# Eiropas Savienības L 35/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.035.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 35 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 6. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.035.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 35

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 6. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 103/2010 (2010. gada 5. februāris) par atļauju izmantot metionīna hidroksianaloga mangāna helātu kā piedevu gaļas cāļu pārtikai (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 104/2010 (2010. gada 5. februāris), kas attiecas uz atļauju izmantot kālija diformiātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs BASF SE) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 105/2010 (2010. gada 5. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, attiecībā uz ohratoksīnu A (
  1
  ) | 7 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 106/2010 (2010. gada 5. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/62/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. februāris) par Grieķijas, Maltas, Portugāles un Somijas atsevišķu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2007. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 474) | 11 |
| | | 2010/63/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 4. februāris) par Lēmuma 2006/210/EK piemērošanas termiņa pagarināšanu | 14 |
| | | 2010/64/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris) par noteiktu trešo valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 590)

   (
  1
  ) | 15 |
| | | 2010/65/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris) par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK, ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 606) | 18 |
| | | 2010/66/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris), ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 626)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/67/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris), ar ko izveido GMES partneru padomi | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 103/2010 (2010. gada 5. februāris) par atļauju izmantot metionīna hidroksianaloga mangāna helātu kā piedevu gaļas cāļu pārtikai (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 104/2010 (2010. gada 5. februāris), kas attiecas uz atļauju izmantot kālija diformiātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs BASF SE) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (
  1
  )

BASF SE

1

4

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 105/2010 (2010. gada 5. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, attiecībā uz ohratoksīnu A (
  1
  )

1

7

Komisijas Regula (ES) Nr. 106/2010 (2010. gada 5. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

LĒMUMI

2010/62/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. februāris) par Grieķijas, Maltas, Portugāles un Somijas atsevišķu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2007. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 474)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 474)

11

2010/63/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 4. februāris) par Lēmuma 2006/210/EK piemērošanas termiņa pagarināšanu

14

2010/64/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris) par noteiktu trešo valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 590)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 590)

1

15

2010/65/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris) par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK, ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 606)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 606)

18

2010/66/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris), ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 626)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 626)

1

21

2010/67/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 5. februāris), ar ko izveido GMES partneru padomi

GMES

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 103/2010

(2010. gada 5. februāris)

par atļauju izmantot metionīna hidroksianaloga mangāna helātu kā piedevu gaļas cāļu pārtikai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka dzīvnieku barības piedevu izmantošanai jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka dzīvnieku barības piedevu izmantošanai jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam, kas minēts šīs regulas pielikumā. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam, kas minēts šīs regulas pielikumā. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju metionīna hidroksianaloga mangāna helātam, lai to lietotu kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju metionīna hidroksianaloga mangāna helātam, lai to lietotu kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2009. gada 15. septembra atzinumā (2) un 2008. gada 15. aprīļa atzinumā (3) secināja, ka metionīna hidroksianaloga mangāna helātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, to izmantojot gaļas cāļiem. Saskaņā ar 2008. gada 15. aprīļa atzinumu minētā preparāta izmantojumu var uzskatīt par pieejamā mangāna avotu, un tas atbilst gaļas cāļu uzturfizioloģiskās piedevas kritērijiem. Iestāde iesaka ieviest atbilstošus pasākumus lietotāju drošībai. Tā neuzskata, ka ir jānosaka īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2009. gada 15. septembra atzinumā (2) un 2008. gada 15. aprīļa atzinumā (3) secināja, ka metionīna hidroksianaloga mangāna helātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, to izmantojot gaļas cāļiem. Saskaņā ar 2008. gada 15. aprīļa atzinumu minētā preparāta izmantojumu var uzskatīt par pieejamā mangāna avotu, un tas atbilst gaļas cāļu uzturfizioloģiskās piedevas kritērijiem. Iestāde iesaka ieviest atbilstošus pasākumus lietotāju drošībai. Tā neuzskata, ka ir jānosaka īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

| (5) | Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”, ir atļauts izmantot kā dzīvnieku barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 7(9): 1316.

2

The EFSA Journal

(3)  The EFSA Journal (2008) 692, 1. lpp.

3

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementa (Mn) sastāvs mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi |
| 3b5.10 | — | Metionīna hidroksianaloga mangāna helāts | | Piedevas raksturojums | Metionīna hidroksianaloga mangāna helāts, kas satur ne mazāk kā 13 % cinka un 76 % (2-hidroksi-4-metiltio) butānskābes |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Elementa (Mn) sastāvs mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

3b5.10

—

Metionīna hidroksianaloga mangāna helāts

Piedevas raksturojums

Metionīna hidroksianaloga mangāna helāts, kas satur ne mazāk kā 13 % cinka un 76 % (2-hidroksi-4-metiltio) butānskābes

| | Minerāleļļa: ≤ 1 % |
| --- | --- |

Minerāleļļa: ≤ 1 %

| | Analīzes metode (1)

  Induktīvi saistītas plazmas atomu emisijas spektrometrija (ICP-AES) saskaņā ar EN 15510:2007 |
| --- | --- |

Analīzes metode (1)

Induktīvi saistītas plazmas atomu emisijas spektrometrija (ICP-AES) saskaņā ar EN 15510:2007

Gaļas cāļi

—

—

150 (kopā)

| 1. | Minēto piedevu barībā iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Minēto piedevu barībā iekļauj premiksa veidā.

| 2. | Lietotāju drošībai apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

2.

Lietotāju drošībai apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

26.2.2020.

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 104/2010

(2010. gada 5. februāris),

kas attiecas uz atļauju izmantot kālija diformiātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs BASF SE) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka dzīvnieku barības piedevu izmantošanai jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas 10. pants paredz, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka dzīvnieku barības piedevu izmantošanai jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas 10. pants paredz, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 26. jūlija Regulu (EK) Nr. 1200/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot konkrētas piedevas dzīvnieku barībā un pagaidu atļauju tādas piedevas jaunam izmantojumam, kuru jau ir atļauts izmantot dzīvnieku barībā (3), tika piešķirta pagaidu atļauja lietot kālija diformiātu (citā veidā) kā barības piedevu sivēnmātēm atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK. Pēc tam minētā piedeva kā esošs lopbarības līdzeklis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika iekļauta Kopienas Reģistrā par lopbarības piedevām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 26. jūlija Regulu (EK) Nr. 1200/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot konkrētas piedevas dzīvnieku barībā un pagaidu atļauju tādas piedevas jaunam izmantojumam, kuru jau ir atļauts izmantot dzīvnieku barībā (3), tika piešķirta pagaidu atļauja lietot kālija diformiātu (citā veidā) kā barības piedevu sivēnmātēm atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK. Pēc tam minētā piedeva kā esošs lopbarības līdzeklis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika iekļauta Kopienas Reģistrā par lopbarības piedevām.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums pārvērtēt minēto piedevu, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums pārvērtēt minēto piedevu, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2009. gada 15. septembra atzinumā (4) secināja, ka piedevai nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, patērētāju veselību vai vidi un ka tās lietošana var uzlabot dzīvnieku produktivitāti. Iestāde iesaka ieviest atbilstošus pasākumus lietotāju drošībai. Tā neuzskata, ka ir jānosaka īpašas prasības attiecībā uz realizēto preču uzraudzību. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās Kopienas references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2009. gada 15. septembra atzinumā (4) secināja, ka piedevai nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, patērētāju veselību vai vidi un ka tās lietošana var uzlabot dzīvnieku produktivitāti. Iestāde iesaka ieviest atbilstošus pasākumus lietotāju drošībai. Tā neuzskata, ka ir jānosaka īpašas prasības attiecībā uz realizēto preču uzraudzību. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās Kopienas references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi.

| (5) | Minētās piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Minētās piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādējādi preparātu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Līdz ar to Regulā (EK) Nr. 1200/2005 jāsvītro noteikumi attiecībā uz minēto preparātu. |
| --- | --- |

(6)

Līdz ar to Regulā (EK) Nr. 1200/2005 jāsvītro noteikumi attiecībā uz minēto preparātu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts izmantot kā dzīvnieku barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Regulā (EK) Nr. 1200/2005 svītro 1. pantu un I pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 195, 27.7.2005., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Journal 2009; 7(9): 1315.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (zootehnisko parametru uzlabošana) |
| 4d800 | BASF SE | Kālija diformiāts | | Piedevas sastāvs: | Kālija diformiāts, ciets, min. 98 %, |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (zootehnisko parametru uzlabošana)

4d800

BASF SE

Kālija diformiāts

Piedevas sastāvs:

Kālija diformiāts, ciets, min. 98 %,

| | silikāts, maks. 1,5 %, |
| --- | --- |

silikāts, maks. 1,5 %,

| | ūdens, maks. 0,5 %. |
| --- | --- |

ūdens, maks. 0,5 %.

| | Aktīvās vielas raksturojums: | Kālija diformiāts, ciets |
| --- | --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums:

Kālija diformiāts, ciets

| | KH(COOH)2 |
| --- | --- |

KH(COOH)2

| | CAS Nr. 20642-05-1 |
| --- | --- |

CAS Nr. 20642-05-1

| | Analīzes metode (1)

  Jonu hromatogrāfijas metode, izmantojot elektrovadītspējas noteikšanu (IC/ECD) |
| --- | --- |

Analīzes metode (1)

Jonu hromatogrāfijas metode, izmantojot elektrovadītspējas noteikšanu (IC/ECD)

Sivēnmātes

—

10 000

12 000

Dažādu kālija diformiāta avotu maisījums nedrīkst pārsniegt kompleksajā barībā atļauto daudzumu – 12 000 mg/kg kompleksās barības.

Piedevu barībā iekļauj premiksa veidā.

Šis produkts var izraisīt nopietnus acu bojājumus.

Jāpieņem pasākumi, lai aizsargātu darbiniekus.

26.2.2020.

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 105/2010

(2010. gada 5. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, attiecībā uz ohratoksīnu A

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (2) ir noteikta konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (2) ir noteikta konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas produktos.

| (2) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, pēc Komisijas pieprasījuma, ņemot vērā jaunākos zinātnes atzinumus, 2006. gada 4. aprīlī pieņēma atjauninātu zinātnisko atzinumu saistībā ar ohratoksīnu A (OTA) pārtikā (3) un noteica pieļaujamo nedēļas devu (TWI) – 120 ng uz kg ķermeņa svara. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, pēc Komisijas pieprasījuma, ņemot vērā jaunākos zinātnes atzinumus, 2006. gada 4. aprīlī pieņēma atjauninātu zinātnisko atzinumu saistībā ar ohratoksīnu A (OTA) pārtikā (3) un noteica pieļaujamo nedēļas devu (TWI) – 120 ng uz kg ķermeņa svara.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1881/2006 ir paredzēts, ka, ņemot vērā jaunāko EFSA zinātnisko atzinumu, apsvērs, vai ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo OTA koncentrāciju pārtikas produktos, piemēram, žāvētos augļos, izņemot rozīnēs, kakao un kakao produktos, garšaugos, gaļas produktos, negrauzdētā kafijā, alū un lakricā, un pārskatīt spēkā esošo maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, īpaši maksimāli pieļaujamo OTA koncentrāciju, rozīnēs un vīnogu sulā. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1881/2006 ir paredzēts, ka, ņemot vērā jaunāko EFSA zinātnisko atzinumu, apsvērs, vai ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo OTA koncentrāciju pārtikas produktos, piemēram, žāvētos augļos, izņemot rozīnēs, kakao un kakao produktos, garšaugos, gaļas produktos, negrauzdētā kafijā, alū un lakricā, un pārskatīt spēkā esošo maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, īpaši maksimāli pieļaujamo OTA koncentrāciju, rozīnēs un vīnogu sulā.

| (4) | Pamatojoties uz EPNI pieņemto atzinumu, izrādās, ka spēkā esošā maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir atbilstoša, lai aizsargātu sabiedrības veselību, un tā ir jāsaglabā. Attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1881/2006 vēl neiekļautiem pārtikas produktiem uzskatīja par vajadzīgu un lietderīgu sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos noteikt ohratoksīna A maksimāli pieļaujamo koncentrāciju tajos pārtikas produktos, kuri būtiski veicina OTA iedarbību (uz visiem iedzīvotājiem vai neaizsargāto iedzīvotāju grupu, vai ievērojamu iedzīvotāju daļu), vai tajos pārtikas produktos, kuri ne vienmēr būtiski veicina OTA iedarbību, taču pierādījumi liecina, ka šajos produktos var būt ārkārtīgi augsta OTA koncentrācija. Šajos gadījumos ir jānosaka maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai novērstu šo ļoti piesārņoto pārtikas produktu nonākšanu pārtikas apritē. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz EPNI pieņemto atzinumu, izrādās, ka spēkā esošā maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir atbilstoša, lai aizsargātu sabiedrības veselību, un tā ir jāsaglabā. Attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1881/2006 vēl neiekļautiem pārtikas produktiem uzskatīja par vajadzīgu un lietderīgu sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos noteikt ohratoksīna A maksimāli pieļaujamo koncentrāciju tajos pārtikas produktos, kuri būtiski veicina OTA iedarbību (uz visiem iedzīvotājiem vai neaizsargāto iedzīvotāju grupu, vai ievērojamu iedzīvotāju daļu), vai tajos pārtikas produktos, kuri ne vienmēr būtiski veicina OTA iedarbību, taču pierādījumi liecina, ka šajos produktos var būt ārkārtīgi augsta OTA koncentrācija. Šajos gadījumos ir jānosaka maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai novērstu šo ļoti piesārņoto pārtikas produktu nonākšanu pārtikas apritē.

| (5) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, izrādās, ka sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos nav jānosaka maksimāli pieļaujamā OTA koncentrācija žāvētos augļos, izņemot rozīnēs, kakao un kakao produktos, gaļas produktos, tostarp pārtikā lietojamos subproduktos un deserta vīnos, jo tie būtiski neveicina OTA iedarbību un šajos pārtikas produktos pavisam reti tika konstatēta augsta OTA koncentrācija. OTA klātbūtne negrauzdētā kafijā un alū jau tiek kontrolēta citā, atbilstošākā pārtikas aprites posmā (attiecīgi grauzdētā kafijā un iesalā). |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, izrādās, ka sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos nav jānosaka maksimāli pieļaujamā OTA koncentrācija žāvētos augļos, izņemot rozīnēs, kakao un kakao produktos, gaļas produktos, tostarp pārtikā lietojamos subproduktos un deserta vīnos, jo tie būtiski neveicina OTA iedarbību un šajos pārtikas produktos pavisam reti tika konstatēta augsta OTA koncentrācija. OTA klātbūtne negrauzdētā kafijā un alū jau tiek kontrolēta citā, atbilstošākā pārtikas aprites posmā (attiecīgi grauzdētā kafijā un iesalā).

| (6) | Ārkārtīgi augsta OTA koncentrācija vairākkārt ir novērota garšaugos un lakricā. Tāpēc ir jānosaka maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecībā uz garšaugiem un lakricu. |
| --- | --- |

(6)

Ārkārtīgi augsta OTA koncentrācija vairākkārt ir novērota garšaugos un lakricā. Tāpēc ir jānosaka maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecībā uz garšaugiem un lakricu.

| (7) | Jaunākie pierādījumi liecina, ka dažās galvenajās garšaugu ražotājvalstīs, kuras tos eksportē uz Savienību, nav novēršanas pasākumu un oficiālu pārbaudes pasākumu, ar kuriem tiktu kontrolēta ohratoksīna A klātbūtne garšaugos. Lai aizsargātu sabiedrības veselību, ir nekavējoties jānosaka ohratoksīna A maksimāli pieļaujamā koncentrācija garšaugos. Lai ražotājvalstis varētu ieviest novēršanas pasākumus un lai ievērojami netraucētu tirdzniecību, uz laiku tiek noteikta lielāka maksimāli pieļaujamā koncentrācija, kas piemērojama, paziņojot par to īsu brīdi iepriekš, pirms stājas spēkā maksimāli pieļaujamā koncentrācija, kas atspoguļo līmeni, kāds sasniedzams, piemērojot labu praksi. Pirms zemākas koncentrācijas piemērošanas ir jānovērtē iespēja sasniegt ohratoksīna A koncentrāciju, ko dažādos garšaugu ražošanas reģionos pasaulē varētu sasniegt, piemērojot labu praksi. |
| --- | --- |

(7)

Jaunākie pierādījumi liecina, ka dažās galvenajās garšaugu ražotājvalstīs, kuras tos eksportē uz Savienību, nav novēršanas pasākumu un oficiālu pārbaudes pasākumu, ar kuriem tiktu kontrolēta ohratoksīna A klātbūtne garšaugos. Lai aizsargātu sabiedrības veselību, ir nekavējoties jānosaka ohratoksīna A maksimāli pieļaujamā koncentrācija garšaugos. Lai ražotājvalstis varētu ieviest novēršanas pasākumus un lai ievērojami netraucētu tirdzniecību, uz laiku tiek noteikta lielāka maksimāli pieļaujamā koncentrācija, kas piemērojama, paziņojot par to īsu brīdi iepriekš, pirms stājas spēkā maksimāli pieļaujamā koncentrācija, kas atspoguļo līmeni, kāds sasniedzams, piemērojot labu praksi. Pirms zemākas koncentrācijas piemērošanas ir jānovērtē iespēja sasniegt ohratoksīna A koncentrāciju, ko dažādos garšaugu ražošanas reģionos pasaulē varētu sasniegt, piemērojot labu praksi.

| (8) | Arī turpmāk jāuzrauga OTA klātbūtne pārtikas produktos, attiecībā uz kuriem nav noteikta maksimāli pieļaujamā koncentrācija, un gadījumā, ja regulāri tiek konstatēta neparasti augsta OTA koncentrācija, var apsvērt nepieciešamību noteikt OTA maksimāli pieļaujamo koncentrāciju minētajos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(8)

Arī turpmāk jāuzrauga OTA klātbūtne pārtikas produktos, attiecībā uz kuriem nav noteikta maksimāli pieļaujamā koncentrācija, un gadījumā, ja regulāri tiek konstatēta neparasti augsta OTA koncentrācija, var apsvērt nepieciešamību noteikt OTA maksimāli pieļaujamo koncentrāciju minētajos pārtikas produktos.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1881/2006. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1881/2006.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumu groza šādi.

| 1. | Pielikuma 2.2.11. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:







  “2.2.11. | Garšaugi | Capsicum spp. (to žāvēti augļi, veseli vai malti, ieskaitot čilli, čilli pulveri, Kajennes piparus un papriku) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Pielikuma 2.2.11. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.2.11.

Garšaugi

Capsicum spp. (to žāvēti augļi, veseli vai malti, ieskaitot čilli, čilli pulveri, Kajennes piparus un papriku)

| | Piper spp. (to augļi, ieskaitot baltos un melnos piparus) |
| --- | --- |

Piper spp. (to augļi, ieskaitot baltos un melnos piparus)

| | Myristica fragrans (muskatrieksts) |
| --- | --- |

Myristica fragrans (muskatrieksts)

| | Zingiber officinale (ingvers) |
| --- | --- |

Zingiber officinale (ingvers)

| | Curcuma longa (garā kurkuma) |
| --- | --- |

Curcuma longa (garā kurkuma)

Tādu garšaugu maisījumi, kuros ir viens vai vairāki iepriekšminētie garšaugi

no 1.7.2010. līdz 30.6.2012. – 30 μg/kg

no 1.7.2012. – 15 μg/kg

2.2.12.

Lakrica (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate un citas sugas)

2.2.12.1.

Lakricas sakne, zāļu uzlējuma sastāvdaļa

20 μg/kg

2.2.12.2.

Lakricas ekstrakts (42) lietošanai pārtikā, īpaši dzērienos un konditorejas izstrādājumos

80 μg/kg”

| 2. | Pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(42) | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecas uz tīru un neatšķaidītu ekstraktu, ja 1 kg ekstrakta iegūts no 3 līdz 4 kg lakricas saknes.” |
| --- | --- | --- |

2.

Pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(42)

Maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecas uz tīru un neatšķaidītu ekstraktu, ja 1 kg ekstrakta iegūts no 3 līdz 4 kg lakricas saknes.”

2. pants

Ieinteresētās personas paziņo Komisijai izmeklēšanas rezultātus, arī sastopamības datus, un jaunāko informāciju par novēršanas pasākumu piemērošanu, lai izvairītos no ohratoksīna A piesārņojuma garšaugos.

Dalībvalstīm regulāri jāiesniedz Komisijai informācija par konstatējumiem attiecībā uz ohratoksīna A klātbūtni garšaugos.

Pirms zemākas koncentrācijas piemērošanas Komisija šo informāciju darīs pieejamu dalībvalstīm, ņemot vērā zemākas ohratoksīna A koncentrācijas sasniedzamības novērtējumu garšaugos dažādos ražošanas reģionos pasaulē, piemērojot labu praksi.

3. pants

Šo regulu nepiemēro produktiem, kas laisti tirgū pirms 2010. gada 1. jūlija, atbilstoši šajā dienā piemērojamajiem noteikumiem.

Pielikuma 2.2.11. punktā noteikto maksimāli pieļaujamo ohratoksīna A koncentrāciju, kas piemērojama no 2012. gada 1. jūlija, nepiemēro produktiem, kas laisti tirgū pirms 2012. gada 1. jūlija, atbilstoši šajā dienā piemērojamajiem noteikumiem.

Pienākumu pierādīt, kad produkti ir laisti tirgū, uzņemas pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

1

(2)  OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en.pdf

3

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 106/2010

(2010. gada 5. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 6. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 94,7 |
| MA | 61,7 |
| TN | 115,7 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0707 00 05 | MA | 68,9 |
| TR | 142,6 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | MA | 143,8 |
| TR | 162,4 |
| ZZ | 153,1 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 53,6 |
| MA | 51,6 |
| TN | 46,6 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 162,4 |
| MA | 79,5 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 101,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 55,1 |
| EG | 61,9 |
| IL | 84,7 |
| JM | 106,7 |
| MA | 128,4 |
| PK | 38,1 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0805 50 10 | EG | 88,6 |
| IL | 88,6 |
| TR | 71,1 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | CA | 95,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,1 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,2 |
| ZZ | 75,7 |
| 0808 20 50 | CN | 54,7 |
| TR | 84,8 |
| US | 111,6 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

106,9

JO

94,7

MA

61,7

TN

115,7

TR

105,1

ZZ

96,8

0707 00 05

MA

68,9

TR

142,6

ZZ

105,8

0709 90 70

MA

143,8

TR

162,4

ZZ

153,1

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

49,8

IL

53,6

MA

51,6

TN

46,6

TR

50,7

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

162,4

MA

79,5

TR

62,0

ZZ

101,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

55,1

EG

61,9

IL

84,7

JM

106,7

MA

128,4

PK

38,1

TR

68,0

ZZ

77,6

0805 50 10

EG

88,6

IL

88,6

TR

71,1

ZZ

82,8

0808 10 80

CA

95,3

CL

60,1

CN

77,1

MK

24,7

US

121,2

ZZ

75,7

0808 20 50

CN

54,7

TR

84,8

US

111,6

ZA

102,4

ZZ

88,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. februāris)

par Grieķijas, Maltas, Portugāles un Somijas atsevišķu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2007. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 474)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu, maltiešu, portugāļu, somu un zviedru valodā)

(2010/62/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 30. pantu un 32. panta 8. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumiem 2008/396/EK (2) un 2009/87/EK (3) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2007. finanšu gadu, izņemot Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Itālijas maksājumu aģentūras ARBEA, Maltas maksājumu aģentūras MRAE, Portugāles maksājumu aģentūru IFADAP un IFAP un Somijas maksājumu aģentūras MAVI grāmatojumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumiem 2008/396/EK (2) un 2009/87/EK (3) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2007. finanšu gadu, izņemot Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Itālijas maksājumu aģentūras ARBEA, Maltas maksājumu aģentūras MRAE, Portugāles maksājumu aģentūru IFADAP un IFAP un Somijas maksājumu aģentūras MAVI grāmatojumus.

| (2) | Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Maltas maksājumu aģentūras MRAE, Portugāles maksājumu aģentūru IFADAP un IFAP un Somijas maksājumu aģentūras MAVI iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību. |
| --- | --- |

(2)

Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaudēm Komisija tagad var pieņemt lēmumu par Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Maltas maksājumu aģentūras MRAE, Portugāles maksājumu aģentūru IFADAP un IFAP un Somijas maksājumu aģentūras MAVI iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību.

| (3) | Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (4), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2007. gadā, veiktos avansa maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Šīs summas jāatvelk no avansa maksājumiem vai jāpieskaita tiem, grāmatojot pret izdevumiem otrajā mēnesī pēc tā mēneša, kurā ir pieņemts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (4), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2007. gadā, veiktos avansa maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Šīs summas jāatvelk no avansa maksājumiem vai jāpieskaita tiem, grāmatojot pret izdevumiem otrajā mēnesī pēc tā mēneša, kurā ir pieņemts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegti paraugi 1. un 2. tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2008. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no Kopienas budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegti paraugi 1. un 2. tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2008. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jānolemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu.

| (6) | Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā summas, kas no attiecīgajām dalībvalstīm jau ir ieturētās, pamatojoties uz Lēmumu 2008/396/EK un 2009/87/EK. |
| --- | --- |

(6)

Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā summas, kas no attiecīgajām dalībvalstīm jau ir ieturētās, pamatojoties uz Lēmumu 2008/396/EK un 2009/87/EK.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Maltas maksājumu aģentūras MRAE, Portugāles maksājumu aģentūru IFADAP un IFAP un Somijas maksājumu aģentūras MAVI grāmatojumi attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2007. finanšu gadā.

Pielikumā ir norādītas summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no attiecīgajām dalībvalstīm vai tām izmaksājamas, tostarp tās summas, kuras radušās Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai, Maltas Republikai, Portugāles Republikai un Somijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 4. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 29.5.2008., 33. lpp.

2

(3)  OV L 33, 3.2.2009., 38. lpp.

3

(4)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

4

---

PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2007. FINANŠU GADS

SUMMA, KAS ATGŪSTAMA NO DALĪBVALSTS VAI TAI IZMAKSĀJAMA

Piezīme: 2010. gada nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| DV | | 2007. g. – Izdevumi / piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu | Samazinājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu (1) | Kopā, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus | Dalībvalstij veiktie maksājumi finanšu gadā | Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai maksājama dalībvalstij (+) | Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai maksājama dalībvalstij (+) atbilstīgi Lēmumam 2008/396/EK | Summa, kas atgūta no dalībvalsts (–) vai izmaksāta dalībvalstij (+) atbilstīgi Lēmumam 2009/87/EK | Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai izmaksājama dalībvalstij (+) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kas deklarēti gada deklarācijā | = kopā izdevumi / piešķirtie ieņēmumi ikmēneša deklarācijās |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g | i | i' | j = h – i – i' |
| EL | EUR | 2 377 709 692,71 | 0,00 | 2 377 709 692,71 | –3 777 975,35 | –5 925 969,19 | 2 368 005 748,17 | 2 374 149 976,67 | –6 144 228,50 | 0,00 | 0,00 | –6 144 228,50 |
| MT | EUR | 1 968 874,78 | 0,00 | 1 968 874,78 | –16 690,38 | 0,00 | 1 952 184,40 | 1 953 932,59 | –1 748,19 | 0,00 | 0,00 | –1 748,19 |
| PT | EUR | 718 788 155,94 | 0,00 | 718 788 155,94 | – 283 116,74 | – 210 898,70 | 718 294 140,50 | 717 209 444,82 | 1 084 695,68 | 0,00 | 295 352,51 | 789 343,17 |
| FI | EUR | 579 761 052,62 | 0,00 | 579 761 052,62 | –1 768 694,94 | –17 427,95 | 577 974 929,73 | 577 803 602,60 | 171 327,13 | 0,00 | 0,00 | 171 327,13 |

DV

2007. g. – Izdevumi / piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu

Samazinājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu (1)

Kopā, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus

Dalībvalstij veiktie maksājumi finanšu gadā

Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai maksājama dalībvalstij (+)

Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai maksājama dalībvalstij (+) atbilstīgi Lēmumam 2008/396/EK

Summa, kas atgūta no dalībvalsts (–) vai izmaksāta dalībvalstij (+) atbilstīgi Lēmumam 2009/87/EK

Summa, kas atgūstama no dalībvalsts (–) vai izmaksājama dalībvalstij (+) (2)

noskaidroti

atdalīti

= izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kas deklarēti gada deklarācijā

= kopā izdevumi / piešķirtie ieņēmumi ikmēneša deklarācijās

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

i

i'

j = h – i – i'

EL

EUR

2 377 709 692,71

0,00

2 377 709 692,71

–3 777 975,35

–5 925 969,19

2 368 005 748,17

2 374 149 976,67

–6 144 228,50

0,00

0,00

–6 144 228,50

MT

EUR

1 968 874,78

0,00

1 968 874,78

–16 690,38

0,00

1 952 184,40

1 953 932,59

–1 748,19

0,00

0,00

–1 748,19

PT

EUR

718 788 155,94

0,00

718 788 155,94

– 283 116,74

– 210 898,70

718 294 140,50

717 209 444,82

1 084 695,68

0,00

295 352,51

789 343,17

FI

EUR

579 761 052,62

0,00

579 761 052,62

–1 768 694,94

–17 427,95

577 974 929,73

577 803 602,60

171 327,13

0,00

0,00

171 327,13

| DV | | Izdevumi (3) | Piešķirtie ieņēmumi (3) | Cukura fonds | 32. pants (= e) | Kopā (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi (4) | Piešķirtie ieņēmumi (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| EL | EUR | – 218 259,31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 925 969,19 | –6 144 228,50 |
| MT | EUR | –1 682,32 | –65,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –1 748,19 |
| PT | EUR | 1 000 241,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 210 898,70 | 789 343,17 |
| FI | EUR | 189 819,66 | –1 064,58 | 0,00 | 0,00 | –17 427,95 | 171 327,13 |

DV

Izdevumi (3)

Piešķirtie ieņēmumi (3)

Cukura fonds

32. pants (= e)

Kopā (= h)

Izdevumi (4)

Piešķirtie ieņēmumi (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

EL

EUR

– 218 259,31

0,00

0,00

0,00

–5 925 969,19

–6 144 228,50

MT

EUR

–1 682,32

–65,87

0,00

0,00

0,00

–1 748,19

PT

EUR

1 000 241,87

0,00

0,00

0,00

– 210 898,70

789 343,17

FI

EUR

189 819,66

–1 064,58

0,00

0,00

–17 427,95

171 327,13

---

(1)  Samazinātie un apturētie maksājumi ir tie paši, kas ņemti vērā maksājumu sistēmā, kuriem pievienotas jo īpaši korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2008. gada augustā, septembrī un oktobrī.

(2)  Lai aprēķinātu summu, kas atgūstama no dalībvalsts vai tai izmaksājama, ņem vērā gada deklarācijā norādīto noskaidroto izdevumu kopējo summu (a sleja) vai ikmēneša deklarācijās norādīto atdalīto izdevumu kopējo summu (b sleja). Piemērojamais maiņas kurss: Komisijas Regulas (EK) Nr. 883/2006 7. panta 2. punkts.

(3)  Ja piešķirto ieņēmumu daļa ir par labu dalībvalstij, tā jādeklarē 05 07 01 06 postenī.

(4)  Ja piešķirto ieņēmumu daļa Cukura fondā ir par labu dalībvalstij, tā jādeklarē 05 02 16 02 postenī.

Piezīme: 2010. gada nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 4. februāris)

par Lēmuma 2006/210/EK piemērošanas termiņa pagarināšanu

(2010/63/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa (turpmāk “grupa”), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2006/210/EK (1), ir augsta līmeņa valsts ekspertu grupa labākai reglamentācijai. |
| --- | --- |

(1)

Augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa (turpmāk “grupa”), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2006/210/EK (1), ir augsta līmeņa valsts ekspertu grupa labākai reglamentācijai.

| (2) | Komisijas priekšsēdētājs ir norādījis, ka labāka reglamentācija joprojām būs Komisijas politiskās darba kārtības (2) prioritāte. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas priekšsēdētājs ir norādījis, ka labāka reglamentācija joprojām būs Komisijas politiskās darba kārtības (2) prioritāte.

| (3) | Forums labākas reglamentācijas apspriešanai un sadarbības veicināšanai ar dalībvalstīm labākas reglamentācijas jautājumos pilda nozīmīgu lomu minētās darba kārtības īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Forums labākas reglamentācijas apspriešanai un sadarbības veicināšanai ar dalībvalstīm labākas reglamentācijas jautājumos pilda nozīmīgu lomu minētās darba kārtības īstenošanā.

| (4) | Tāpēc grupas pilnvaras būtu jāpagarina uz trīs gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc grupas pilnvaras būtu jāpagarina uz trīs gadiem.

| (5) | Attiecīgi būtu jāpagarina Lēmuma 2006/210/EK termiņš. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi būtu jāpagarina Lēmuma 2006/210/EK termiņš.

| (6) | Lai grupa varētu turpināt darbu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā no 2010. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(6)

Lai grupa varētu turpināt darbu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā no 2010. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/210/EK 6. panta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“To piemēro līdz 2012. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī.

Briselē, 2010. gada 4. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 76, 15.3.2006., 3. lpp.

1

(2)  Politiskās pamatnostādnes nākamajai Komisijai; dokuments iesniegts Eiropas Parlamenta locekļiem 2009. gada 15. septembrī.

2

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/15

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 5. februāris)

par noteiktu trešo valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 590)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/64/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (1), un jo īpaši tās 47. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktu un 53. pantu no 2008. gada 29. jūnija dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut nodot trešās valsts kompetentajām iestādēm revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir to obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai tad, ja Komisija attiecīgās iestādes ir atzinusi par atbilstīgām un ja trešās valsts kompetentās iestādes un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās par sadarbības nosacījumiem uz savstarpīguma pamata. Tāpēc ir jānosaka, kuras trešo valstu kompetentās iestādes ir piemērotas mērķim nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, trešās valsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktu un 53. pantu no 2008. gada 29. jūnija dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut nodot trešās valsts kompetentajām iestādēm revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir to obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai tad, ja Komisija attiecīgās iestādes ir atzinusi par atbilstīgām un ja trešās valsts kompetentās iestādes un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās par sadarbības nosacījumiem uz savstarpīguma pamata. Tāpēc ir jānosaka, kuras trešo valstu kompetentās iestādes ir piemērotas mērķim nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, trešās valsts kompetentajām iestādēm.

| (2) | Revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, nodošana trešās valsts kompetentajām iestādēm ir jautājums, kas skar būtiskas sabiedrības intereses saistībā ar neatkarīgas publiskās uzraudzības veikšanu. Tāpēc dalībvalstu kompetentajām iestādēm jebkāda šāda nodošana būtu jāveic ar vienīgo mērķi, lai attiecīgo trešo valstu kompetentās iestādes varētu īstenot savu kompetenci, veicot publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Uz personām, kas nodarbinātas vai kādreiz bijušas nodarbinātas trešās valsts kompetentajās iestādēs, kuras saņem attiecīgo informāciju, attiecas dienesta noslēpuma saistības. |
| --- | --- |

(2)

Revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, nodošana trešās valsts kompetentajām iestādēm ir jautājums, kas skar būtiskas sabiedrības intereses saistībā ar neatkarīgas publiskās uzraudzības veikšanu. Tāpēc dalībvalstu kompetentajām iestādēm jebkāda šāda nodošana būtu jāveic ar vienīgo mērķi, lai attiecīgo trešo valstu kompetentās iestādes varētu īstenot savu kompetenci, veicot publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Uz personām, kas nodarbinātas vai kādreiz bijušas nodarbinātas trešās valsts kompetentajās iestādēs, kuras saņem attiecīgo informāciju, attiecas dienesta noslēpuma saistības.

| (3) | Uz personas datu apstrādi, ko veic saskaņā ar šo direktīvu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (2). Attiecīgi, ja revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, nodošana turpmāk minētajām trešo valstu kompetentajām iestādēm ir saistīta ar personas datu atklāšanu, tā vienmēr jāveic saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK noteikumiem. Dalībvalstīm jānodrošina, ka sadarbībā – atbilstoši Direktīvas 95/46/EK IV nodaļai – starp attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm un trešo valstu kompetentajām iestādēm minētās trešo valstu iestādes neizpauž tālāk personas datus, kuri izklāstīti nodotajos revīzijas darba dokumentos vai citos dokumentos, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, iepriekš par to nevienojoties ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Par šo lēmumu notika apspriedes ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

(3)

Uz personas datu apstrādi, ko veic saskaņā ar šo direktīvu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (2). Attiecīgi, ja revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, nodošana turpmāk minētajām trešo valstu kompetentajām iestādēm ir saistīta ar personas datu atklāšanu, tā vienmēr jāveic saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK noteikumiem. Dalībvalstīm jānodrošina, ka sadarbībā – atbilstoši Direktīvas 95/46/EK IV nodaļai – starp attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm un trešo valstu kompetentajām iestādēm minētās trešo valstu iestādes neizpauž tālāk personas datus, kuri izklāstīti nodotajos revīzijas darba dokumentos vai citos dokumentos, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, iepriekš par to nevienojoties ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Par šo lēmumu notika apspriedes ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

| (4) | Trešās valsts kompetento iestāžu atbilstība jānovērtē, ņemot vērā Direktīvas 2006/43/EK 36. pantā noteiktās sadarbības prasības vai pēc būtības līdzvērtīgus darbības rezultātus. Atbilstība jānovērtē, jo īpaši ņemot vērā attiecīgās trešās valsts kompetento iestāžu īstenoto kompetenci, drošības pasākumus, lai novērstu dienesta noslēpuma izpaušanu, kā arī to piemērotos konfidencialitātes noteikumus un šo iestāžu iespējas saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem sadarboties ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

Trešās valsts kompetento iestāžu atbilstība jānovērtē, ņemot vērā Direktīvas 2006/43/EK 36. pantā noteiktās sadarbības prasības vai pēc būtības līdzvērtīgus darbības rezultātus. Atbilstība jānovērtē, jo īpaši ņemot vērā attiecīgās trešās valsts kompetento iestāžu īstenoto kompetenci, drošības pasākumus, lai novērstu dienesta noslēpuma izpaušanu, kā arī to piemērotos konfidencialitātes noteikumus un šo iestāžu iespējas saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem sadarboties ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| (5) | To Kopienas uzņēmumu, kuru vērtspapīri emitēti Kanādā, Japānā vai Šveicē, vai kas piedalās grupā, kura izdod obligātos konsolidētos pārskatus minētajās valstīs, revidentu un revīzijas uzņēmumu darbību reglamentē minēto valstu tiesību akti; tāpēc ir jānolemj, vai dalībvalstu kompetentās iestādes drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, minēto valstu kompetentajām iestādēm ar vienīgo mērķi, lai tās varētu īstenot savu kompetenci, veicot publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

To Kopienas uzņēmumu, kuru vērtspapīri emitēti Kanādā, Japānā vai Šveicē, vai kas piedalās grupā, kura izdod obligātos konsolidētos pārskatus minētajās valstīs, revidentu un revīzijas uzņēmumu darbību reglamentē minēto valstu tiesību akti; tāpēc ir jānolemj, vai dalībvalstu kompetentās iestādes drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, minēto valstu kompetentajām iestādēm ar vienīgo mērķi, lai tās varētu īstenot savu kompetenci, veicot publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem.

| (6) | Attiecībā uz Kanādas, Japānas un Šveices kompetentajām iestādēm ir veikti novērtējumi par atbilstību Direktīvas 2006/43/EK 47. panta nozīmē. Lēmumi par atbilstību jāpieņem, pamatojoties uz šiem par attiecīgajām iestādēm veiktajiem novērtējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz Kanādas, Japānas un Šveices kompetentajām iestādēm ir veikti novērtējumi par atbilstību Direktīvas 2006/43/EK 47. panta nozīmē. Lēmumi par atbilstību jāpieņem, pamatojoties uz šiem par attiecīgajām iestādēm veiktajiem novērtējumiem.

| (7) | Kanādas Publiskās atbildības padome (Canadian Public Accountability Board) ir kompetenta veikt publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tā īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Kanādas normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Kanādas obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Kanādas Publiskās atbildības padome jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(7)

Kanādas Publiskās atbildības padome (Canadian Public Accountability Board) ir kompetenta veikt publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tā īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Kanādas normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Kanādas obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Kanādas Publiskās atbildības padome jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē.

| (8) | Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra (Financial Services Agency of Japan) un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome (Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan), kas darbojas tās ietvaros, ir kompetentas veikt uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Šim lēmumam jāattiecas tikai uz Finanšu pakalpojumu aģentūras kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome īsteno atbilstīgus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu, kā arī tās izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus un citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Japānas obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome jāuzskata par atbilstīgām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(8)

Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra (Financial Services Agency of Japan) un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome (Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan), kas darbojas tās ietvaros, ir kompetentas veikt uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Šim lēmumam jāattiecas tikai uz Finanšu pakalpojumu aģentūras kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome īsteno atbilstīgus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu, kā arī tās izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus un citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Japānas obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra un Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome jāuzskata par atbilstīgām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē.

| (9) | Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde (Eidgenössische Revisionsaufsichtsbehörde) ir kompetenta veikt publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tā īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Šveices normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Šveices obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(9)

Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde (Eidgenössische Revisionsaufsichtsbehörde) ir kompetenta veikt publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tā īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešajai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Šveices normatīvajiem aktiem tā drīkst nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir Šveices obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, jebkuras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tāpēc Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē.

| (10) | Revīzijas darba dokumentu nodošanai jānozīmē arī to, ka iestādēm, kas atzītas par atbilstīgām saskaņā ar šo lēmumu, pēc iepriekšējas vienošanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāspēj piekļūt revīzijas darba dokumentiem vai citiem dokumentiem, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, vai tie jāsaņem, un ka dalībvalstu kompetentās iestādes šos dokumentus nodod šīm atbilstīgajām iestādēm vai nodrošina tām piekļuvi. Tāpēc obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem drīkst būt atļauts piešķirt piekļuvi revīzijas darba dokumentiem vai citiem dokumentiem, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, vai nodot šos dokumentus minētajām iestādēm tikai ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā un Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā, piemēram, ar obligātā revidenta, revīzijas uzņēmuma vai klienta uzņēmuma piekrišanu. |
| --- | --- |

(10)

Revīzijas darba dokumentu nodošanai jānozīmē arī to, ka iestādēm, kas atzītas par atbilstīgām saskaņā ar šo lēmumu, pēc iepriekšējas vienošanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāspēj piekļūt revīzijas darba dokumentiem vai citiem dokumentiem, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, vai tie jāsaņem, un ka dalībvalstu kompetentās iestādes šos dokumentus nodod šīm atbilstīgajām iestādēm vai nodrošina tām piekļuvi. Tāpēc obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem drīkst būt atļauts piešķirt piekļuvi revīzijas darba dokumentiem vai citiem dokumentiem, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, vai nodot šos dokumentus minētajām iestādēm tikai ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā un Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā, piemēram, ar obligātā revidenta, revīzijas uzņēmuma vai klienta uzņēmuma piekrišanu.

| (11) | Šis lēmums neskar sadarbības līgumus, kas minēti 25. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvā 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (3). |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums neskar sadarbības līgumus, kas minēti 25. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvā 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (3).

| (12) | Tā kā šis lēmums pieņemts, ievērojot pārejas periodu, kas piešķirts noteiktu trešo valstu revidentiem un revīzijas uzņēmumiem ar Komisijas 2008. gada 29. jūlija Lēmumu 2008/627/EK par pārejas periodu dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru revīzijas darbībām (4), tas nedrīkst ierobežot Komisiju, pieņemot jebkādus iespējamos galīgos lēmumus par līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 46. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā šis lēmums pieņemts, ievērojot pārejas periodu, kas piešķirts noteiktu trešo valstu revidentiem un revīzijas uzņēmumiem ar Komisijas 2008. gada 29. jūlija Lēmumu 2008/627/EK par pārejas periodu dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru revīzijas darbībām (4), tas nedrīkst ierobežot Komisiju, pieņemot jebkādus iespējamos galīgos lēmumus par līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 46. pantu.

| (13) | Šā lēmuma mērķis ir sekmēt efektīvu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starp Kanādas, Japānas un Šveices kompetentajām iestādēm, lai veiktu publiskās pārraudzības, ārējās kvalitātes nodrošināšanas un izmeklēšanas funkcijas un vienlaikus aizsargātu attiecīgo personu tiesības. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai par sadarbības pasākumiem ar attiecīgajām iestādēm, lai Komisija varētu novērtēt, vai sadarbība notiek atbilstoši Direktīvas 2006/43/EK 47. pantam. |
| --- | --- |

(13)

Šā lēmuma mērķis ir sekmēt efektīvu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starp Kanādas, Japānas un Šveices kompetentajām iestādēm, lai veiktu publiskās pārraudzības, ārējās kvalitātes nodrošināšanas un izmeklēšanas funkcijas un vienlaikus aizsargātu attiecīgo personu tiesības. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai par sadarbības pasākumiem ar attiecīgajām iestādēm, lai Komisija varētu novērtēt, vai sadarbība notiek atbilstoši Direktīvas 2006/43/EK 47. pantam.

| (14) | Galvenais mērķis sadarbībai ar Kanādu, Japānu un Šveici revidentu uzraudzības jomā ir panākt sadarbības pušu savstarpēju paļaušanos uz to uzraudzības sistēmām, revīzijas darba dokumentu nodošanu veicot tikai izņēmuma gadījumos. Šī savstarpējā paļaušanās būs balstīta uz Kopienas un minēto valstu revidentu uzraudzības sistēmu līdzvērtību. |
| --- | --- |

(14)

Galvenais mērķis sadarbībai ar Kanādu, Japānu un Šveici revidentu uzraudzības jomā ir panākt sadarbības pušu savstarpēju paļaušanos uz to uzraudzības sistēmām, revīzijas darba dokumentu nodošanu veicot tikai izņēmuma gadījumos. Šī savstarpējā paļaušanās būs balstīta uz Kopienas un minēto valstu revidentu uzraudzības sistēmu līdzvērtību.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Par atbilstīgām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē uzskata šādas trešo valstu kompetentās iestādes:

| 1) | Kanādas Publiskās atbildības padome (Canadian Public Accountability Board); |
| --- | --- |

1)

Kanādas Publiskās atbildības padome (Canadian Public Accountability Board);

| 2) | Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra (Financial Services Agency of Japan); |
| --- | --- |

2)

Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra (Financial Services Agency of Japan);

| 3) | Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome (The Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan); |
| --- | --- |

3)

Japānas Valsts sertificēto grāmatvežu un revīzijas uzraudzības padome (The Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan);

| 4) | Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde (Eidgenössische Revisionsaufsichtsbehörde). |
| --- | --- |

4)

Šveices Federālā revīzijas uzraudzības iestāde (Eidgenössische Revisionsaufsichtsbehörde).

2. pants

1.   Neskarot Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 4. punktu un saskaņā ar 53. pantu no 2008. gada 29. jūnija par jebkādu revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu nodošanu, kuri ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, iepriekš jāvienojas ar attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, vai arī šādu dokumentu nodošanu veic attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde.

2.   Revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, nodošanai nedrīkst būt citi mērķi kā uzraudzība, ārējā kvalitātes nodrošināšana vai izmeklēšana attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem.

3.   Ja obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošie revīzijas darba dokumenti vai citi dokumenti ir tikai tādu obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, kuri ir reģistrēti dalībvalstī, kas nav grupas revidenta reģistrācijas dalībvalsts un kuras kompetentā iestāde ir saņēmusi pieprasījumu no jebkuras 1. pantā minētās iestādes, šos dokumentus nodod attiecīgās trešās valsts kompetentajai iestādei tikai ar pirmās minētās dalībvalsts kompetentās iestādes skaidri izteiktu piekrišanu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

1

(2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

2

(3)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

3

(4)  OV L 202, 31.7.2008., 70. lpp.

4

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 5. februāris)

par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK, ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 606)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2010/65/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un a) apakšpunktā norādītā, minētais daudzums nosakāms tā, lai nekavētu direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir garš veģetācijas periods un kultūraugi, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. Komisija 2005. gada 8. decembrī pieņēmusi Lēmumu 2005/880/EK (2), ar kuru Nīderlandei atļauts saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, lietot kūtsmēslu daudzumu, kas satur līdz 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā. |
| --- | --- |

(1)

Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un a) apakšpunktā norādītā, minētais daudzums nosakāms tā, lai nekavētu direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir garš veģetācijas periods un kultūraugi, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. Komisija 2005. gada 8. decembrī pieņēmusi Lēmumu 2005/880/EK (2), ar kuru Nīderlandei atļauts saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, lietot kūtsmēslu daudzumu, kas satur līdz 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā.

| (2) | Šī atkāpe, kas ir spēkā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, attiecas uz apmēram 25 000 Nīderlandes saimniecību un 900 000 ha zemju platību. Atkāpe piešķirta, jo:






  a) | Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ietvertas normas gan par slāpekļa un fosfora mēslu lietošanas standartiem, gan par fosfora mēslu lietošanas standartiem, kuri vērsti uz fosfora mēslu lietošanas līdzsvara sasniegšanu līdz 2015. gadam; |
| --- | --- | --- |

(2)

Šī atkāpe, kas ir spēkā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, attiecas uz apmēram 25 000 Nīderlandes saimniecību un 900 000 ha zemju platību. Atkāpe piešķirta, jo:

a)

Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ietvertas normas gan par slāpekļa un fosfora mēslu lietošanas standartiem, gan par fosfora mēslu lietošanas standartiem, kuri vērsti uz fosfora mēslu lietošanas līdzsvara sasniegšanu līdz 2015. gadam;

| b) | Nīderlande pievērsās kūtsmēslu un minerālmēslu lietošanas radītā barības vielu atlikuma problēmai, izmantojot dažādus politikas līdzekļus, un laikā no 1992. līdz 2002. gadam attiecīgi par 17 %, 14 % un 21 % samazināja liellopu, cūku, kā arī aitu un kazu skaitu. Laikā no 1985. līdz 2002. gadam kūtsmēslu sastāvā esošā slāpekļa un fosfora daudzums samazinājās attiecīgi par 29 % un 34 %. Slāpekļa un fosfora atlikums laikā no 1992. līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 25 % un 37 %; |
| --- | --- |

b)

Nīderlande pievērsās kūtsmēslu un minerālmēslu lietošanas radītā barības vielu atlikuma problēmai, izmantojot dažādus politikas līdzekļus, un laikā no 1992. līdz 2002. gadam attiecīgi par 17 %, 14 % un 21 % samazināja liellopu, cūku, kā arī aitu un kazu skaitu. Laikā no 1985. līdz 2002. gadam kūtsmēslu sastāvā esošā slāpekļa un fosfora daudzums samazinājās attiecīgi par 29 % un 34 %. Slāpekļa un fosfora atlikums laikā no 1992. līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 25 % un 37 %;

| c) | pieejamie dati par ūdens kvalitāti liecina par nitrātu koncentrācijas samazināšanās tendenci gruntsūdeņos un barības vielu (arī fosfora) koncentrācijas samazināšanās tendencēm virszemes ūdeņos; |
| --- | --- |

c)

pieejamie dati par ūdens kvalitāti liecina par nitrātu koncentrācijas samazināšanās tendenci gruntsūdeņos un barības vielu (arī fosfora) koncentrācijas samazināšanās tendencēm virszemes ūdeņos;

| d) | Nīderlandes paziņojumam pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, lietojot pieprasīto daudzumu liellopu kūtsmēslu, t. i., 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā, optimālas saimniekošanas apstākļos visiem augšņu tipiem netiek pārsniegta slāpekļa pieļaujamā koncentrācija ūdenī 11,3 mg/l N (atbilst 50 mg/l NO3) un fosfora atlikums augsnē ir apmēram vienāds ar nulli; |
| --- | --- |

d)

Nīderlandes paziņojumam pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, lietojot pieprasīto daudzumu liellopu kūtsmēslu, t. i., 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā, optimālas saimniekošanas apstākļos visiem augšņu tipiem netiek pārsniegta slāpekļa pieļaujamā koncentrācija ūdenī 11,3 mg/l N (atbilst 50 mg/l NO3) un fosfora atlikums augsnē ir apmēram vienāds ar nulli;

| e) | pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, pieprasītais liellopu kūtsmēslu daudzums, kas satur 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā, ir pamatots ar objektīviem kritērijiem, piemēram, garu veģetācijas periodu un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

e)

pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, pieprasītais liellopu kūtsmēslu daudzums, kas satur 250 kg slāpekļa tīrvielā uz vienu hektāru gadā, ir pamatots ar objektīviem kritērijiem, piemēram, garu veģetācijas periodu un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa.

| (3) | Tāpēc Komisija uzskata, ka, ievērojot dažus stingrus noteikumus, Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu. Šie noteikumi ir mēslošanas plāna izstrādāšana katrai saimniecībai, mēslu lietošanas uzskaite, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāras augsnes analīzes, augsnes sega ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpaši noteikumi par zālāju platību aršanu, kūtsmēslu nelietošana aramajās zālāju platībās pirms aršanas, mēslojuma devu samazināšana, ņemot vērā ar tauriņziežu kultūrām augsnē saistīto slāpekli. Šo noteikumu ievērošana nodrošina mēslu lietošanu tā, lai ņemtu vērā kultūraugu mēslošanas vajadzību, kā arī samazinātu un novērstu slāpekļa izskalošanos un zudumus ūdenī. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Komisija uzskata, ka, ievērojot dažus stingrus noteikumus, Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu. Šie noteikumi ir mēslošanas plāna izstrādāšana katrai saimniecībai, mēslu lietošanas uzskaite, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāras augsnes analīzes, augsnes sega ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpaši noteikumi par zālāju platību aršanu, kūtsmēslu nelietošana aramajās zālāju platībās pirms aršanas, mēslojuma devu samazināšana, ņemot vērā ar tauriņziežu kultūrām augsnē saistīto slāpekli. Šo noteikumu ievērošana nodrošina mēslu lietošanu tā, lai ņemtu vērā kultūraugu mēslošanas vajadzību, kā arī samazinātu un novērstu slāpekļa izskalošanos un zudumus ūdenī.

| (4) | Lai, piemērojot atkāpi 2006.–2009. gadam, kas piešķirta ar Lēmumu 2005/880/EK, nenotiktu intensificēšanās, kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka, ievērojot Nīderlandes trešo valsts rīcības programmu, ar kūtsmēsliem saražotā slāpekļa un fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Lai, piemērojot atkāpi 2006.–2009. gadam, kas piešķirta ar Lēmumu 2005/880/EK, nenotiktu intensificēšanās, kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka, ievērojot Nīderlandes trešo valsts rīcības programmu, ar kūtsmēsliem saražotā slāpekļa un fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni.

| (5) | Nīderlande laikus ir iesniegusi Lēmuma 2005/880/EK 8. un 10. pantā minētās kartes un ziņojumus. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande laikus ir iesniegusi Lēmuma 2005/880/EK 8. un 10. pantā minētās kartes un ziņojumus.

| (6) | Nīderlande 2009. gada 14. jūlijā Komisijai iesniegusi pieprasījumu par šīs atkāpes pagarināšanu. Pieprasījumā sniegts detalizēts pamatojums un norāde uz Nīderlandes Pārstāvju palātas apstiprināto ceturto Nitrātu rīcības programmu (2010–2013). Ceturtajā rīcības programmā norādīts uz (vērā ņemamiem) panākumiem 2006.–2009. gada atkāpes noteikumu ievērošanā un vēl neatrisinātajām problēmām. Tās pamatā ir trešā rīcības programma, un tajā paredzēti stingrāki pasākumi, tostarp stingrāki slāpekļa mēslu lietošanas ierobežojumi vieglās smilts augsnēs, stingrāki fosfora mēslu lietošanas ierobežojumi, ņemot vērā fosfora režīmu augsnē, kā arī ilgāki periodi, kuros mēslus aizliegts izkliedēt uz augsnes (3). Šie juridiskie pasākumi ir vērsti uz augu barības elementu atlikuma turpmāku samazināšanos augsnē un ūdens kvalitātes paaugstināšanos, un, ja būs vajadzīgs, pēc 2010.–2013. gada perioda tos noteiks vēl stingrākus. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlande 2009. gada 14. jūlijā Komisijai iesniegusi pieprasījumu par šīs atkāpes pagarināšanu. Pieprasījumā sniegts detalizēts pamatojums un norāde uz Nīderlandes Pārstāvju palātas apstiprināto ceturto Nitrātu rīcības programmu (2010–2013). Ceturtajā rīcības programmā norādīts uz (vērā ņemamiem) panākumiem 2006.–2009. gada atkāpes noteikumu ievērošanā un vēl neatrisinātajām problēmām. Tās pamatā ir trešā rīcības programma, un tajā paredzēti stingrāki pasākumi, tostarp stingrāki slāpekļa mēslu lietošanas ierobežojumi vieglās smilts augsnēs, stingrāki fosfora mēslu lietošanas ierobežojumi, ņemot vērā fosfora režīmu augsnē, kā arī ilgāki periodi, kuros mēslus aizliegts izkliedēt uz augsnes (3). Šie juridiskie pasākumi ir vērsti uz augu barības elementu atlikuma turpmāku samazināšanos augsnē un ūdens kvalitātes paaugstināšanos, un, ja būs vajadzīgs, pēc 2010.–2013. gada perioda tos noteiks vēl stingrākus.

| (7) | Dati par ūdens kvalitāti liecina par nitrātu koncentrācijas samazināšanās tendencēm gruntsūdeņos un augu barības vielu (ieskaitot fosforu) koncentrācijas samazināšanos virszemes ūdeņos, tomēr trešās rīcības programmas galvenā ietekme vēl ir sagaidāma turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(7)

Dati par ūdens kvalitāti liecina par nitrātu koncentrācijas samazināšanās tendencēm gruntsūdeņos un augu barības vielu (ieskaitot fosforu) koncentrācijas samazināšanos virszemes ūdeņos, tomēr trešās rīcības programmas galvenā ietekme vēl ir sagaidāma turpmākajos gados.

| (8) | Monitoringa un kontroles pasākumu rezultāti liecina, ka 2006.–2009. gada atkāpe aptver apmēram 24 000 zālaugu audzētāju saimniecību, kas atbilst aptuveni 830 000 ha lauksaimniecībā izmantojamo zemju platību. |
| --- | --- |

(8)

Monitoringa un kontroles pasākumu rezultāti liecina, ka 2006.–2009. gada atkāpe aptver apmēram 24 000 zālaugu audzētāju saimniecību, kas atbilst aptuveni 830 000 ha lauksaimniecībā izmantojamo zemju platību.

| (9) | Lai, piemērojot pieprasīto atkāpi, nenotiktu intensificēšanās, kompetentajām iestādēm jāturpina nodrošināt, ka ar kūtsmēsliem saražotā slāpekļa un fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni. |
| --- | --- |

(9)

Lai, piemērojot pieprasīto atkāpi, nenotiktu intensificēšanās, kompetentajām iestādēm jāturpina nodrošināt, ka ar kūtsmēsliem saražotā slāpekļa un fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni.

| (10) | Līdz šim Nīderlandes sasniegtie rezultāti atbilst Lēmumā 2005/880/EK paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Līdz šim Nīderlandes sasniegtie rezultāti atbilst Lēmumā 2005/880/EK paredzētajiem nosacījumiem.

| (11) | Direktīvas 91/676/EEK ieviešanai un ceturtās rīcības programmas īstenošanai vajadzīgie tiesību akti ir pieņemti, un tie attiecas arī uz pieprasīto atkāpi. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 91/676/EEK ieviešanai un ceturtās rīcības programmas īstenošanai vajadzīgie tiesību akti ir pieņemti, un tie attiecas arī uz pieprasīto atkāpi.

| (12) | Ņemot vērā pasākumus, kurus Nīderlande apņēmusies veikt saskaņā ar rīcības programmu 2010.–2013. gadam, Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums 2010.–2013. gada periodam nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti tie paši stingrie Lēmumā 2005/880/EK paredzētie noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā pasākumus, kurus Nīderlande apņēmusies veikt saskaņā ar rīcības programmu 2010.–2013. gadam, Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums 2010.–2013. gada periodam nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti tie paši stingrie Lēmumā 2005/880/EK paredzētie noteikumi.

| (13) | Lēmums 2005/880/EK ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(13)

Lēmums 2005/880/EK ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (14) | Lai nodrošinātu, ka attiecīgās liellopu audzēšanas saimniecības var turpināt izmantot atkāpi, ar tādiem pašiem noteikumiem kā Lēmuma 2005/880/EK 4. līdz 10. panta noteikumi Lēmuma 2005/880/EK spēkā esības termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu, ka attiecīgās liellopu audzēšanas saimniecības var turpināt izmantot atkāpi, ar tādiem pašiem noteikumiem kā Lēmuma 2005/880/EK 4. līdz 10. panta noteikumi Lēmuma 2005/880/EK spēkā esības termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (15) | Lēmuma 2005/880/EK 10. pantā noteiktais ziņojumu iesniegšanas termiņš jāpielāgo un jāsaskaņo ar Lēmuma 2005/880/EK 8. pantā noteikto ziņošanas pienākuma izpildes termiņu. |
| --- | --- |

(15)

Lēmuma 2005/880/EK 10. pantā noteiktais ziņojumu iesniegšanas termiņš jāpielāgo un jāsaskaņo ar Lēmuma 2005/880/EK 8. pantā noteikto ziņošanas pienākuma izpildes termiņu.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/880/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Tiek piešķirta Nīderlandes 2005. gada 8. aprīļa vēstulē pieprasītā atkāpe un 2009. gada 14. jūlija vēstulē pieprasītais attiecīgais termiņa pagarinājums, kas atļauj lietot vairāk organisko mēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) apakšpunktā. ” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Tiek piešķirta Nīderlandes 2005. gada 8. aprīļa vēstulē pieprasītā atkāpe un 2009. gada 14. jūlija vēstulē pieprasītais attiecīgais termiņa pagarinājums, kas atļauj lietot vairāk organisko mēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) apakšpunktā. ”

| 2) | Lēmuma 10. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ziņojumu par attiecīgo darbības gadu Komisijai katru gadu iesniedz nākamā gada otrajā ceturksnī.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 10. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ziņojumu par attiecīgo darbības gadu Komisijai katru gadu iesniedz nākamā gada otrajā ceturksnī.”

| 3) | Lēmuma 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “11. pants
  Piemērošana
  Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim saistībā ar ceturto Nīderlandes Nitrātu rīcības programmu.” |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“11. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim saistībā ar ceturto Nīderlandes Nitrātu rīcības programmu.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 324, 10.12.2005., 89. lpp.

2

(3)  2009. gada 26. novembra Likums par Mēslošanas līdzekļu likuma grozījumiem (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 551); valdības 2009. gada 9. novembra rīkojums par grozījumiem valdības rīkojumā par mēslošanas līdzekļu lietošanu un valdības rīkojumā par dārzkopību segtajās platībās (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 477); valdības 2009. gada 14. decembra rīkojums par grozījumiem valdības rīkojumā par Mēslošanas līdzekļu likuma īstenošanu (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 601); Lauksaimniecības, dabas aizsardzības un pārtikas nekaitīguma ministra 2009. gada 15. decembra rīkojums par Mēslošanas līdzekļu likuma īstenošanas rīkojuma grozījumiem (Staatscourant Koninkrijk der Nederlanden, 30 December 2009, 20342).

3

Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 551

Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 477

Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 601

Staatscourant Koninkrijk der Nederlanden, 30 December 2009, 20342

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 5. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 626)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/66/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 6. panta 1.b punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tajā paredzēta prasība, lai saskaņā ar minētās regulas III pielikumu katra dalībvalsts pildītu ikgadējo TSE uzraudzības programmu. Minētajai programmai jāattiecas vismaz uz dažām liellopu apakšgrupām, kuri ir norādītajās vecuma grupās. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tajā paredzēta prasība, lai saskaņā ar minētās regulas III pielikumu katra dalībvalsts pildītu ikgadējo TSE uzraudzības programmu. Minētajai programmai jāattiecas vismaz uz dažām liellopu apakšgrupām, kuri ir norādītajās vecuma grupās.

| (2) | Minētajā regulā arī paredzēts, ka dalībvalstis, kuras var pierādīt epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī, saskaņā ar konkrētiem kritērijiem var pārskatīt ikgadējās uzraudzības programmas. |
| --- | --- |

(2)

Minētajā regulā arī paredzēts, ka dalībvalstis, kuras var pierādīt epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī, saskaņā ar konkrētiem kritērijiem var pārskatīt ikgadējās uzraudzības programmas.

| (3) | Ar Komisijas Lēmumu 2009/719/EK dalībvalstīm (2), kuras ir uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, atļauj pārskatīt savas ikgadējās uzraudzības programmas. Turklāt tajā paredzēts, ka minēto dalībvalstu programmas piemēro vismaz visiem liellopiem, kas vecāki par 48 mēnešiem un pieder pie konkrētām apakšpopulācijām. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Lēmumu 2009/719/EK dalībvalstīm (2), kuras ir uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, atļauj pārskatīt savas ikgadējās uzraudzības programmas. Turklāt tajā paredzēts, ka minēto dalībvalstu programmas piemēro vismaz visiem liellopiem, kas vecāki par 48 mēnešiem un pieder pie konkrētām apakšpopulācijām.

| (4) | Kipra 2008. gada 2. oktobrī iesniedza Komisijai pieteikumu pārskatīt savu ikgadējo GSE uzraudzības programmu. |
| --- | --- |

(4)

Kipra 2008. gada 2. oktobrī iesniedza Komisijai pieteikumu pārskatīt savu ikgadējo GSE uzraudzības programmu.

| (5) | Pārtikas un veterinārijas birojs no 2009. gada 29. jūnija līdz 2009. gada 3. jūlijam veica pārbaudi Kiprā, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti epidemioloģiskie kritēriji, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas I daļas 7. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas un veterinārijas birojs no 2009. gada 29. jūnija līdz 2009. gada 3. jūlijam veica pārbaudi Kiprā, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti epidemioloģiskie kritēriji, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas I daļas 7. punktā.

| (6) | Minētās pārbaudes rezultāti apstiprināja, ka Regulā (EK) Nr. 999/2001 izklāstītie noteikumi par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz govju sūkļveida encefalopātiju (GSE) Kiprā īstenoti pareizi. Turklāt pārbaudīja visas 6. panta 1.b punkta trešajā daļā izklāstītās prasības un visus šīs regulas III pielikuma A nodaļas I daļas 7. punktā izvirzītos epidemioloģiskos kritērijus un atzina, ka Kipra tos ir izpildījusi. |
| --- | --- |

(6)

Minētās pārbaudes rezultāti apstiprināja, ka Regulā (EK) Nr. 999/2001 izklāstītie noteikumi par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz govju sūkļveida encefalopātiju (GSE) Kiprā īstenoti pareizi. Turklāt pārbaudīja visas 6. panta 1.b punkta trešajā daļā izklāstītās prasības un visus šīs regulas III pielikuma A nodaļas I daļas 7. punktā izvirzītos epidemioloģiskos kritērijus un atzina, ka Kipra tos ir izpildījusi.

| (7) | Ievērojot visu pieejamo informāciju, Kipras iesniegtais pieteikums pārskatīt tās ikgadējo GSE uzraudzības programmu ir novērtēts labvēlīgi. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Kiprai pārskatīt ikgadējo uzraudzības programmu un noteikt, ka šajā dalībvalstī jaunais vecuma ierobežojums GSE pārbaudēm ir 48 mēneši. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot visu pieejamo informāciju, Kipras iesniegtais pieteikums pārskatīt tās ikgadējo GSE uzraudzības programmu ir novērtēts labvēlīgi. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Kiprai pārskatīt ikgadējo uzraudzības programmu un noteikt, ka šajā dalībvalstī jaunais vecuma ierobežojums GSE pārbaudēm ir 48 mēneši.

| (8) | Attiecīgi jāgroza Lēmuma 2009/719/EK pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgi jāgroza Lēmuma 2009/719/EK pielikums.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/719/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 256, 29.9.2009., 35. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Dalībvalstis, kurām atļauts pārskatīt ikgadējās GSE uzraudzības programmas

| — | Beļģija |
| --- | --- |

—

Beļģija

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Vācija |
| --- | --- |

—

Vācija

| — | Īrija |
| --- | --- |

—

Īrija

| — | Grieķija |
| --- | --- |

—

Grieķija

| — | Spānija |
| --- | --- |

—

Spānija

| — | Francija |
| --- | --- |

—

Francija

| — | Itālija |
| --- | --- |

—

Itālija

| — | Kipra |
| --- | --- |

—

Kipra

| — | Luksemburga |
| --- | --- |

—

Luksemburga

| — | Nīderlande |
| --- | --- |

—

Nīderlande

| — | Austrija |
| --- | --- |

—

Austrija

| — | Portugāle |
| --- | --- |

—

Portugāle

| — | Slovēnija |
| --- | --- |

—

Slovēnija

| — | Somija |
| --- | --- |

—

Somija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Apvienotā Karaliste” |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste”

---

| 6.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 5. februāris),

ar ko izveido GMES partneru padomi

(2010/67/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Globālā vides un drošības novērošana (GMES) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Eiropas Savienība un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm. Tās mērķis ir veicināt inovāciju, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantojumu Zemes novērošanas jomā un sniegt informācijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(1)

Globālā vides un drošības novērošana (GMES) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Eiropas Savienība un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm. Tās mērķis ir veicināt inovāciju, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantojumu Zemes novērošanas jomā un sniegt informācijas pakalpojumus.

| (2) | Lai sasniegtu GMES mērķi, vienlaikus nodrošinot ilgtspēju, jākoordinē dažādo ar GMES saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda. Šajā nolūkā Komisijai var būt nepieciešamas konsultatīvās grupas speciālistu zināšanas. |
| --- | --- |

(2)

Lai sasniegtu GMES mērķi, vienlaikus nodrošinot ilgtspēju, jākoordinē dažādo ar GMES saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda. Šajā nolūkā Komisijai var būt nepieciešamas konsultatīvās grupas speciālistu zināšanas.

| (3) | Paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): mēs rūpējamies par drošu planētu” (1) Komisija paziņoja par partneru padomes izveidošanu, kas palīdzēs Komisijai veikt GMES kopējo koordināciju. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): mēs rūpējamies par drošu planētu” (1) Komisija paziņoja par partneru padomes izveidošanu, kas palīdzēs Komisijai veikt GMES kopējo koordināciju.

| (4) | Tāpēc ir jāizveido ekspertu grupa GMES un Zemes novērošanas jomā un jānosaka tās uzdevumi un struktūra. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir jāizveido ekspertu grupa GMES un Zemes novērošanas jomā un jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

| (5) | Grupai jāpalīdz nodrošināt visu partneru ieguldījumu koordinācija GMES programmā, vislabāk izmantojot pašreizējās jaudas un nosakot trūkumus, kas jānovērš Savienības līmenī. Turklāt tai jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) saskaņotu ieviešanu. Tai jāuzrauga politikas attīstība un jāsekmē labas prakses apmaiņa GMES un Zemes novērošanas jomā. |
| --- | --- |

(5)

Grupai jāpalīdz nodrošināt visu partneru ieguldījumu koordinācija GMES programmā, vislabāk izmantojot pašreizējās jaudas un nosakot trūkumus, kas jānovērš Savienības līmenī. Turklāt tai jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) saskaņotu ieviešanu. Tai jāuzrauga politikas attīstība un jāsekmē labas prakses apmaiņa GMES un Zemes novērošanas jomā.

| (6) | Partneru padomei jāsastāv no dalībvalstu pārstāvjiem, kuri ir kompetenti Zemes novērošanas, vides un drošības nozarēs. Pārstāvjus izraugās valstu iestādes, kas ir atbildīgas par Zemes novērošanu attiecīgajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Partneru padomei jāsastāv no dalībvalstu pārstāvjiem, kuri ir kompetenti Zemes novērošanas, vides un drošības nozarēs. Pārstāvjus izraugās valstu iestādes, kas ir atbildīgas par Zemes novērošanu attiecīgajās dalībvalstīs.

| (7) | Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2) pielikumā, ir jāparedz noteikumi par to, kā padomes locekļi drīkst izpaust informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2) pielikumā, ir jāparedz noteikumi par to, kā padomes locekļi drīkst izpaust informāciju.

| (8) | Personas dati par padomes locekļiem ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3). |
| --- | --- |

(8)

Personas dati par padomes locekļiem ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3).

| (9) | Ir jāparedz noteikumi par Norvēģijas un Šveices – Eiropas Kosmosa aģentūras locekļu – dalību grupas darbā. Organizāciju pārstāvjiem, kas iesaistītas Zemes novērošanā, īpaši bijušajiem GMES konsultatīvās padomes locekļiem, jābūt iespējai apmeklēt grupas sanāksmes novērotāju statusā. |
| --- | --- |

(9)

Ir jāparedz noteikumi par Norvēģijas un Šveices – Eiropas Kosmosa aģentūras locekļu – dalību grupas darbā. Organizāciju pārstāvjiem, kas iesaistītas Zemes novērošanā, īpaši bijušajiem GMES konsultatīvās padomes locekļiem, jābūt iespējai apmeklēt grupas sanāksmes novērotāju statusā.

| (10) | Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību, |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

GMES partneru padome

Ar šo ieceļ GMES partneru padomi (turpmāk “padome”).

2. pants

Uzdevumi

Padomes uzdevumi ir šādi:

| 1) | izveidot sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz jautājumiem par GMES, lai palīdzētu nodrošināt valstu un Eiropas Savienības ieguldījumu koordināciju GMES programmā, vislabāk izmantot pašreizējās jaudas un noteikt trūkumus, kas jānovērš Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

1)

izveidot sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz jautājumiem par GMES, lai palīdzētu nodrošināt valstu un Eiropas Savienības ieguldījumu koordināciju GMES programmā, vislabāk izmantot pašreizējās jaudas un noteikt trūkumus, kas jānovērš Eiropas līmenī;

| 2) | palīdzēt Komisijai uzraudzīt Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) saskaņotu ieviešanu, t. sk. finansējumu no Pētniecības pamatprogrammas (Komisiju atbalsta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2006/971/EK (4) 8. pantu izveidotā komiteja) un citus ES finansējuma avotus; turklāt programma balstās uz Eiropas Kosmosa aģentūras (ESA) GMES kosmosa komponenti, kuras īstenošanu uzrauga ESA Programmas padome Zemes novērošanai; |
| --- | --- |

2)

palīdzēt Komisijai uzraudzīt Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) saskaņotu ieviešanu, t. sk. finansējumu no Pētniecības pamatprogrammas (Komisiju atbalsta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2006/971/EK (4) 8. pantu izveidotā komiteja) un citus ES finansējuma avotus; turklāt programma balstās uz Eiropas Kosmosa aģentūras (ESA) GMES kosmosa komponenti, kuras īstenošanu uzrauga ESA Programmas padome Zemes novērošanai;

| 3) | palīdzēt Komisijai sagatavot stratēģisku satvaru Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) īstenošanai, tostarp: i) ES programmas darbību gada un daudzgadu provizorisku plānu, ii) provizoriskos īstenošanas plānus, iii) GMES darbību izmaksu novērtējumu un budžeta provizorisko stratēģiju un iv) programmas specifikācijas un dalības noteikumus; |
| --- | --- |

3)

palīdzēt Komisijai sagatavot stratēģisku satvaru Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) īstenošanai, tostarp: i) ES programmas darbību gada un daudzgadu provizorisku plānu, ii) provizoriskos īstenošanas plānus, iii) GMES darbību izmaksu novērtējumu un budžeta provizorisko stratēģiju un iv) programmas specifikācijas un dalības noteikumus;

| 4) | nodrošināt pieredzes un labas prakses apmaiņu GMES un Zemes novērošanas jomā. |
| --- | --- |

4)

nodrošināt pieredzes un labas prakses apmaiņu GMES un Zemes novērošanas jomā.

3. pants

Apspriešanās

1.   Komisija var apspriest ar padomi jebkurus jautājumus, kas attiecas uz GMES izstrādi un īstenošanu.

2.   Ja konkrētajā jautājumā ir vēlams apspriesties ar padomi, tās priekšsēdētājs var par to informēt Komisiju.

4. pants

Dalība – iecelšana

1.   Padomes sastāvā ir 27 locekļi.

2.   Komisija ieceļ padomes locekļus no speciālistiem, kuri ir kompetenti Zemes novērošanas, vides un drošības nozarēs.

Locekļus izvirza dalībvalstu iestādes.

3.   Ievērojot tādus pašus noteikumus, kā izraugoties padomes locekļus, tiek iecelti arī padomes locekļu pienākumu izpildītāji. Pienākumu izpildītāji automātiski aizstāj prombūtnē esošus locekļus.

4.   Komisija var ielūgt organizāciju pārstāvjus, kas iesaistītas Zemes novērošanā, apmeklēt sanāksmes novērotāju statusā.

Kā pastāvīgus novērotājus uzaicina Šveices pārstāvi un Norvēģijas pārstāvi.

5.   Locekļus ieceļ kā publiskās iestādes pārstāvjus.

6.   Padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir viens gads, un tas ir atjaunojams. Viņi turpina darbu, līdz viņus aizstāj vai līdz pilnvaru termiņa beigām.

7.   Locekļus, kuri vairs nespēj dot efektīvu ieguldījumu padomes darbā, kuri atkāpjas vai neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 339. pantā, var aizstāt uz viņu atlikušo pilnvaru termiņu.

5. pants

Darbība

1.   Padomi vada Komisija.

2.   Apspriežoties par jautājumiem, kas ir saistīti ar GMES programmas Kosmosa komponenti, Komisijai palīdz Eiropas Kosmosa aģentūra.

Apspriežoties par jautājumiem, kas ir saistīti ar GMES programmas in situ komponenti, Komisijai palīdz Eiropas Vides aģentūra.

3.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas konkrētu jautājumu izskatīšanai atbilstoši padomei noteiktajām pilnvarām. Šādas grupas likvidē, tiklīdz tās ir izpildījušas izvirzītos uzdevumus.

4.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, Komisijas pārstāvis var lūgt piedalīties padomes vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpašas zināšanas kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.

5.   Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties padomes vai apakšgrupas darbā, ir saistīta ar konfidenciāliem jautājumiem, šo informāciju nedrīkst izpaust.

6.   Padomes un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Padomes un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.

7.   Padome pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu.

8.   Komisija var publicēt tīmeklī visus kopsavilkumus, secinājumus, daļējus secinājumus vai padomes darba dokumentus attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.

6. pants

Sanāksmju izdevumi

1.   Komisija padomes locekļiem, ekspertiem un novērotājiem atlīdzina ceļa izdevumus un vajadzības gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas saistīti ar padomes darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām pieaicinātiem ekspertiem.

2.   Padomes locekļi, eksperti un novērotāji nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.

3.   Sanāksmju izdevumus atlīdzina, nepārsniedzot gada budžetu, ko padomei piešķīris atbildīgais Komisijas dienests.

7. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2011. gada 31. decembrim.

Briselē, 2010. gada 5. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  COM(2008) 748 galīgā redakcija.

1

(2)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

(4)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

4

---