būs aptuveni [3–6] % (GBP [6–9] miljardi) līdz 2013. gadam salīdzinājumā ar 8 % 2007. gadā (GBP 32,2 miljardi). Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgū BankCo tirgus daļa nepārsniegs 1,5 % līdz 2013. gadam (GBP 23 miljardi) salīdzinājumā ar 1,9 % pirms bankas darbības 2007. gadā. Tas parāda, ka BankCo būs relatīvi neliela banka un nebūs tirgus līdere. Turpmāka BankCo klātbūtnes samazināšana Apvienotās Karalistes hipotēku un uzkrājumu tirgū apdraudētu tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(156)

Pirmkārt, NR vairs neturpinās darboties kā tāda saimnieciskā struktūrvienība, kas tā bija pirms valsts iejaukšanās. Tā ir nacionalizēta un padziļināti pārstrukturēta. Tādējādi Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgū konkurēs par NR daudz mazāka banka – BankCo. Pēc sadalīšanas BankCo bilances vērtība būs aptuveni [17–22] % no NR bilances vērtības 2007. gadā. Tomēr, tā kā pēc sadalīšanas bankai būs daudz skaidras naudas un gandrīz īpašs finansējums, ko nodrošinās privātpersonu ieguldījumi, ļaujot tai pirmajos gados ātri augt, pareizāk ir izmantot “stabilizētu” situāciju pārstrukturēšanas posma beigās, lai novērtētu samazinājuma apjomu. Šajā laikā bilances vērtība būs mazāka par [30–35] % no NR sākotnējā apjoma 2007. gadā. Attiecībā uz bankas lielumu tirgū pēc pārstrukturēšanas tirgus daļa (pamatojoties uz bruto jauniem kredītiem) hipotekāro kredītu izsniegšanas mājokļu iegādei tirgū būs aptuveni [3–6] % (GBP [6–9] miljardi) līdz 2013. gadam salīdzinājumā ar 8 % 2007. gadā (GBP 32,2 miljardi). Apvienotās Karalistes privātpersonu noguldījumu tirgū BankCo tirgus daļa nepārsniegs 1,5 % līdz 2013. gadam (GBP 23 miljardi) salīdzinājumā ar 1,9 % pirms bankas darbības 2007. gadā. Tas parāda, ka BankCo būs relatīvi neliela banka un nebūs tirgus līdere. Turpmāka BankCo klātbūtnes samazināšana Apvienotās Karalistes hipotēku un uzkrājumu tirgū apdraudētu tās dzīvotspēju.

| (157) | NR 2008. un 2009. gadā ir brīvprātīgi samazinājusi kreditēšanu līdz ļoti zemam līmenim (GBP 3 miljardi 2008. gadā un GBP 1,3 miljardi 2009. gada pirmajā pusē salīdzinājumā ar GBP 32,2 miljardiem 2007. gadā; sk. 1. tabulu), jo konkurences regulējums noteica kreditēšanas maksimālo robežu un klientus mudināja pārvest aizņēmumus pie konkurentiem, izmantojot aktīvu hipotēku dzēšanas programmu. Šī programma izraisīja neto kreditēšanas samazinājumu 2008. gadā par GBP 25,4 miljardiem. Tātad NR samazināja klātbūtni hipotēku tirgū no brīža, kad tika paziņots par konkurences regulējumu 2008. gada pirmajā ceturksnī. |
| --- | --- |

(157)

NR 2008. un 2009. gadā ir brīvprātīgi samazinājusi kreditēšanu līdz ļoti zemam līmenim (GBP 3 miljardi 2008. gadā un GBP 1,3 miljardi 2009. gada pirmajā pusē salīdzinājumā ar GBP 32,2 miljardiem 2007. gadā; sk. 1. tabulu), jo konkurences regulējums noteica kreditēšanas maksimālo robežu un klientus mudināja pārvest aizņēmumus pie konkurentiem, izmantojot aktīvu hipotēku dzēšanas programmu. Šī programma izraisīja neto kreditēšanas samazinājumu 2008. gadā par GBP 25,4 miljardiem. Tātad NR samazināja klātbūtni hipotēku tirgū no brīža, kad tika paziņots par konkurences regulējumu 2008. gada pirmajā ceturksnī.

| (158) | Otrkārt, salīdzinājumā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu Apvienotā Karaliste ir veikusi pasākumus, lai samazinātu BankCo bilances vērtību par aptuveni GBP 4 miljardiem, iekļaujot tajā mazāk skaidras naudas un vairāk riskantu aktīvu. BankCo būs mazāk skaidras naudas un vairāk zemākas kvalitātes hipotēku. Ar mazāku skaidras naudas daudzumu BankCo hipotekārās kreditēšanas jauda tiks ierobežota. Apvienotās Karalistes veiktās bilances izmaiņas dos ieguldījumu trešo personu izteikto bažu mazināšanā (sk. 4.2. iedaļu). |
| --- | --- |

(158)

Otrkārt, salīdzinājumā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu Apvienotā Karaliste ir veikusi pasākumus, lai samazinātu BankCo bilances vērtību par aptuveni GBP 4 miljardiem, iekļaujot tajā mazāk skaidras naudas un vairāk riskantu aktīvu. BankCo būs mazāk skaidras naudas un vairāk zemākas kvalitātes hipotēku. Ar mazāku skaidras naudas daudzumu BankCo hipotekārās kreditēšanas jauda tiks ierobežota. Apvienotās Karalistes veiktās bilances izmaiņas dos ieguldījumu trešo personu izteikto bažu mazināšanā (sk. 4.2. iedaļu).

| (159) | Treškārt, Apvienotā Karaliste ir izteikusi Komisijai vairākas apņemšanās, kuru mērķis ir ierobežot BankCo klātbūtni tirgū; plašāk tās aprakstītas 5.4. iedaļā. Ir noteikta BankCo privātpersonu noguldījumu un hipotekārās kreditēšanas maksimālā robeža. Tā saglabāsies vismaz līdz 2011. gada beigām neatkarīgi no tā, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, un, iespējams, pat ilgāk, ja iziešana no valsts pagaidu īpašuma notiks pēc 2011. gada. Maksimālās robežas noteikšana ierobežo BankCo spēju agresīvi izvērsties tirgū. |
| --- | --- |

(159)

Treškārt, Apvienotā Karaliste ir izteikusi Komisijai vairākas apņemšanās, kuru mērķis ir ierobežot BankCo klātbūtni tirgū; plašāk tās aprakstītas 5.4. iedaļā. Ir noteikta BankCo privātpersonu noguldījumu un hipotekārās kreditēšanas maksimālā robeža. Tā saglabāsies vismaz līdz 2011. gada beigām neatkarīgi no tā, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, un, iespējams, pat ilgāk, ja iziešana no valsts pagaidu īpašuma notiks pēc 2011. gada. Maksimālās robežas noteikšana ierobežo BankCo spēju agresīvi izvērsties tirgū.

| (160) | Tādēļ ir jāsaglabā šīs maksimālās robežas, pat ja iziešana no valsts pagaidu īpašuma notiek pirms 2011. gada, jo BankCo turpina gūt labumu no tai un AssetCo piešķirtā valsts atbalsta NR sadalīšanas veicināšanai. Sniegtais atbalsts nodrošina, ka BankCo pēc sadalīšanas būs laba sākuma pozīcija. Tā ir atbrīvojusies no bijušajiem riskantajiem kredītiem un saņēmusi ievērojamu skaidras naudas summu. BankCo turpinās gūt labumu no atbalsta pēc sadalīšanas. Priekšlaicīga iziešana no valsts pagaidu īpašuma pilnībā nekompensēs BankCo radītos konkurences izkropļojumus, un tas pamato maksimālo robežu saglabāšanu vismaz līdz 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

(160)

Tādēļ ir jāsaglabā šīs maksimālās robežas, pat ja iziešana no valsts pagaidu īpašuma notiek pirms 2011. gada, jo BankCo turpina gūt labumu no tai un AssetCo piešķirtā valsts atbalsta NR sadalīšanas veicināšanai. Sniegtais atbalsts nodrošina, ka BankCo pēc sadalīšanas būs laba sākuma pozīcija. Tā ir atbrīvojusies no bijušajiem riskantajiem kredītiem un saņēmusi ievērojamu skaidras naudas summu. BankCo turpinās gūt labumu no atbalsta pēc sadalīšanas. Priekšlaicīga iziešana no valsts pagaidu īpašuma pilnībā nekompensēs BankCo radītos konkurences izkropļojumus, un tas pamato maksimālo robežu saglabāšanu vismaz līdz 2011. gada beigām.

| (161) | Attiecībā uz trešo personu paustajām bažām par BankCo spēju izspiest konkurentus, izmantojot agresīvu cenu stratēģiju, Apvienotā Karaliste ir izteikusi apņemšanos, ka BankCo neierindosies trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās attiecībā uz galvenajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients pārsniedz 80 %, un jauniem klientiem paredzētus produktus). Moneyfacts tabulas ietver faktus par tām piecām labākajām hipotēkām vairākos segmentos, kuras uzskata par visizdevīgāko pirkumu tirgū noteiktā brīdī. Nelielākām bankām ir svarīgi būt Moneyfacts tabulā, jo tas ir efektīvs veids, kā iegūt klientus. Apvienotās Karalistes apņemšanās nodrošina, ka BankCo, lai arī vēl redzama šajā tabulā, nedrīkst piedāvāt vislabāko cenu tirgū. Tādējādi potenciālā konkurentu izspiešana tiek ierobežota tajos gados, kad BankCo ir visvairāk atkarīga no valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz trešo personu paustajām bažām par BankCo spēju izspiest konkurentus, izmantojot agresīvu cenu stratēģiju, Apvienotā Karaliste ir izteikusi apņemšanos, ka BankCo neierindosies trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās attiecībā uz galvenajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients pārsniedz 80 %, un jauniem klientiem paredzētus produktus). Moneyfacts tabulas ietver faktus par tām piecām labākajām hipotēkām vairākos segmentos, kuras uzskata par visizdevīgāko pirkumu tirgū noteiktā brīdī. Nelielākām bankām ir svarīgi būt Moneyfacts tabulā, jo tas ir efektīvs veids, kā iegūt klientus. Apvienotās Karalistes apņemšanās nodrošina, ka BankCo, lai arī vēl redzama šajā tabulā, nedrīkst piedāvāt vislabāko cenu tirgū. Tādējādi potenciālā konkurentu izspiešana tiek ierobežota tajos gados, kad BankCo ir visvairāk atkarīga no valsts atbalsta.

| (162) | Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pārdot BankCo (..). BankCo pārdošana ļaus valstij atgūt NR ieguldītā finansējuma (daļu). Turklāt savlaicīga iziešana no valsts pagaidu īpašuma nodrošina, ka trešām personām ir iespēja iegūt BankCo. Šādā aspektā NR konkurenti galvenokārt sūdzējās, ka NR kā valsts pagaidu īpašumā esošai ir vieglāk piesaistīt privātpersonu noguldījumus, jo klienti zina, ka banku atbalsta valsts. Šo konkurences izkropļojumu likvidēs iziešana no valsts pagaidu īpašuma. |
| --- | --- |

(162)

Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pārdot BankCo (..). BankCo pārdošana ļaus valstij atgūt NR ieguldītā finansējuma (daļu). Turklāt savlaicīga iziešana no valsts pagaidu īpašuma nodrošina, ka trešām personām ir iespēja iegūt BankCo. Šādā aspektā NR konkurenti galvenokārt sūdzējās, ka NR kā valsts pagaidu īpašumā esošai ir vieglāk piesaistīt privātpersonu noguldījumus, jo klienti zina, ka banku atbalsta valsts. Šo konkurences izkropļojumu likvidēs iziešana no valsts pagaidu īpašuma.

| (163) | Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies līdz (..) anulēt garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem BankCo. Tādējādi BankCo vairs nebūs labvēlīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar tās konkurentiem attiecībā uz privātpersonu un starpbanku noguldījumiem. Tāpēc šī apņemšanās atspēko trešo personu bažas par garantiju saglabāšanu. |
| --- | --- |

(163)

Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies līdz (..) anulēt garantijas par privātpersonu un starpbanku noguldījumiem BankCo. Tādējādi BankCo vairs nebūs labvēlīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar tās konkurentiem attiecībā uz privātpersonu un starpbanku noguldījumiem. Tāpēc šī apņemšanās atspēko trešo personu bažas par garantiju saglabāšanu.

| (164) | Attiecībā uz rīcības ierobežojumiem BankCo darbības tiks ierobežotas ar iegādes aizliegumu un aizliegumu reklamēt valsts garantijas un atrašanos valsts pagaidu īpašumā. Šie pasākumi turpināsies, līdz beigsies valsts pagaidu īpašuma pārvaldījums. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz rīcības ierobežojumiem BankCo darbības tiks ierobežotas ar iegādes aizliegumu un aizliegumu reklamēt valsts garantijas un atrašanos valsts pagaidu īpašumā. Šie pasākumi turpināsies, līdz beigsies valsts pagaidu īpašuma pārvaldījums.

| (165) | NR uzņēmējdarbības pārtraukšanu Dānijā var uzskatīt par pasākumu, kas ierobežo konkurences izkropļojumus, jo NR un vēlāk BankCo vairs nekonkurēs šajā tirgū. |
| --- | --- |

(165)

NR uzņēmējdarbības pārtraukšanu Dānijā var uzskatīt par pasākumu, kas ierobežo konkurences izkropļojumus, jo NR un vēlāk BankCo vairs nekonkurēs šajā tirgū.

| (166) | Visbeidzot, jebkādi konkurences izkropļojumi, ko AssetCo rada, turpinot veikt ierobežotu saimniecisko darbību, tiek ierobežoti, ko apstiprina Apvienotās Karalistes apņemšanās 29. apsvēruma ix) punktā. (..), tās saimnieciskā darbība un arī potenciālie konkurences izkropļojumi mazināsies. |
| --- | --- |

(166)

Visbeidzot, jebkādi konkurences izkropļojumi, ko AssetCo rada, turpinot veikt ierobežotu saimniecisko darbību, tiek ierobežoti, ko apstiprina Apvienotās Karalistes apņemšanās 29. apsvēruma ix) punktā. (..), tās saimnieciskā darbība un arī potenciālie konkurences izkropļojumi mazināsies.

| (167) | Paziņojuma par pārstrukturēšanu 46. punktā norādīts, ka pārstrukturēšanas plāna pareizas īstenošanas pārbaudei ir nepieciešami sīki izstrādāti regulāri dalībvalsts ziņojumi. Apvienotajai Karalistei attiecīgi jāsniedz Komisijai šādi ziņojumi reizi sešos mēnešos, sākot no šā lēmuma datuma. |
| --- | --- |

(167)

Paziņojuma par pārstrukturēšanu 46. punktā norādīts, ka pārstrukturēšanas plāna pareizas īstenošanas pārbaudei ir nepieciešami sīki izstrādāti regulāri dalībvalsts ziņojumi. Apvienotajai Karalistei attiecīgi jāsniedz Komisijai šādi ziņojumi reizi sešos mēnešos, sākot no šā lēmuma datuma.

7.   SECINĀJUMS

| (168) | Šā lēmuma 30. punkta i)–iii) pasākuma un iv)–xii) pasākuma turpināšana pēc NR sadalīšanas uzskatāma par pārstrukturēšanas atbalstu, kas atzīstams par saderīgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(168)

Šā lēmuma 30. punkta i)–iii) pasākuma un iv)–xii) pasākuma turpināšana pēc NR sadalīšanas uzskatāma par pārstrukturēšanas atbalstu, kas atzīstams par saderīgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šāds atbalsts, kuru Apvienotā Karaliste īsteno Northern Rock, BankCo un AssetCo labā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tiek ievēroti 2. pantā minētie nosacījumi:

| i) | zemākas maksas piemērošana ar atpakaļejošu datumu Bank of England likviditātes mehānismam, kuru vēlāk pārņēma Apvienotās Karalistes Valsts kase (“BoE/HMT likviditātes mehānisms”), un maksas pārpalikuma atmaksa Northern Rock pēc Northern Rock sadalīšanas uzņēmumos BankCo un AssetCo; |
| --- | --- |

i)

zemākas maksas piemērošana ar atpakaļejošu datumu Bank of England likviditātes mehānismam, kuru vēlāk pārņēma Apvienotās Karalistes Valsts kase (“BoE/HMT likviditātes mehānisms”), un maksas pārpalikuma atmaksa Northern Rock pēc Northern Rock sadalīšanas uzņēmumos BankCo un AssetCo;

| ii) | Apvienotās Karalistes Valsts kases Finanšu pakalpojumu pārvaldei paustā apņemšanās, ka Northern Rock darbosies, izpildot pamatkapitāla prasības; |
| --- | --- |

ii)

Apvienotās Karalistes Valsts kases Finanšu pakalpojumu pārvaldei paustā apņemšanās, ka Northern Rock darbosies, izpildot pamatkapitāla prasības;

| iii) | BankCo privātpersonu noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana; |
| --- | --- |

iii)

BankCo privātpersonu noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana;

| iv) | BankCo starpbanku noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana; |
| --- | --- |

iv)

BankCo starpbanku noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana;

| v) | BankCo rekapitalizācija GBP 1,4 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

v)

BankCo rekapitalizācija GBP 1,4 miljardu apmērā;

| vi) | BankCo piemērotais nosacītais likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

vi)

BankCo piemērotais nosacītais likviditātes mehānisms GBP 1,5 miljardu apmērā;

| vii) | AssetCo starpbanku noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana; |
| --- | --- |

vii)

AssetCo starpbanku noguldījumiem piemērotās valsts garantijas saglabāšana;

| viii) | BoE/HMT likviditātes mehānisma palielināšana par GBP 10 miljardiem līdz maksimālai summai GBP 23 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

viii)

BoE/HMT likviditātes mehānisma palielināšana par GBP 10 miljardiem līdz maksimālai summai GBP 23 miljardu apmērā;

| ix) | AssetCo rekapitalizācija līdz GBP 1,6 miljardiem; un |
| --- | --- |

ix)

AssetCo rekapitalizācija līdz GBP 1,6 miljardiem; un

| x) | apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā AssetCo. |
| --- | --- |

x)

apgrozāmie līdzekļi GBP 2,5 miljardu apmērā AssetCo.

2. pants

Nosacījumi, kas minēti 1. pantā, ir šādi:

| i) | pilnīga BankCo un AssetCo darbības nodalīšana jāīsteno iespējami drīz un vēlākais līdz 2010. gada beigām; |
| --- | --- |

i)

pilnīga BankCo un AssetCo darbības nodalīšana jāīsteno iespējami drīz un vēlākais līdz 2010. gada beigām;

| ii) | BankCo jaunu kredītu izsniegšanai jānosaka maksimālā robeža līdz GBP 4 miljardiem 2009. gadā, GBP 9 miljardiem 2010. gadā un GBP 8 miljardiem 2011. gadā; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā pēc 2011. gada, kreditēšanas maksimālā robeža GBP 8 miljardu apmērā jāsaglabā līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk; |
| --- | --- |

ii)

BankCo jaunu kredītu izsniegšanai jānosaka maksimālā robeža līdz GBP 4 miljardiem 2009. gadā, GBP 9 miljardiem 2010. gadā un GBP 8 miljardiem 2011. gadā; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā pēc 2011. gada, kreditēšanas maksimālā robeža GBP 8 miljardu apmērā jāsaglabā līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk;

| iii) | BankCo privātpersonu noguldījumu bilances maksimālā robeža Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Gērnsijā jānosaka GBP 20 miljardu apmērā līdz 2011. gada 31. decembrim; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā 2012. un 2013. gadā, privātpersonu noguldījumu maksimālajai robežai jābūt GBP 23 miljardi 2012. gadā un GBP 26 miljardi 2013. gadā vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā; |
| --- | --- |

iii)

BankCo privātpersonu noguldījumu bilances maksimālā robeža Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Gērnsijā jānosaka GBP 20 miljardu apmērā līdz 2011. gada 31. decembrim; ja BankCo paliek valsts pagaidu īpašumā 2012. un 2013. gadā, privātpersonu noguldījumu maksimālajai robežai jābūt GBP 23 miljardi 2012. gadā un GBP 26 miljardi 2013. gadā vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā;

| iv) | BankCo nedrīkst ierindoties trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās, kuras nosaka divu, trīs vai piecu gadu fiksētajām vai mainīgajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients pārsniedz 80 %, un jauniem klientiem paredzētus produktus) līdz 2011. gada 31. decembrim vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk; |
| --- | --- |

iv)

BankCo nedrīkst ierindoties trīs augstākajās Moneyfacts hipotēku kategorijās, kuras nosaka divu, trīs vai piecu gadu fiksētajām vai mainīgajām hipotēkām (izņemot hipotēkas, kuru aizdevuma un vērtības attiecības koeficients pārsniedz 80 %, un jauniem klientiem paredzētus produktus) līdz 2011. gada 31. decembrim vai līdz BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem iestājas ātrāk;

| v) | Apvienotajai Karalistei ir jāizstājas no BankCo vairākuma akcionāriem (..); šādā saistībā uzskatāms, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, ja Apvienotā Karaliste ir pārdevusi vismaz 50 % + 1 BankCo akciju uzņēmumam (vai uzņēmumiem), kas nav valsts īpašumā vai ko nekontrolē valsts, un Apvienotā Karaliste ir zaudējusi kontroli pār BankCo Regulas (EK) Nr. 139/2004 izpratnē; |
| --- | --- |

v)

Apvienotajai Karalistei ir jāizstājas no BankCo vairākuma akcionāriem (..); šādā saistībā uzskatāms, ka BankCo vairs nav valsts pagaidu īpašumā, ja Apvienotā Karaliste ir pārdevusi vismaz 50 % + 1 BankCo akciju uzņēmumam (vai uzņēmumiem), kas nav valsts īpašumā vai ko nekontrolē valsts, un Apvienotā Karaliste ir zaudējusi kontroli pār BankCo Regulas (EK) Nr. 139/2004 izpratnē;

| vi) | BankCo (..) jāsniedz publisks paziņojums, ka (..) atbrīvos Apvienoto Karalisti no saistībām garantēt privātpersonu noguldījumus, un Apvienotā Karaliste līdz 2010. gada 31. decembrim atcels starpbanku garantiju pasākumus attiecībā uz BankCo; |
| --- | --- |

vi)

BankCo (..) jāsniedz publisks paziņojums, ka (..) atbrīvos Apvienoto Karalisti no saistībām garantēt privātpersonu noguldījumus, un Apvienotā Karaliste līdz 2010. gada 31. decembrim atcels starpbanku garantiju pasākumus attiecībā uz BankCo;

| vii) | esošajiem subordinētajiem parādiem jāpaliek AssetCo un, kamēr saskaņā ar līgumu AssetCo var to darīt, tā nemaksās pamatsummu vai kuponus par subordinēto parādu instrumentiem, (..); |
| --- | --- |

vii)

esošajiem subordinētajiem parādiem jāpaliek AssetCo un, kamēr saskaņā ar līgumu AssetCo var to darīt, tā nemaksās pamatsummu vai kuponus par subordinēto parādu instrumentiem, (..);

| viii) | BankCo un AssetCo nedrīkst iesaistīties citu uzņēmumu akciju iegādē vai reklamēt valdības garantiju pasākumus vai īpašumtiesības; |
| --- | --- |

viii)

BankCo un AssetCo nedrīkst iesaistīties citu uzņēmumu akciju iegādē vai reklamēt valdības garantiju pasākumus vai īpašumtiesības;

| ix) | AssetCo nedrīkst uzsākt jaunu saimniecisko darbību, izņemot tās darbības, kas nepieciešamas operatīvā atbalsta nodrošināšanai BankCo, līdz pabeigta AssetCo un BankCo darbības nodalīšana (..). |
| --- | --- |

ix)

AssetCo nedrīkst uzsākt jaunu saimniecisko darbību, izņemot tās darbības, kas nepieciešamas operatīvā atbalsta nodrošināšanai BankCo, līdz pabeigta AssetCo un BankCo darbības nodalīšana (..).

3. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Apvienotā Karaliste informē Komisiju, kādi pasākumi ir veikti lēmuma izpildei. Turklāt Apvienotā Karaliste no šā lēmuma pieņemšanas dienas reizi sešos mēnešos iesniedz sīki izstrādātu atskaiti par šā lēmuma izpildei veiktajiem pasākumiem.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2009. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.

1

(2)  OV C 149, 1.7.2009., 16. lpp.

2

(3)  OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

4

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Bruto kredīti ir avansu kopsumma; neto kredīti ir avansi bez hipotēku dzēšanas un atmaksājumiem.

7

(8)  Lai gan visa lēmumā par procedūras uzsākšanu ietvertā informācija šajā lēmumā netiek atkārtota, tomēr tā ir ņemta vērā novērtējumā turpmāk šajā lēmumā.

8

(9)  Komercnoslēpums. Kur iespējams, skaitļi ir aizvietoti ar izlaidumu kvadrātiekavās [].

9

(10)  Konsolidētie.

10

(11)  Nepārbaudītie.

11

(12)  Konkurences regulējums tika īstenots pēc tam, kad Apvienotās Karalistes iestādes nacionalizēja NR. Tā mērķis ir nodrošināt, ka NR nevarēs izmantot valdības atbalstu, lai negodīgi konkurētu tirgū. Regulējums ietver NR apņemšanos, kas ierobežo tās klātbūtni Apvienotās Karalistes hipotēku un uzkrājumu tirgū. Sk. arī konkurences regulējuma aprakstu lēmuma par procedūras uzsākšanu 81. punktā (1. zemsvītras piezīme).

12

NR

NR

NR

(13)  Turpmāk “skaidras naudas aktīvi”, ko veido skaidras naudas un valsts kases ieguldījumi, būs norādīti kā “skaidras naudas aktīvi” vai “skaidra nauda”.

13

(14)  Tie ir bankas konti, kas attiecas uz Granite pārvēršanas vērtspapīros struktūru un atrodas NR.

14

Granite

NR

(15)  Segto obligāciju programma, ko veido vairākas parāda vērtspapīru emisijas.

15

(16)  NR iepriekš izsniegto hipotēku portfelis.

16

NR

(17)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

17

(18)  Skaidrības labad Komisija, novērtējot pasākumus, atsauksies uz numerāciju, kas izmantota pasākumu aprakstā 30. un 31. punktā.

18

(19)  Sk. lēmuma par procedūras uzsākšanu 94. punktu.

19

(20)  Sk. lēmuma par procedūras uzsākšanu 91. punktu un lēmuma par procedūras pagarināšanu 28. punktu.

20

(21)  Sk. lēmuma par procedūras pagarināšanu 32. un 39. punktu.

21

(22)  Sk. lēmuma par procedūras pagarināšanu 26. un 49. punktu.

22

(23)  Sk. lēmuma par procedūras pagarināšanu 33. un 46. punktu.

23

(24)  Sk. lēmuma par procedūras pagarināšanu 22. punkta ii) daļu.

24

(25)  Sk. lēmuma par procedūras pagarināšanu 26. punktu.

25

(26)  Sk. 23. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Sk. Komisijas lēmumu lietā NN 70/07, Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.), Komisijas lēmumu lietā C 14/08 (ex NN 1/08), Pārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Northern Rock (OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.) (lēmums par procedūras uzsākšanu) un Komisijas lēmumu lietā C 14/08, Pārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Northern Rock (OV C 149, 1.7.2009., 16. lpp.).

27

Northern Rock

ārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam

ārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Northern Rock

(28)  Komisija apstiprināja maksu lēmumā lietā N 507/08 Finansiāla atbalsta pasākumi Apvienotās Karalistes banku nozarei (OV C 290, 13.11.2008., 4. lpp.).

28

Finansiāla atbalsta pasākumi Apvienotās Karalistes banku nozarei

(29)  Norādītā summa ir privātpersonu noguldījumu kopsumma, un tajā neņem vērā FSCS.

29

FSCS

(30)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

30

(31)  Uzņēmējdarbības plāns tika atjaunināts 2009. gada 18. septembrī, lai ņemtu vērā Komisijas un trešo personu paustās bažas par atbalsta radītiem konkurences kropļojumiem.

31

(32)  Piemēram, CGS; sk. 15. zemsvītras piezīmi.

32

CGS

(33)  Attiecībā uz HMT saistībām pret FSA, ka NR darbosies, izpildot kapitāla prasības, par līdzvērtīgu var uzskatīt apņemšanos nākotnē kapitalizēt banku, kas izpaudīsies kā BankCo kapitāla ieguldījums pēc sadalīšanas.

33

HMT

FSA

NR

BankCo

(34)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  Komisijas lēmums lietā NN 70/07, Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.).

35

Northern Rock

(36)  Lēmuma par procedūras uzsākšanu 100. un 101. punkts.

36

(37)  Sk., sal., principā apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen un Volkswagen AG pret Komisiju, 1999, ECR II-3663, 167. punkts. Šī pieeja ir piemērota Komisijas Lēmumā Nr. 98/490/EK lietā C 47/96, Crédit Lyonnais (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp.) (10.1. punkts), Komisijas Lēmumā Nr. 2005/345/EK lietā C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.) (153. punkts un turpmākie punkti) un Komisijas Lēmumā Nr. 2008/263/EK lietā C 50/06, BAWAG (OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp.) (166. punkts). Sk. arī Komisijas lēmumu lietā NN 70/07, Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.) un Komisijas lēmumu lietā NN 25/08, Rescue aid to WestLB (OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.).

37

Freistaat Sachsen

Volkswagen AG

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid to WestLB

(38)  Banku jomas paziņojums, OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.

38

(39)  Paziņojums par rekapitalizāciju, OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.

39

(40)  Paziņojums par pārstrukturēšanu, OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

40

(41)  Sk. arī Komisijas lēmumu lietā N 507/08, Finansiāla atbalsta pasākumi Apvienotās Karalistes banku nozarei (OV C 290, 13.11.2008, 1. lpp.), Komisijas lēmumu lietā N 650/08, Paziņojums par finansiālā atbalsta pasākumu grozījumiem Apvienotās Karalistes banku nozarei (OV C 54, 7.3.2009., 3. lpp.) un Komisijas lēmumu lietā N 193/09, Kredītu garantiju shēmas pagarināšana (CGS) (OV C 145, 25.6.2009., 3. lpp.).

41

Finansiāla atbalsta pasākumi Apvienotās Karalistes banku nozarei

Paziņojums par finansiālā atbalsta pasākumu grozījumiem Apvienotās Karalistes banku nozarei

Kredītu garantiju shēmas pagarināšana (

(42)  IAC paredz kritērijus aktīvu glābšanas pasākumu novērtēšanai gan glābšanas, gan pārstrukturēšanas gadījumā. Glābšanas gadījumā, kad bankai krīzes pārvarēšanai ir nepieciešams pagaidu pasākums ar ierobežotu summu, uzskatāms, ka bankai var atgriezt dzīvotspēju pēc situācijas stabilizēšanās tirgos, un strukturāli uzlabojumi vai pārstrukturēšana nav nepieciešami. Pretēji ir gadījumos, kad bankai nepieciešamas ievērojamas atbalsta summas vai tā nevar nodrošināt atbilstošu sloga dalīšanu,– tad ir nepieciešama bankas “visaptveroša pārstrukturēšana”. Attiecībā uz pēdējo gadījumu IAC 6. iedaļā iekļautas īpašas prasības sloga dalīšanas nosacījumiem.

42

IAC

IAC

(43)  Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna novērtējumu saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanu sk. 123. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

43

(44)  Sk. paziņojuma par pārstrukturēšanu 22. punktu.

44

(45)  Sk. paziņojuma par pārstrukturēšanas 13. punktu.

45

(46)  Sk. lēmuma par procedūras uzsākšanu 90. punktu.

46

---