# Euroopa Liidu L 148/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.148.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 148 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide12. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.148.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 148

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide12. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 7 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite (välja arvatud mootorrataste) ja nende haagiste eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate tüübikinnitust | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 23 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted | 34 |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 38 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tüübikinnituse ühtsed sätted | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 7 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite (välja arvatud mootorrataste) ja nende haagiste eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate tüübikinnitust

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 23 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

34

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 38 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

55

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 12.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 7 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite (välja arvatud mootorrataste) ja nende haagiste eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 16. täiendus – jõustumiskuupäev: 19. august 2010

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustugevus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valguse värvus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Märkused värvuse ja teatavate seadmete kohta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

| 14. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

14.

LISAD

| 1. lisa — | Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, ülemised ääretulelaternad ja piduritulelaternad: nende laternate valguse ruumis jaotumise nõutavad miinimumnurgad |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Teatis, milles käsitletakse seadmetüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist kooskõlas eeskirjaga nr 7 |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Fotomeetrilised mõõtmised |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Valguse värvused |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

6. lisa —

| 7. lisa — | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

7. lisa —

0.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse

| 0.1. | L-, M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate ning |
| --- | --- |

0.1.

L-, M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate ning

| 0.2. | M-, N-, O- ja T-kategooria sõidukite ülemiste ääretulelaternate suhtes. |
| --- | --- |

0.2.

M-, N-, O- ja T-kategooria sõidukite ülemiste ääretulelaternate suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | „eesmine ääretulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna; |
| --- | --- |

1.1.

„eesmine ääretulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

| 1.2. | „tagumine ääretulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna; |
| --- | --- |

1.2.

„tagumine ääretulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;

| 1.3. | „piduritulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate informeerimiseks sõidukijuhi kavatsusest kasutada sõidupidurit. Piduritulelaternad võib aktiveerida kestuspidur või muu sarnane seade; |
| --- | --- |

1.3.

„piduritulelatern” – latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate informeerimiseks sõidukijuhi kavatsusest kasutada sõidupidurit. Piduritulelaternad võib aktiveerida kestuspidur või muu sarnane seade;

| 1.4. | „ülemine ääretulelatern” – külgserva äärmiste punktide lähedusse võimalikult kõrgele paigaldatud latern, mis on mõeldud sõiduki kogulaiuse selgeks märgistamiseks. Teatavate mootorsõidukite ja haagiste puhul täiendab kõnealune latern sõiduki ääretulelaternaid ja juhib erilist tähelepanu sõiduki gabariidile. |
| --- | --- |

1.4.

„ülemine ääretulelatern” – külgserva äärmiste punktide lähedusse võimalikult kõrgele paigaldatud latern, mis on mõeldud sõiduki kogulaiuse selgeks märgistamiseks. Teatavate mootorsõidukite ja haagiste puhul täiendab kõnealune latern sõiduki ääretulelaternaid ja juhib erilist tähelepanu sõiduki gabariidile.

| 1.5. | Mõistete määratlused:
  Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.5.

Mõistete määratlused:

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

| 1.6. | „Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad” – laternad, mis igas nimetatud kategoorias erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.6.

„Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad” – laternad, mis igas nimetatud kategoorias erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:

a)

kaubanimi või kaubamärk;

| b) | optilise süsteemi näitajad (intensiivsusastmed, valgusjaotuse nurgad, hõõglampide kategooria, valgusallika moodul jne); |
| --- | --- |

b)

optilise süsteemi näitajad (intensiivsusastmed, valgusjaotuse nurgad, hõõglampide kategooria, valgusallika moodul jne);

| c) | valgustugevust reguleeriv juhtseadis (vajaduse korral). |
| --- | --- |

c)

valgustugevust reguleeriv juhtseadis (vajaduse korral).

Laternat ei loeta kuuluvaks teise tüüpi, kui tal on teist värvi hõõglamp või filter.

| 1.7. | Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale. |
| --- | --- |

1.7.

Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 2.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb ära näidata:






  2.1.1. | seadme, millele tüübikinnitust taotletakse, kasutusotstarve ja andmed selle kohta, kas seadet võib kasutada ka kahe sama liiki/tüüpi laterna koostus; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb ära näidata:

2.1.1.

seadme, millele tüübikinnitust taotletakse, kasutusotstarve ja andmed selle kohta, kas seadet võib kasutada ka kahe sama liiki/tüüpi laterna koostus;

| 2.1.2. | ülemise ääretulelaterna puhul teave selle kohta, kas latern kiirgab valget või punast valgust; |
| --- | --- |

2.1.2.

ülemise ääretulelaterna puhul teave selle kohta, kas latern kiirgab valget või punast valgust;

| 2.1.3. | S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul teave selle kohta, kas latern tuleb paigaldada sõiduki sisse või sõiduki välispinnale (tagumise akna taha); |
| --- | --- |

2.1.3.

S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul teave selle kohta, kas latern tuleb paigaldada sõiduki sisse või sõiduki välispinnale (tagumise akna taha);

| 2.1.4. | teave selle kohta, kas seadme valgustugevus on muutumatu (R1-, S1- või S3-kategooria) või muudetav (R2-, S2- või S4-kategooria). |
| --- | --- |

2.1.4.

teave selle kohta, kas seadme valgustugevus on muutumatu (R1-, S1- või S3-kategooria) või muudetav (R2-, S2- või S4-kategooria).

| 2.1.5. | Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet saab sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite ja maapinna suhtes või seda saab pöörata ümber nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud märgitakse teatises. |
| --- | --- |

2.1.5.

Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet saab sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite ja maapinna suhtes või seda saab pöörata ümber nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud märgitakse teatises.

| 2.2. | Taotlusele tuleb seadme iga tüübi kohta lisada:






  2.2.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada seadme tüübi määramist, ja millel näidatakse seadme (ning vajaduse korral S3- või S4-kategooria laternate puhul tagumise akna) geomeetriline asend/geomeetrilised asendid sõidukile kinnitamiseks; katsetes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ja punkt, mis võetakse kõnealustes katsetes nullkeskmeks. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja lisatähiste paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Taotlusele tuleb seadme iga tüübi kohta lisada:

2.2.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada seadme tüübi määramist, ja millel näidatakse seadme (ning vajaduse korral S3- või S4-kategooria laternate puhul tagumise akna) geomeetriline asend/geomeetrilised asendid sõidukile kinnitamiseks; katsetes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ja punkt, mis võetakse kõnealustes katsetes nullkeskmeks. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja lisatähiste paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes;

| 2.2.2. | lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d); milleks on üks tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest; sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul tuleb tehnilises kirjelduses esitada tagumise akna/tagumiste akende optilised näitajad (läbilaskevõime, värvus, kalle jne); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d); milleks on üks tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest; sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul tuleb tehnilises kirjelduses esitada tagumise akna/tagumiste akende optilised näitajad (läbilaskevõime, värvus, kalle jne);

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 2.2.3. | muudetava valgustugevusega laterna puhul valgustugevust reguleeriva juhtseadise lühikirjeldus, paigutusskeem ning kaherežiimsust võimaldava süsteemi omaduste kirjeldus; |
| --- | --- |

2.2.3.

muudetava valgustugevusega laterna puhul valgustugevust reguleeriva juhtseadise lühikirjeldus, paigutusskeem ning kaherežiimsust võimaldava süsteemi omaduste kirjeldus;

| 2.2.4. | kaks näidist; kui tüübikinnitust taotletakse mitteidentsetele, kuid sümmeetrilistele seadmetele, millest üks sobib paigaldamiseks sõiduki vasakule ja teine sõiduki paremale küljele, võivad kaks esitatud näidist olla identsed ning kohased paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele.
  Muudetava valgustugevusega laterna puhul tuleb taotlusele lisada valgustugevust reguleeriv juhtseadis või generaator, mis tekitab samasuguseid signaale; |
| --- | --- |

2.2.4.

kaks näidist; kui tüübikinnitust taotletakse mitteidentsetele, kuid sümmeetrilistele seadmetele, millest üks sobib paigaldamiseks sõiduki vasakule ja teine sõiduki paremale küljele, võivad kaks esitatud näidist olla identsed ning kohased paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele.

Muudetava valgustugevusega laterna puhul tuleb taotlusele lisada valgustugevust reguleeriv juhtseadis või generaator, mis tekitab samasuguseid signaale;

| 2.2.5. | sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul, tagumise aknaga/tagumiste akendega samaväärsete optiliste näitajatega näidisplaat või (erinevate võimaluste korral) -plaadid. |
| --- | --- |

2.2.5.

sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna puhul, tagumise aknaga/tagumiste akendega samaväärsete optiliste näitajatega näidisplaat või (erinevate võimaluste korral) -plaadid.

3.   MÄRGISTUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmetel peab olema:

| 3.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- |

3.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.2. | välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul, selgesti loetav ja kustumatu märgistus, millelt on näha:






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või |
| --- | --- | --- |

3.2.

välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul, selgesti loetav ja kustumatu märgistus, millelt on näha:

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 3.3. | piisava suurusega ala punktiga 4.2 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealune ala näidatakse punktis 2.2.1 nimetatud joonistel; |
| --- | --- |

3.3.

piisava suurusega ala punktiga 4.2 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealune ala näidatakse punktis 2.2.1 nimetatud joonistel;

| 3.4. | normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus (valgusallika elektroonilise juhtseadisega või valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja/või mitteasendatavate valgusallikatega ja/või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul); |
| --- | --- |

3.4.

normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus (valgusallika elektroonilise juhtseadisega või valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja/või mitteasendatavate valgusallikatega ja/või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul);

| 3.5. | laternate puhul, mis töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, kasutades valgusallika elektroonilist juhtseadist või valgustugevust reguleerivat juhtseadist, mis ei kuulu laterna juurde, või teisese töörežiimiga lampide puhul, peab laternale olema kantud ka ettenähtud normitud sekundaarpinget tähistav märgistus; |
| --- | --- |

3.5.

laternate puhul, mis töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, kasutades valgusallika elektroonilist juhtseadist või valgustugevust reguleerivat juhtseadist, mis ei kuulu laterna juurde, või teisese töörežiimiga lampide puhul, peab laternale olema kantud ka ettenähtud normitud sekundaarpinget tähistav märgistus;

| 3.6. | valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:






  3.6.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- | --- |

3.6.

valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:

3.6.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.6.2. | mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.2.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid; tunnuskood tuleb näidata punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.
  Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud; |
| --- | --- |

3.6.2.

mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.2.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid; tunnuskood tuleb näidata punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.

Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud;

| 3.6.3. | normpinge või pingevahemiku ja maksimaalse normvõimsuse märgistus. |
| --- | --- |

3.6.3.

normpinge või pingevahemiku ja maksimaalse normvõimsuse märgistus.

| 3.7. | Valgusallika elektroonilisele juhtseadisele või valgustugevust reguleerivale juhtseadisele, mis kuulub laterna juurde, aga ei sisaldu laterna korpuses, peab olema kantud tootja nimi ja tunnusnumber. |
| --- | --- |

3.7.

Valgusallika elektroonilisele juhtseadisele või valgustugevust reguleerivale juhtseadisele, mis kuulub laterna juurde, aga ei sisaldu laterna korpuses, peab olema kantud tootja nimi ja tunnusnumber.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Kui punkti 2.2.4 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud kaks seadet vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kui punkti 2.2.4 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud kaks seadet vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

| 4.1.2. | Kui kaks või rohkem laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada. Käesolevat sätet ei kohaldata kahe hõõgniidiga lambiga esilaternate suhtes, kui tüübikinnitus antakse vaid ühele tulele. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui kaks või rohkem laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada. Käesolevat sätet ei kohaldata kahe hõõgniidiga lambiga esilaternate suhtes, kui tüübikinnitus antakse vaid ühele tulele.

| 4.1.3. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale seadmetüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral seadmele, mis erineb juba tüübikinnituse saanud seadmest üksnes kiiratava valguse värvuse poolest. |
| --- | --- |

4.1.3.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale seadmetüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral seadmele, mis erineb juba tüübikinnituse saanud seadmest üksnes kiiratava valguse värvuse poolest.

| 4.1.4. | Teade seadmetüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele. |
| --- | --- |

4.1.4.

Teade seadmetüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

| 4.1.5. | Igal seadmel, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, peab lisaks punktides 3.1, 3.2 või 3.4 kirjeldatud märgistusele ja üksikasjadele olema punktis 3.3 osutatud alal punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

4.1.5.

Igal seadmel, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, peab lisaks punktides 3.1, 3.2 või 3.4 kirjeldatud märgistusele ja üksikasjadele olema punktis 3.3 osutatud alal punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk.

4.2.   Tüübikinnitusmärgi elemendid

Tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest:

| 4.2.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.2.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.2.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.2.1.2. | tüübikinnitusnumbrist, mis vastab punktis 4.1.3 sätestatule; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

tüübikinnitusnumbrist, mis vastab punktis 4.1.3 sätestatule;

| 4.2.2. | järgmistest lisatähistest:






  4.2.2.1. | A-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas eesmistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

järgmistest lisatähistest:

4.2.2.1.

A-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas eesmistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele;

| 4.2.2.2. | R-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas tagumistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele; R-tähele järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, või number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

R-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas tagumistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele; R-tähele järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, või number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;

| 4.2.2.3. | S-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas piduritulelaternatele esitatud nõuetele. S-tähele järgneb:
  number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu;
  number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;
  number 3, kui seade vastab S3-kategooria piduritulelaternate erinõuetele ja seadme valgustugevus on muutumatu;
  number 4, kui seade vastab S4-kategooria piduritulelaternate erinõuetele ja seadme valgustugevus on muudetav; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

S-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas piduritulelaternatele esitatud nõuetele. S-tähele järgneb:

number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu;

number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;

number 3, kui seade vastab S3-kategooria piduritulelaternate erinõuetele ja seadme valgustugevus on muutumatu;

number 4, kui seade vastab S4-kategooria piduritulelaternate erinõuetele ja seadme valgustugevus on muudetav;

| 4.2.2.4. | R-täht või R1 või R2, millele järgneb olenevalt seadmete kategooriast horisontaalse kriipsuga eraldatud tähis S1 või S2, seadmete puhul, mis sisaldavad korraga nii tagumisi ääretulelaternaid kui ka piduritulelaternaid, mis vastavad nimetatud laternatele käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

R-täht või R1 või R2, millele järgneb olenevalt seadmete kategooriast horisontaalse kriipsuga eraldatud tähis S1 või S2, seadmete puhul, mis sisaldavad korraga nii tagumisi ääretulelaternaid kui ka piduritulelaternaid, mis vastavad nimetatud laternatele käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele;

| 4.2.2.5. | eesmiste või tagumiste ääretulelaternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes horisontaalsuunas ebasümmeetrilised, nool, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

eesmiste või tagumiste ääretulelaternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes horisontaalsuunas ebasümmeetrilised, nool, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H;

| 4.2.2.6. | seadmete puhul, mida saab kasutada kahe laternaga koostu osana, lisaks D-täht punktides 4.2.2.1 ja 4.2.2.4 nimetatud tähisest paremal. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

seadmete puhul, mida saab kasutada kahe laternaga koostu osana, lisaks D-täht punktides 4.2.2.1 ja 4.2.2.4 nimetatud tähisest paremal.

| 4.2.2.7. | Käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 2.3 kohaselt peab vähendatud valgusjaotusega seadmetele olema kantud horisontaalsegmendist algav vertikaalnool suunaga allapoole. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 2.3 kohaselt peab vähendatud valgusjaotusega seadmetele olema kantud horisontaalsegmendist algav vertikaalnool suunaga allapoole.

| 4.2.3. | Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (praegu 02, mis tähistab 02-seeria muudatusi, mis jõustusid 5. mail 1991), mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses. |
| --- | --- |

4.2.3.

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (praegu 02, mis tähistab 02-seeria muudatusi, mis jõustusid 5. mail 1991), mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses.

| 4.2.4. | Punktides 4.2.1 ja 4.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud. |
| --- | --- |

4.2.4.

Punktides 4.2.1 ja 4.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud.

4.3.   Tüübikinnitusmärgi kujundus

4.3.1.   Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 3. lisa punktides 1–4 on esitatud tüübikinnitusmärkide ja eespool nimetatud lisatähiste näidiseid.

Kui eri tüüpi laternad, millel on ühesugune sama või eri värvi hajutiklaas, vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärgi võib kinnitada ükskõik kuhu lambi peale, eeldusel et:

| 4.3.1.1. | märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;

| 4.3.1.2. | laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool;

| 4.3.1.3. | tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed; |
| --- | --- |

4.3.1.3.

tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed;

| 4.3.1.4. | laterna korpusel on punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

laterna korpusel on punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk.

| 4.3.1.5. | Käesoleva eeskirja 3. lisa näidises 5 on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Käesoleva eeskirja 3. lisa näidises 5 on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised.

4.3.2.   Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

| 4.3.2.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:






  4.3.2.1.1. | märk on pärast paigaldamist nähtav; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:

4.3.2.1.1.

märk on pärast paigaldamist nähtav;

| 4.3.2.1.2. | ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki.

| 4.3.2.2. | Laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool:






  4.3.2.2.1. | kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool:

4.3.2.2.1.

kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale

| 4.3.2.2.2. | või laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

või laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav.

| 4.3.2.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed.

| 4.3.2.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

| 4.3.2.5. | Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 6 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 6 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega.

4.3.3.   Esilaternaga vastastikku ühendatud laternate puhul, mille klaase kasutatakse ka muude esilaternate tüüpide juures:

kohaldatakse punkti 4.3.2 sätteid.

| 4.3.3.1. | Kui aga eri tüüpi esituledel või esituld hõlmavatel laternaüksustel on sama hajutiklaas, võivad nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste nendele tüüpidele, tingimusel et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Kui aga eri tüüpi esituledel või esituld hõlmavatel laternaüksustel on sama hajutiklaas, võivad nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste nendele tüüpidele, tingimusel et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.

| 4.3.3.2. | Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 7 on esitatud esilaternaga vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 7 on esitatud esilaternaga vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised.

4.3.4.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Selle võib kinnitada seadme kas läbipaistvale või läbipaistmatule sise- või välisosale, mida ei saa eraldada seadme valgust kiirgavast läbipaistvast osast. Märgistus peab olema nähtav ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud või kui mõni liikuv osa, näiteks mootorikate või pagasiruumi kaas või sõiduki uks on avatud.

5.   ÜLDISED NÕUDED

| 5.1. | Iga esitatud seade peab vastama punktides 6 ja 8 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.

Iga esitatud seade peab vastama punktides 6 ja 8 esitatud nõuetele.

| 5.2. | Seadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes tingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesoleva eeskirjaga ettenähtud omaduste säilimine. |
| --- | --- |

5.2.

Seadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes tingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesoleva eeskirjaga ettenähtud omaduste säilimine.

| 5.3. | Eesmiste või tagumiste ääretulelaternatena tüübikinnituse saanud laternaid loetakse ka tüübikinnituse saanud ülemisteks ääretulelaternateks. |
| --- | --- |

5.3.

Eesmiste või tagumiste ääretulelaternatena tüübikinnituse saanud laternaid loetakse ka tüübikinnituse saanud ülemisteks ääretulelaternateks.

| 5.4. | Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid võib kasutada ka ülemiste ääretulelaternatena. |
| --- | --- |

5.4.

Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid võib kasutada ka ülemiste ääretulelaternatena.

| 5.5. | Lubatud on ääretulelaternad, mis on vastastikku ühendatud muu talitlusega, kasutavad ühist valgusallikat ja on projekteeritud nii, et need töötavad alaliselt koos valgustugevust reguleeriva lisasüsteemiga.






  5.5.1. | Piduritulelaternaga vastastikku ühendatud ääretulelaternate puhul peab aga seade olema kas:






  a) | osa mitme valgusallika kombinatsioonist või |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.

Lubatud on ääretulelaternad, mis on vastastikku ühendatud muu talitlusega, kasutavad ühist valgusallikat ja on projekteeritud nii, et need töötavad alaliselt koos valgustugevust reguleeriva lisasüsteemiga.

5.5.1.

Piduritulelaternaga vastastikku ühendatud ääretulelaternate puhul peab aga seade olema kas:

a)

osa mitme valgusallika kombinatsioonist või

| b) | mõeldud kasutamiseks sõidukil, millel on kõnealuse talitluse häirumist jälgiv süsteem. |
| --- | --- |

b)

mõeldud kasutamiseks sõidukil, millel on kõnealuse talitluse häirumist jälgiv süsteem.

Mõlemal juhul tuleb teha asjakohane märge teatisesse.

| 5.6. | Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:






  5.6.1. | valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:






  a) | ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud ja õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil; |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.

Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:

5.6.1.

valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:

a)

ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud ja õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil;

| b) | kui seadme kinnituskohal kasutatakse rohkem kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna kinnituskohal kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid; |
| --- | --- |

b)

kui seadme kinnituskohal kasutatakse rohkem kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna kinnituskohal kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid;

| 5.6.2. | valgusallika moodulid on võltsimiskindlad. |
| --- | --- |

5.6.2.

valgusallika moodulid on võltsimiskindlad.

| 5.7. | Juhul kui:






  a) | R2-kategooria tagumise ääretulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab R- või R1-kategooria ülempiiri; |
| --- | --- | --- |

5.7.

Juhul kui:

a)

R2-kategooria tagumise ääretulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab R- või R1-kategooria ülempiiri;

| b) | S2-kategooria piduritulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab S1-kategooria ülempiiri; |
| --- | --- |

b)

S2-kategooria piduritulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab S1-kategooria ülempiiri;

| c) | S4-kategooria piduritulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab S3-kategooria ülempiiri, |
| --- | --- |

c)

S4-kategooria piduritulelaterna valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab S3-kategooria ülempiiri,

peavad asjaomase kategooria muutumatu valgustugevusega laternatele kehtestatud nõuded olema automaatselt täidetud.

| 5.8. | Asendatavate hõõglampide korral:






  5.8.1. | võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Asendatavate hõõglampide korral:

5.8.1.

võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga;

| 5.8.2. | peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis; |
| --- | --- |

5.8.2.

peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis;

| 5.8.3. | peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 nimetatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte. |
| --- | --- |

5.8.3.

peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 nimetatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte.

| 5.9. | Kui eesmise ääretulelaterna sisse on paigaldatud üks või mitu infrapunakiirguse generaatorit, peavad eesmise ääretulelaterna fotomeetrilised ja värvuse nõuded olema täidetud nii infrapunakiirguse generaatori töötamise kui ka mittetöötamise korral. |
| --- | --- |

5.9.

Kui eesmise ääretulelaterna sisse on paigaldatud üks või mitu infrapunakiirguse generaatorit, peavad eesmise ääretulelaterna fotomeetrilised ja värvuse nõuded olema täidetud nii infrapunakiirguse generaatori töötamise kui ka mittetöötamise korral.

6.   VALGUSTUGEVUS

| 6.1. | Nullteljel ei tohi kummagi seadme poolt kiiratava valguse tugevus olla väiksem järgmistest minimaalsetest ega suurem järgmistest maksimaalsetest valgustugevuse väärtustest: | Minimaalsed valgustugevused
  cd | Maksimumväärtused (cd), kui laternat kasutatakse: |
| --- | --- | --- | --- |
| üksiklaternana | üksiklaternana, mis on tähistatud D-tähega (punkt 4.2.2.6) |
| 6.1.1. | Eesmised ääretulelaternad, eesmised ülemised ääretulelaternad |

6.1.

Nullteljel ei tohi kummagi seadme poolt kiiratava valguse tugevus olla väiksem järgmistest minimaalsetest ega suurem järgmistest maksimaalsetest valgustugevuse väärtustest:

Minimaalsed valgustugevused

cd

Maksimumväärtused (cd), kui laternat kasutatakse:

üksiklaternana

üksiklaternana, mis on tähistatud D-tähega (punkt 4.2.2.6)

6.1.1.

Eesmised ääretulelaternad, eesmised ülemised ääretulelaternad

4

140

70

| 6.1.2. | Esilaternaga ühendatud eesmised ääretulelaternad |
| --- | --- |

6.1.2.

Esilaternaga ühendatud eesmised ääretulelaternad

4

140

—

| 6.1.3. | Tagumised ääretulelaternad, tagumised ülemised ääretulelaternad |
| --- | --- |

6.1.3.

Tagumised ääretulelaternad, tagumised ülemised ääretulelaternad

| 6.1.3.1. | R või R1 (muutumatu) |
| --- | --- |

6.1.3.1.

R või R1 (muutumatu)

4

17

8,5

| 6.1.3.2. | R2 (muudetav) |
| --- | --- |

6.1.3.2.

R2 (muudetav)

4

42

21

| 6.1.4. | Piduritulelaternad |
| --- | --- |

6.1.4.

Piduritulelaternad

| 6.1.4.1. | S1 (muutumatu) |
| --- | --- |

6.1.4.1.

S1 (muutumatu)

60

260

130

| 6.1.4.2. | S2 (muudetav) |
| --- | --- |

6.1.4.2.

S2 (muudetav)

60

730

365

| 6.1.4.3. | S3 (muutumatu) |
| --- | --- |

6.1.4.3.

S3 (muutumatu)

25

110

55

| 6.1.4.4. | S4 (muudetav) |
| --- | --- |

6.1.4.4.

S4 (muudetav)

25

160

80

| 6.1.5. | Kahe või rohkema laterna koostu puhul ei ületa selle koguvalgustugevus üksiklaternale kehtestatud ülempiiri. |
| --- | --- |

6.1.5.

Kahe või rohkema laterna koostu puhul ei ületa selle koguvalgustugevus üksiklaternale kehtestatud ülempiiri.

| 6.1.6. | Kui kahe või rohkema sama talitlusega laterna koostu käsitatakse üksiklaternana, peab see vastama järgmistele nõuetele:






  a) | valgustugevuse ülempiiri nõue, kui kõik laternad on sisse lülitatud; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

Kui kahe või rohkema sama talitlusega laterna koostu käsitatakse üksiklaternana, peab see vastama järgmistele nõuetele:

a)

valgustugevuse ülempiiri nõue, kui kõik laternad on sisse lülitatud;

| b) | valgustugevuse alampiiri nõue, kui üks latern on rikkis. |
| --- | --- |

b)

valgustugevuse alampiiri nõue, kui üks latern on rikkis.

| 6.1.7. | Kui rohkem kui ühe valgusallikaga üksiklatern on rikkis, kohaldatakse järgmisi sätteid:






  6.1.7.1. | valgusallikate rühma, mille kaabeldus on selline, et ühe valgusallika rikke korral ei kiirga mitte ükski valgusallikas valgust, käsitatakse ühe valgusallikana; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

Kui rohkem kui ühe valgusallikaga üksiklatern on rikkis, kohaldatakse järgmisi sätteid:

6.1.7.1.

valgusallikate rühma, mille kaabeldus on selline, et ühe valgusallika rikke korral ei kiirga mitte ükski valgusallikas valgust, käsitatakse ühe valgusallikana;

| 6.1.7.2. | kui üks valgusallikas on rikkis, peab latern vastama kehtestatud valgustugevuse alampiirile. Üksnes kahe valgusallika jaoks projekteeritud laternate puhul piisab aga 50 % valgustugevuse alampiirist laterna nullteljel tingimusel, et teatises on märgitud, et laternat kasutatakse üksnes sõidukil, millele on paigaldatud signaallamp, mis näitab, kui üks kahest valgusallikast on rikkis; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

kui üks valgusallikas on rikkis, peab latern vastama kehtestatud valgustugevuse alampiirile. Üksnes kahe valgusallika jaoks projekteeritud laternate puhul piisab aga 50 % valgustugevuse alampiirist laterna nullteljel tingimusel, et teatises on märgitud, et laternat kasutatakse üksnes sõidukil, millele on paigaldatud signaallamp, mis näitab, kui üks kahest valgusallikast on rikkis;

| 6.1.8. | kui kõik valgusallikad töötavad, võib üksiklaternale kehtestatud valgustugevuse ülempiiri ületada tingimusel, et üksiklamp ei ole tähistatud D-tähega ning ei ületata kahe või rohkema laterna koostule kehtestatud ülempiiri. |
| --- | --- |

6.1.8.

kui kõik valgusallikad töötavad, võib üksiklaternale kehtestatud valgustugevuse ülempiiri ületada tingimusel, et üksiklamp ei ole tähistatud D-tähega ning ei ületata kahe või rohkema laterna koostule kehtestatud ülempiiri.

| 6.2. | Kummagi esitatud seadme valgustugevus väljaspool nulltelge ja käesoleva eeskirja 1. lisa joonistel määratletud nurgaväljadel:






  6.2.1. | peab igas käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud valguse jaotumise tabeli punktidele vastavas suunas olema vähemalt võrdne punkti 6.1 tabelis sätestatud miinimumväärtuse ja nimetatud tabelis kõnealuse suuna suhtes sätestatud protsentuaalse väärtuse korrutisega; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Kummagi esitatud seadme valgustugevus väljaspool nulltelge ja käesoleva eeskirja 1. lisa joonistel määratletud nurgaväljadel:

6.2.1.

peab igas käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud valguse jaotumise tabeli punktidele vastavas suunas olema vähemalt võrdne punkti 6.1 tabelis sätestatud miinimumväärtuse ja nimetatud tabelis kõnealuse suuna suhtes sätestatud protsentuaalse väärtuse korrutisega;

| 6.2.2. | ei tohi üheski suunas, kus kõnealune valgussignaalseade on nähtav, ületada punkti 6.1 tabelis sätestatud maksimaalset väärtust. |
| --- | --- |

6.2.2.

ei tohi üheski suunas, kus kõnealune valgussignaalseade on nähtav, ületada punkti 6.1 tabelis sätestatud maksimaalset väärtust.

| 6.2.3. | Siiski on tagumiste ääretulelaternate puhul, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 6.1.3), lubatud valgustugevus 60 cd allpool tasapinda, mis paikneb horisontaaltasapinna suhtes 5° nurga all viimasest allpool. |
| --- | --- |

6.2.3.

Siiski on tagumiste ääretulelaternate puhul, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 6.1.3), lubatud valgustugevus 60 cd allpool tasapinda, mis paikneb horisontaaltasapinna suhtes 5° nurga all viimasest allpool.

| 6.2.4. | Peale selle:






  6.2.4.1. | 1. lisa joonistel määratletud väljadel peab eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate valgustugevus olema vähemalt 0,05 cd ning piduritulelaternate valgustugevus vähemalt 0,3 cd. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

Peale selle:

6.2.4.1.

1. lisa joonistel määratletud väljadel peab eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate valgustugevus olema vähemalt 0,05 cd ning piduritulelaternate valgustugevus vähemalt 0,3 cd.

| 6.2.4.2. | Kui tagumine ääretulelatern on vastastiku ühendatud muutumatu või muudetava valgustugevusega piduritulelaternaga, peaks tegeliku valgustugevuse suhe samaaegselt sisse lülitatud kahe laterna ning üksinda sisse lülitatud tagumise ääretulelaterna valgustugevuse vahel olema vähemalt 5:1 väljal, mis piirneb horisontaaljoontega, mis kulgevad läbi valguse jaotumise tabeli punktide ± 5° V, ja vertikaaljoontega, mis kulgevad läbi punktide ± 10° H.
  Kui tagumisel ääretulelaternal ja piduritulelaternal või mõlemal on rohkem kui üks valgusallikas ja neid käsitatakse ühe laternana, lähtutakse näitajatest, mis saadakse, kui kõik valgusallikad on sisse lülitatud. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Kui tagumine ääretulelatern on vastastiku ühendatud muutumatu või muudetava valgustugevusega piduritulelaternaga, peaks tegeliku valgustugevuse suhe samaaegselt sisse lülitatud kahe laterna ning üksinda sisse lülitatud tagumise ääretulelaterna valgustugevuse vahel olema vähemalt 5:1 väljal, mis piirneb horisontaaljoontega, mis kulgevad läbi valguse jaotumise tabeli punktide ± 5° V, ja vertikaaljoontega, mis kulgevad läbi punktide ± 10° H.

Kui tagumisel ääretulelaternal ja piduritulelaternal või mõlemal on rohkem kui üks valgusallikas ja neid käsitatakse ühe laternana, lähtutakse näitajatest, mis saadakse, kui kõik valgusallikad on sisse lülitatud.

| 6.2.4.3. | Tuleb järgida käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 2.2 sätteid valgustugevuse lokaalsete muutuste kohta. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Tuleb järgida käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 2.2 sätteid valgustugevuse lokaalsete muutuste kohta.

| 6.3. | Valgustugevust mõõdetakse pidevalt põleva/põlevate hõõglambiga/hõõglampidega ning punast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb mõõtmised teha värvilise valgusega. |
| --- | --- |

6.3.

Valgustugevust mõõdetakse pidevalt põleva/põlevate hõõglambiga/hõõglampidega ning punast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb mõõtmised teha värvilise valgusega.

| 6.4. | R2-, S2- ja S4-kategooria seadmete puhul mõõdetakse ajavahemikul valgusallika(te) sisselülitamisest kuni hetkeni, mil nullteljel mõõdetud valgus ulatub 90 % vastavalt punktile 6.3 mõõdetud väärtusest, seadme valgustugevuse äärmisi näitajaid. Väikseima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aeg ei tohi ületada suurima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aega. |
| --- | --- |

6.4.

R2-, S2- ja S4-kategooria seadmete puhul mõõdetakse ajavahemikul valgusallika(te) sisselülitamisest kuni hetkeni, mil nullteljel mõõdetud valgus ulatub 90 % vastavalt punktile 6.3 mõõdetud väärtusest, seadme valgustugevuse äärmisi näitajaid. Väikseima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aeg ei tohi ületada suurima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aega.

| 6.5. | Valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei tohi tekitada signaale, mille puhul valgustugevus:






  6.5.1. | jääb väljapoole punktis 6.1 nimetatud vahemikku ja |
| --- | --- | --- |

6.5.

Valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei tohi tekitada signaale, mille puhul valgustugevus:

6.5.1.

jääb väljapoole punktis 6.1 nimetatud vahemikku ja

| 6.5.2. | ületab asjaomase seadme puhul punktis 6.1 osutatud suurimat muutumatut valgustugevust






  a) | ainult päevastest ja öistest kasutustingimustest sõltuvate süsteemide puhul: öistes kasutustingimustes; |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

ületab asjaomase seadme puhul punktis 6.1 osutatud suurimat muutumatut valgustugevust

a)

ainult päevastest ja öistest kasutustingimustest sõltuvate süsteemide puhul: öistes kasutustingimustes;

| b) | muude süsteemide puhul: standardsetes kasutustingimustes (3). |
| --- | --- |

b)

muude süsteemide puhul: standardsetes kasutustingimustes (3).

| 6.6. | Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta on esitatud punktis 6.2.1 viidatud 4. lisas. |
| --- | --- |

6.6.

Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta on esitatud punktis 6.2.1 viidatud 4. lisas.

7.   KATSEMENETLUS

| 7.1. | Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad allpool kirjeldatud viisil.






  7.1.1. | Kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadise ega valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja millel on laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluv värvitu või värviline standardhõõglamp, rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo. |
| --- | --- | --- |

7.1.

Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad allpool kirjeldatud viisil.

7.1.1.

Kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadise ega valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja millel on laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluv värvitu või värviline standardhõõglamp, rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo.

| 7.1.2. | Kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V. |
| --- | --- |

7.1.2.

Kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V.

| 7.1.3. | Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis on osa laternast, (4) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V. |
| --- | --- |

7.1.3.

Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis on osa laternast, (4) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V.

| 7.1.4. | Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget. |
| --- | --- |

7.1.4.

Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget.

| 7.2. | Kui tegemist on valgusallikatega, mille puhul kasutatakse valgustugevuse muutmiseks valgustugevust reguleerivat juhtseadist, tehakse fotomeetrilised mõõtmised taotleja kirjelduse põhjal. |
| --- | --- |

7.2.

Kui tegemist on valgusallikatega, mille puhul kasutatakse valgustugevuse muutmiseks valgustugevust reguleerivat juhtseadist, tehakse fotomeetrilised mõõtmised taotleja kirjelduse põhjal.

| 7.3. | Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise või valgustugevust reguleeriva juhtseadise. |
| --- | --- |

7.3.

Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise või valgustugevust reguleeriva juhtseadise.

| 7.4. | Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohases teatises. |
| --- | --- |

7.4.

Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohases teatises.

| 7.5. | Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid. |
| --- | --- |

7.5.

Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid.

| 7.6. | Sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna korral paigutatakse katsetatava laterna ette taotlusega esitatavatel joonistel kirjeldatud geomeetrilis(t)es asendi(te)s (vt punkt 2.2.1) näidisplaat või (erinevate võimaluste korral) -plaadid (vt punkt 2.2.5). |
| --- | --- |

7.6.

Sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna korral paigutatakse katsetatava laterna ette taotlusega esitatavatel joonistel kirjeldatud geomeetrilis(t)es asendi(te)s (vt punkt 2.2.1) näidisplaat või (erinevate võimaluste korral) -plaadid (vt punkt 2.2.5).

8.   VALGUSE VÄRVUS

4. lisa punktis 2 kujutatud valgusjaotusala ulatuses kiiratava valguse värvus peab olema punane või valge. Katsete kohta vaata käesoleva eeskirja 5. lisa. Sellest alast väljaspool ei tohi värvus järsult muutuda.

Samad nõuded kehtivad ka järgmiste laternate muudetava valgustugevuse vahemiku suhtes:

| a) | R2-kategooria tagumised ääretulelaternad; |
| --- | --- |

a)

R2-kategooria tagumised ääretulelaternad;

| b) | S2- ja S4-kategooria piduritulelaternad. |
| --- | --- |

b)

S2- ja S4-kategooria piduritulelaternad.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele:

| 9.1. | Käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 8 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 8 sätestatud nõudeid.

| 9.2. | Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.2.

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud.

| 9.3. | Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.3.

Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud.

| 9.4. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

9.4.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Seadme tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

10.1.

Seadme tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud tingimused ei ole täidetud.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil kohe teistele kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil kohe teistele kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

12.   MÄRKUSED VÄRVUSE JA TEATAVATE SEADMETE KOHTA

Käesolevat eeskirja hõlmava kokkuleppe osalised võivad olenemata kokkuleppe artiklis 3 sätestatust keelata nende poolt registreeritud sõidukitele paigaldatud seadmetel teatavad käesolevas eeskirjas sätestatud värvused või keelata nende poolt registreeritud kõikidel või teatavatel sõidukikategooriatel üksnes muutumatu valgustugevusega piduritulelaternad.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

14.   ÜLEMINEKUSÄTTED

14.1.   Sõiduki sisse paigaldatavad S3-kategooria piduritulelaternad ja ilma hõõglampideta signaallaternad.

| 14.1.1. | Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumisest ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega. |
| --- | --- |

14.1.1.

Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumisest ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

| 14.1.2. | 36 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui punktis 14.1 nimetatud laternatüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega. |
| --- | --- |

14.1.2.

36 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui punktis 14.1 nimetatud laternatüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

| 14.1.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest. |
| --- | --- |

14.1.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest.

| 14.1.4. | 36 kuu jooksul pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituste andmist neile punktis 14.1 nimetatud laternatüüpidele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

14.1.4.

36 kuu jooksul pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituste andmist neile punktis 14.1 nimetatud laternatüüpidele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

14.2.   Punktis 14.1 nimetatud lampide paigaldamine sõidukile

| 14.2.1. | Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäevast ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata selliste punktis 14.1 nimetatud laternate kinnitamist sõidukitele, mis on tüübikinnituse saanud kooskõlas käesoleva eeskirjaga, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega. |
| --- | --- |

14.2.1.

Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäevast ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata selliste punktis 14.1 nimetatud laternate kinnitamist sõidukitele, mis on tüübikinnituse saanud kooskõlas käesoleva eeskirjaga, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

| 14.2.2. | 48 kuu jooksul pärast 02-muudatuste seeria 6. täienduse jõustumiskuupäeva lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt punktis 14.1 nimetatud ja käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud laternate paigaldamist sõidukile. |
| --- | --- |

14.2.2.

48 kuu jooksul pärast 02-muudatuste seeria 6. täienduse jõustumiskuupäeva lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt punktis 14.1 nimetatud ja käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud laternate paigaldamist sõidukile.

| 14.2.3. | 48 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata punktis 14.1 nimetatud laternate, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, millele anti tüübikinnitus või individuaalne tüübikinnitus hiljem kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

14.2.3.

48 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata punktis 14.1 nimetatud laternate, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, millele anti tüübikinnitus või individuaalne tüübikinnitus hiljem kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva.

| 14.2.4. | 60 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata punktis 14.1 nimetatud laternate, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

14.2.4.

60 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata punktis 14.1 nimetatud laternate, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

(3)  Hea nähtavus (meteoroloogiline optiline nägemiskaugus > 2 000 m, määratletud vastavalt Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni juhendile: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, kuues väljaanne, ISBN: 92–63-16008-2, lk 1.9.1/1.9.11, Genf 1996) ja puhas hajutiklaas.

(4)  Käesolevas eeskirjas tähendab väljend „on osa laternast”, et seadis paikneb füüsiliselt laterna korpuses või korpusest väljaspool (sellest eraldi või sellega ühendatuna), kuid kuulub samasse süsteemi, sest tootja on tarninud selle koos laternaga.

---

1. LISA

Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, ülemised ääretulelaternad ja piduritulelaternad: valguse ruumis jaotumise nõutavad miinimumnurgad
   (1)

Kõikide käesoleva eeskirjaga hõlmatud seadmete valguse ruumis jaotumise vertikaalsed miinimumnurgad on kõikidel juhtudel 15° üleval- ja 15° allpool horisontaaljoont, välja arvatud järgmiste seadmete puhul:

| a) | laternad, mille lubatud paigaldamiskõrgus on ≤ 750 mm maapinnast; nende puhul on valguse ruumis jaotumise vertikaalsed miinimumnurgad 15° üleval- ja 5° allpool horisontaaljoont; |
| --- | --- |

a)

laternad, mille lubatud paigaldamiskõrgus on ≤ 750 mm maapinnast; nende puhul on valguse ruumis jaotumise vertikaalsed miinimumnurgad 15° üleval- ja 5° allpool horisontaaljoont;

| b) | S3- või S4-kategooria piduritulelaternad; nende puhul on valguse ruumis jaotumise vertikaalsed miinimumnurgad 10° üleval- ja 5° allpool horisontaaljoont. |
| --- | --- |

b)

S3- või S4-kategooria piduritulelaternad; nende puhul on valguse ruumis jaotumise vertikaalsed miinimumnurgad 10° üleval- ja 5° allpool horisontaaljoont.

| Eesmised ääretulelaternad, ülemised ääretulelaternad Kõikide laternate puhul H-tasapinnal või sellest kõrgemal. M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukitele mõeldud laternate puhul allpool H-tasapinda. | |
| --- | --- |

Eesmised ääretulelaternad, ülemised ääretulelaternad Kõikide laternate puhul H-tasapinnal või sellest kõrgemal. M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukitele mõeldud laternate puhul allpool H-tasapinda.

Image

| Eesmised ääretulelaternad, M1- või N1-kategooria sõidukite puhul allpool H-tasapinda.
  H-tasapind: „laterna nullkeset läbiv horisontaalne tasapind”
  Tagumised ääretulelaternad ülemised ääretulelaternad | |
| --- | --- |

Eesmised ääretulelaternad, M1- või N1-kategooria sõidukite puhul allpool H-tasapinda.

H-tasapind: „laterna nullkeset läbiv horisontaalne tasapind”

Tagumised ääretulelaternad ülemised ääretulelaternad

Image

| Piduritulelaternad (S1 ja S2) | |
| --- | --- |

Piduritulelaternad (S1 ja S2)

Image

| Piduritulelaternad (S3) | |
| --- | --- |

Piduritulelaternad (S3)

Image

---

(1)  Käesolevatel joonistel kujutatud nurgad kehtivad sõiduki parempoolsele küljele paigaldatud seadmete puhul. Nool osutab sõiduki esiosa poole.

---

2. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUSE NÄIDISED

1.   Eesmine ääretulelatern

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

A-tähe juures olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Horisontaalne nool on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H. Horisontaalsegmendist algav vertikaalnool suunaga allapoole näitab seadme lubatud paigalduskõrgust, mis on 750 mm maapinnast või vähem.

2.   Tagumine ääretulelatern

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tagumine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221 ning mida võib kasutada ka kahte tagumist ääretulelaternat sisaldavas koostus.

Tähise „R1D” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui ka vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H.

3.   Piduritulelatern

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on üherežiimne piduritulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

Tähise „S1” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

4.   Nii tagumist ääretulelaternat kui ka piduritulelaternat hõlmav seade

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on nii tagumist ääretulelaternat kui ka muudetava valgustugevusega piduritulelaternat hõlmav seade, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

Tähise „R2D-S2D” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Tagumine ääretulelatern on ühendatud piduritulelaternaga; mõlemad laternad on muudetava valgustugevaga ning neid võib kasutada ka kahe laterna koostus.

Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui ka vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H.

Märkus: Tüübikinnitusnumber ja lisatähised paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe suhtes samal pool ja tähega samas suunas. Tüübikinnitusnumber ja lisatähis, mis vajaduse korral sisaldab asjaomase eeskirja muudatuste seeria numbrit, asetsevad teineteise vastas.

Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et vältida nende segiajamist teiste sümbolitega.

5.   Sõltumatute laternate märgistus

Image

Näidisel esitatakse selliste laternaklaaside märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi laternates. Kõnealuste tüübikinnitusmärkide kohaselt on seade saanud tüübikinnituse Hispaanias (E9) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 1432 ning selle koosseisu kuuluvad:

| | tagumine udulatern (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagumine udulatern (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagumine suunatulelatern (kategooria 2a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

tagumine suunatulelatern (kategooria 2a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega;

| | tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | punane tagumine ääretulelatern (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

punane tagumine ääretulelatern (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | üherežiimne piduritulelatern (S1), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

üherežiimne piduritulelatern (S1), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

6.   Lihtsustatud märgistamine grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul, kui kaks või rohkem laternat moodustavad ühe ja sama koostu osa

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei kuulu tüübikinnitusmärgi juurde.)

Image

Image

Image

| Märkus: | Tüübikinnitusmärgi näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või rohkem laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva koostu osa.
  Need näitavad, et seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest: | muudetava valgustugevusega tagumine suunatulelatern (kategooria 2b), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Tüübikinnitusmärgi näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või rohkem laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva koostu osa.

Need näitavad, et seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest:

muudetava valgustugevusega tagumine suunatulelatern (kategooria 2b), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega;

| | muudetava valgustugevusega punane tagumine ääretulelatern (R2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega punane tagumine ääretulelatern (R2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | muudetava valgustugevusega tagumine udulatern (F2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega tagumine udulatern (F2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | muudetava valgustugevusega piduritulelatern (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega piduritulelatern (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

| Märkus: | Kolm allpool esitatud tüübikinnitusmärkide näidist (näidised D, E ja F) vastavad järgmistele tüübikinnitusmärgiga valgustusseadmetele: | eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Kolm allpool esitatud tüübikinnitusmärkide näidist (näidised D, E ja F) vastavad järgmistele tüübikinnitusmärgiga valgustusseadmetele:

eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 20, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 20, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | eesmine udulatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 19, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

eesmine udulatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 19, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | eesmine suunatulelatern (kategooria 1a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

eesmine suunatulelatern (kategooria 1a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

Image

Image

Image

7.   Esilaternaga vastastikku ühendatud latern

Image

Näidisel esitatakse selliste laternaklaaside märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternate puhul, nimelt:

| Kas | esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 8, mida on muudetud 04-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud
  eesmise ääretulelaternaga, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, |
| --- | --- |
| või | esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 1, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud
  eespool nimetatud eesmise ääretulelaternaga, |
| või | üks eespool nimetatud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana. |

Kas

esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 8, mida on muudetud 04-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud

eesmise ääretulelaternaga, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega,

või

esilatern nii parempoolseks kui vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 1, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud

eespool nimetatud eesmise ääretulelaternaga,

või

üks eespool nimetatud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.

Esilaterna korpus kannab ainsat kehtivat tüübikinnitusnumbrit, näiteks:

Image

8.   Valgusallika moodulid

Image

Joonisel kujutatud tunnuskoodiga valgusallika moodul on koos laternaga saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

---

4. LISA

FOTOMEETRILISED MÕÕTMISED

1.   Mõõtmismeetodid

| 1.1. | Häirivaid peegeldusi tuleb fotomeetriliste mõõtmiste ajal sobivate kaitsetega vältida. |
| --- | --- |

1.1.

Häirivaid peegeldusi tuleb fotomeetriliste mõõtmiste ajal sobivate kaitsetega vältida.

| 1.2. | Kui mõõtmistulemused vaidlustatakse, tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:






  1.2.1. | mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kui mõõtmistulemused vaidlustatakse, tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:

1.2.1.

mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust;

| 1.2.2. | mõõteseadmete vastuvõtja nurgaava laterna nullkeskme poolt vaadatuna peab olema vahemikus 10’–1°; |
| --- | --- |

1.2.2.

mõõteseadmete vastuvõtja nurgaava laterna nullkeskme poolt vaadatuna peab olema vahemikus 10’–1°;

| 1.2.3. | konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi. |
| --- | --- |

1.2.3.

konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi.

| 1.3. | Juhul kui seadet saab paigaldada sõidukile rohkem kui ühte asendisse või teatavasse asendite vahemikku, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata iga asendi puhul või tootja määratud nullteljele vastava ala äärmiste asendite puhul. |
| --- | --- |

1.3.

Juhul kui seadet saab paigaldada sõidukile rohkem kui ühte asendisse või teatavasse asendite vahemikku, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata iga asendi puhul või tootja määratud nullteljele vastava ala äärmiste asendite puhul.

2.   Valguse standardjaotuse tabel

Image

S3-kategooria piduritulelaterna valguse jaotuse tabel

| 10° | 32 | — | 64 | — | 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 0° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| | 10° | 5° | 0° | 5° | 10° |

10°

32

—

64

—

32

5°

64

100

100

100

64

0°

64

100

100

100

64

5°

64

100

100

100

64

10°

5°

0°

5°

10°

| 2.1. | Suund H = 0° ja V = 0° vastab nullteljele (see on sõidukil horisontaalne, paralleelne sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning suunatud nõutavasse nähtavussuunda). Nulltelg läbib nullkeskme. Tabelis esitatud väärtused väljendavad minimaalset valgustugevust eri mõõtmissuundades ning on esitatud protsentidena iga laterna nulltelje minimaalsest valgustugevusest (suunas H = 0° ja V = 0°). |
| --- | --- |

2.1.

Suund H = 0° ja V = 0° vastab nullteljele (see on sõidukil horisontaalne, paralleelne sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning suunatud nõutavasse nähtavussuunda). Nulltelg läbib nullkeskme. Tabelis esitatud väärtused väljendavad minimaalset valgustugevust eri mõõtmissuundades ning on esitatud protsentidena iga laterna nulltelje minimaalsest valgustugevusest (suunas H = 0° ja V = 0°).

| 2.2. | Punktis 2 skemaatiliselt võrgustikuna kujutatud valguse jaotumise alas peab valgus jaotuma üldjoontes ühtlaselt, see tähendab, et joontega piiratud ala igas suunas peab valgustugevus vastama vähemalt minimaalväärtusele, mis on esitatud protsendina vastavat suunda piiritlevate joonte kõrval. |
| --- | --- |

2.2.

Punktis 2 skemaatiliselt võrgustikuna kujutatud valguse jaotumise alas peab valgus jaotuma üldjoontes ühtlaselt, see tähendab, et joontega piiratud ala igas suunas peab valgustugevus vastama vähemalt minimaalväärtusele, mis on esitatud protsendina vastavat suunda piiritlevate joonte kõrval.

| 2.3. | Kui seade on aga ette nähtud paigaldamiseks maksimaalselt 750 mm kõrgusel maapinnast, mõõdetakse valgustugevust ainult 5° ja sellest väiksematel nurkadel. |
| --- | --- |

2.3.

Kui seade on aga ette nähtud paigaldamiseks maksimaalselt 750 mm kõrgusel maapinnast, mõõdetakse valgustugevust ainult 5° ja sellest väiksematel nurkadel.

3.   Laternate fotomeetriline mõõtmine

Fotomeetrilisi tööparameetreid kontrollitakse:

| 3.1. | mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:
  laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 7.1 asjakohase alapunkti kohaselt; |
| --- | --- |

3.1.

mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:

laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 7.1 asjakohase alapunkti kohaselt;

| 3.2. | asendatavate hõõglampide puhul:
  kui laternas on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi keskväärtusest erineda üle ± 5 %. Teise võimalusena võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmed liidetakse kokku. |
| --- | --- |

3.2.

asendatavate hõõglampide puhul:

kui laternas on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi keskväärtusest erineda üle ± 5 %. Teise võimalusena võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmed liidetakse kokku.

| 3.3. | Iga signaallaterna (v.a hõõglampidega) valgustugevuse väärtused, mis mõõdeti ühe minuti möödumisel seadme käivitamisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimum- ja maksimumnõuetele. Valgustugevuse jaotuse pärast seadme üheminutilist töötamist saab arvutada 30 tööminuti järel mõõdetud valgustugevuse põhjal, kasutades selleks igas mõõtepunktis üks minut pärast seadme käivitamist punktis HV mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhet. |
| --- | --- |

3.3.

Iga signaallaterna (v.a hõõglampidega) valgustugevuse väärtused, mis mõõdeti ühe minuti möödumisel seadme käivitamisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimum- ja maksimumnõuetele. Valgustugevuse jaotuse pärast seadme üheminutilist töötamist saab arvutada 30 tööminuti järel mõõdetud valgustugevuse põhjal, kasutades selleks igas mõõtepunktis üks minut pärast seadme käivitamist punktis HV mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhet.

---

5. LISA

VALGUSE VÄRVUSED: VÄRVSUSKOORDINAADID

Nende kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kohaldatakse käesoleva eeskirja punktis 7 kirjeldatud katsemenetlust.

Mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglambid jm) varustatud laternate puhul tuleb kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kasutada lambis sisalduvaid valgusallikaid, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja punkti 7.1 asjakohases alapunktis.

Sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna kolorimeetrilisi näitajaid kontrollitakse laterna ja tagumise akna (tagumiste akende) või näidisplaadi (-plaatide) halvima(te)s kombinatsiooni(de)s.

---

6. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE JÄRELEVALVEMENETLUSE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

| 1.2.2. | Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   MIINIMUMNÕUDED TOOTJAPOOLSELE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLILE

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale laterna tüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed peavad vastama käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid, et tagada toodangu vastavus nõuetele.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks.

2.2.   Katsemeetodid

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Laternate näidised valitakse ühtliku toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi laternate rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Laternate näidistel teostatakse eeskirjas ette nähtud fotomeetrilised mõõtmised, et määrata kindlaks miinimumväärtused 4. lisas loetletud punktides ning nõutavad värvsuskoordinaadid.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemused statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 9.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 7. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

7. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %.

| 1.2.2. | Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.2.3. | Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidiste võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli laternat. Esimese kahe laterna näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe laterna näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | näidis A







  A1: | ühel laternal | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| A2: | mõlemal laternal rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

näidis A

A1:

ühel laternal

0 %

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

A2:

mõlemal laternal rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemal laternal | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemal laternal

0 %

| 2.2.1. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.1.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  2.2.1.1. | näidis A







  A3: | ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.

näidis A

A3:

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| B3: | A2 korral | |
| ühel laternal | 0 % |
| ühel laternal rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

ühel laternal rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

B3:

A2 korral

ühel laternal

0 %

ühel laternal rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.2. | või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.2.

või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemal laternal rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4:

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal rohkem kui

30 %

A5:

mõlemal laternal rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel laternal rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemal laternal rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral | |
| ühel laternal | 0 % |
| ühel laternal rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

ühel laternal rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemal laternal rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

ühel laternal

0 %

ühel laternal rohkem kui

30 %

| 2.3.3. | või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.3.3.

või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised: kahest laternast koosnev kolmas näidis C ja kahest laternast koosnev neljas näidis D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valminud laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | näidis C







  C1: | ühel laternal | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| C2: | mõlemal laternal rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele D | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

näidis C

C1:

ühel laternal

0 %

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

C2:

mõlemal laternal rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal laternal | 0 % |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

mõlemal laternal

0 %

| 3.1.2. | või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.1.2.

või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

ühel laternal rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

| 3.2.1.2. | või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | ühel laternal mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemal laternal rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3:

ühel laternal mitte rohkem kui

20 %

ühel laternal rohkem kui

20 %

C4:

mõlemal laternal rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel laternal 0 või rohkem kui | 0 % |
| ühel laternal rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

ühel laternal 0 või rohkem kui

0 %

ühel laternal rohkem kui

20 %

| 3.3.3. | või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.3.3.

või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

Joonis 1

Image

---

| 12.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/34

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 23 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja algversiooni 15. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. oktoober 2008

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustugevus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valguse värvus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste jahaldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa — | Teatis mootorsõidukite tagurdustulelaternate tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või mootorsõidukite tagurdustulelaternate tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 23 |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Fotomeetrilised mõõtmised |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Valge valguse määratlus (trikromaatilised koordinaadid) |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Toodete vastavuskontrolli miinimumnõuded |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

6. lisa —

0.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite tagurdustulelaternate suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | „Tagurdustulelatern” – latern, mis on projekteeritud tee valgustamiseks sõiduki taga ja teiste liiklejate hoiatamiseks, et sõiduk tagurdab või hakkab tagurdama. |
| --- | --- |

1.1.

„Tagurdustulelatern” – latern, mis on projekteeritud tee valgustamiseks sõiduki taga ja teiste liiklejate hoiatamiseks, et sõiduk tagurdab või hakkab tagurdama.

| 1.2. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

| 1.3. | „Eri tüüpi tagurdustulelaternad” – laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„Eri tüüpi tagurdustulelaternad” – laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

kaubanimi või kaubamärk;

| b) | optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotusnurk, hõõglambi kategooria, valgusallika moodul jne); |
| --- | --- |

b)

optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotusnurk, hõõglambi kategooria, valgusallika moodul jne);

laternat ei loeta kuuluvaks teise tüüpi, kui tal on teist värvi hõõglamp või filter.

| 1.4. | Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale. |
| --- | --- |

1.4.

Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 2.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
  Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet saab sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite ja maapinna suhtes või seda saab pöörata ümber nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud tuleb teatises ära märkida. |
| --- | --- |

2.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet saab sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite ja maapinna suhtes või seda saab pöörata ümber nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud tuleb teatises ära märkida.

| 2.2. | Iga tagurdustulelaterna tüübi taotlusega kaasnevad:






  2.2.1. | piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata tagurdustulelaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud tagurdustulelaterna sõidukile paigaldamise asend(id), katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ning punkt, mis võetakse kõnealustes katsetustes nullkeskmeks. Joonistel tuleb näidata tüübikinnituse numbri ja lisatähise paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Iga tagurdustulelaterna tüübi taotlusega kaasnevad:

2.2.1.

piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata tagurdustulelaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud tagurdustulelaterna sõidukile paigaldamise asend(id), katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ning punkt, mis võetakse kõnealustes katsetustes nullkeskmeks. Joonistel tuleb näidata tüübikinnituse numbri ja lisatähise paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes;

| 2.2.2. | lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest, ja/või |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest, ja/või

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 2.2.3. | kaks näidist. Kui laternad ei ole identsed, vaid sümmeetrilised, ning sobivad paigaldamiseks üks sõiduki vasakule ning teine sõiduki paremale küljele, võivad kaks esitatud näidist olla identsed ning ettenähtud paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele. |
| --- | --- |

2.2.3.

kaks näidist. Kui laternad ei ole identsed, vaid sümmeetrilised, ning sobivad paigaldamiseks üks sõiduki vasakule ning teine sõiduki paremale küljele, võivad kaks esitatud näidist olla identsed ning ettenähtud paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele.

3.   MÄRGISTUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud tagurdustulelaterna tüübi näidistel peab olema:

| 3.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu; |
| --- | --- |

3.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu;

| 3.2. | selgesti loetav ja kustumatu märgistus (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul), millelt on näha:






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või |
| --- | --- | --- |

3.2.

selgesti loetav ja kustumatu märgistus (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul), millelt on näha:

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 3.3. | sõna „TOP” horisontaalselt valgusava ülaosas, kui see on vajalik, vältimaks tagurdustulelaterna valesti paigaldamist sõidukile; |
| --- | --- |

3.3.

sõna „TOP” horisontaalselt valgusava ülaosas, kui see on vajalik, vältimaks tagurdustulelaterna valesti paigaldamist sõidukile;

| 3.4. | piisava suurusega ala punktiga 4.3 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; see koht on näidatud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonisel; |
| --- | --- |

3.4.

piisava suurusega ala punktiga 4.3 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; see koht on näidatud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonisel;

| 3.5. | mitteasendatavate valgusallikatega või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus; |
| --- | --- |

3.5.

mitteasendatavate valgusallikatega või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus;

| 3.6. | valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:






  3.6.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- | --- |

3.6.

valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:

3.6.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.6.2. | mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.3.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.
  Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud; |
| --- | --- |

3.6.2.

mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.3.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.

Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud;

| 3.6.3. | nimipinge ja nimivõimsuse märgistus. |
| --- | --- |

3.6.3.

nimipinge ja nimivõimsuse märgistus.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Tüübikinnitus antakse, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud kaks tagurdustulelaternat vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.

4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama lepinguosaline ei anna ühele tüübile antud numbrit teisele käesoleva eeskirja kohasele tagurdustulelaterna tüübile. Teatis tagurdustulelaterna tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

4.3.   Igal tagurdustulelaternal, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, peavad olema eespool punktis 3.4 osutatud alal lisaks punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 või 3.5 kirjeldatud märgistusele ja üksikasjadele:

| 4.3.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.3.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2) ja |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.3.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2) ja

| 4.3.1.2. | tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

tüübikinnitusnumbrist;

| 4.3.2. | lisatähis, mille moodustavad A- ja R-täht, mis on käesoleva eeskirja 2. lisas kujutatud viisil omavahel ühendatud. |
| --- | --- |

4.3.2.

lisatähis, mille moodustavad A- ja R-täht, mis on käesoleva eeskirja 2. lisas kujutatud viisil omavahel ühendatud.

| 4.3.3. | Lisatähise „AR” lähedale võib paigutada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. |
| --- | --- |

4.3.3.

Lisatähise „AR” lähedale võib paigutada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat.

| 4.3.4. | Laternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes asümmeetrilised horisontaalsuunas, nool, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 45° H. |
| --- | --- |

4.3.4.

Laternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes asümmeetrilised horisontaalsuunas, nool, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 45° H.

4.4.   Sõltumatud laternad

Kui eri tüüpi laternad, millel on ühesugune sama või eri värvi hajutiklaas, vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad kinnituse andnud riigi eraldusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärgi võib kinnitada ükskõik kuhu lambi peale, eeldusel et

| 4.4.1. | märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; |
| --- | --- |

4.4.1.

märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;

| 4.4.2. | laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool; |
| --- | --- |

4.4.2.

laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool;

| 4.4.3. | tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed; |
| --- | --- |

4.4.3.

tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed;

| 4.4.4. | laterna korpusel on eespool punktis 3.4 kirjeldatud ala ning tegelikule talitusele vastav tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

4.4.4.

laterna korpusel on eespool punktis 3.4 kirjeldatud ala ning tegelikule talitusele vastav tüübikinnitusmärk;

| 4.4.5. | käesoleva eeskirja 2. lisa näidises E on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised. |
| --- | --- |

4.4.5.

käesoleva eeskirja 2. lisa näidises E on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised.

4.5.   Kui kaks või enam laternat on osa samast grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada.

| 4.5.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib paigutada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatele, tingimusel et:






  4.5.1.1. | märk on pärast paigaldamist nähtav; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib paigutada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatele, tingimusel et:

4.5.1.1.

märk on pärast paigaldamist nähtav;

| 4.5.1.2. | ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.5.1.2.

ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki.

| 4.5.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida:






  4.5.2.1. | kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida:

4.5.2.1.

kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale

| 4.5.2.2. | või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad oleksid selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 2. lisas). |
| --- | --- |

4.5.2.2.

või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad oleksid selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 2. lisas).

| 4.5.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad miinimummõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul. |
| --- | --- |

4.5.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad miinimummõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul.

| 4.5.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

4.5.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate tüübile.

4.6.   Punktides 4.3.1 ja 4.3.2 osutatud märk ja tähised peavad olema kustumatud ja selgesti loetavad ka siis, kui tagurdustulelatern on sõidukile paigaldatud.

4.7.   2. lisas on esitatud üheotstarbeliste laternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool osutatud lisatähistega, millel on omavahel ühendatud A- ja R-täht.

5.   ÜLDISED NÕUDED

| 5.1. | Iga näidis peab vastama allpool punktides esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.

Iga näidis peab vastama allpool punktides esitatud nõuetele.

| 5.2. | Tagurdustulelaternad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes oleks vaatamata võimalikule vibratsioonile tagatud nende tavapärane toimimine ning säiliksid käesoleva eeskirjaga ettenähtud näitajad. |
| --- | --- |

5.2.

Tagurdustulelaternad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes oleks vaatamata võimalikule vibratsioonile tagatud nende tavapärane toimimine ning säiliksid käesoleva eeskirjaga ettenähtud näitajad.

| 5.3. | Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:






  5.3.1. | valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:






  a) | ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil; |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.

Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:

5.3.1.

valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:

a)

ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil;

| b) | kui seadmes kasutatakse erinevate näitajatega valgusallika mooduleid, ei saa ühe ja sama laterna korpuses neid erinevaid valgusallika mooduleid omavahel vahetada; |
| --- | --- |

b)

kui seadmes kasutatakse erinevate näitajatega valgusallika mooduleid, ei saa ühe ja sama laterna korpuses neid erinevaid valgusallika mooduleid omavahel vahetada;

| 5.3.2. | valgusallika moodul(id) on avamiskindlad. |
| --- | --- |

5.3.2.

valgusallika moodul(id) on avamiskindlad.

| 5.4. | Asendatavate hõõglampide puhul:






  5.4.1. | võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtiva eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Asendatavate hõõglampide puhul:

5.4.1.

võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtiva eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga;

| 5.4.2. | peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis; |
| --- | --- |

5.4.2.

peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis;

| 5.4.3. | peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte. |
| --- | --- |

5.4.3.

peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte.

6.   VALGUSTUGEVUS

| 6.1. | Kummagi näidise valgustugevus ei tohi olla väiksem allpool esitatud valgustugevuse miinimumväärtusest ega suurem selle maksimumväärtusest ning seda mõõdetakse nulltelje suhtes allpool näidatud suundades (väljendatuna nulltelje kraadides). |
| --- | --- |

6.1.

Kummagi näidise valgustugevus ei tohi olla väiksem allpool esitatud valgustugevuse miinimumväärtusest ega suurem selle maksimumväärtusest ning seda mõõdetakse nulltelje suhtes allpool näidatud suundades (väljendatuna nulltelje kraadides).

| 6.2. | Valgustugevus nullteljel ei tohi olla alla 80 cd. |
| --- | --- |

6.2.

Valgustugevus nullteljel ei tohi olla alla 80 cd.

| 6.3. | Valgustugevus kõigis nähtavates suundades ei tohi olla: | üle 300 cd horisontaaltasandil või selle kohal |
| --- | --- | --- |

6.3.

Valgustugevus kõigis nähtavates suundades ei tohi olla:

üle 300 cd horisontaaltasandil või selle kohal

| | ja horisontaaltasandist allpool: | 600 cd sirge H-H ja 5° D vahel ja |
| --- | --- | --- |

ja horisontaaltasandist allpool:

600 cd sirge H-H ja 5° D vahel ja

| | 8 000 cd 5° D-st allpool. |
| --- | --- |

8 000 cd 5° D-st allpool.

| 6.4. | Kõigis muudes käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud mõõtmissuundades peab valgustugevus vastama vähemalt kõnealuses lisas kindlaksmääratud valgustugevuse miinimumväärtustele.
  Juhul, kui tagurdustulelatern on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks üksnes paarisseadme osana, võib valgustugevust kontrollida ainult kuni 30°° nurgani sisesuunas, mille puhul peab valgustugevuse väärtus olema vähemalt 25 cd.
  Seda tingimust kirjeldatakse selgelt tüübikinnituse taotluses ja asjaomastes dokumentides (vt käesoleva eeskirja punkt 2).
  Juhul, kui tüübikinnituse andmisel kohaldatakse eespool esitatud tingimust, märgitakse teatise vormi punktis 11 „Märkused” (vt käesoleva eeskirja 1. lisa), et seadet võib paigaldada üksnes paarisseadme osana. |
| --- | --- |

6.4.

Kõigis muudes käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud mõõtmissuundades peab valgustugevus vastama vähemalt kõnealuses lisas kindlaksmääratud valgustugevuse miinimumväärtustele.

Juhul, kui tagurdustulelatern on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks üksnes paarisseadme osana, võib valgustugevust kontrollida ainult kuni 30°° nurgani sisesuunas, mille puhul peab valgustugevuse väärtus olema vähemalt 25 cd.

Seda tingimust kirjeldatakse selgelt tüübikinnituse taotluses ja asjaomastes dokumentides (vt käesoleva eeskirja punkt 2).

Juhul, kui tüübikinnituse andmisel kohaldatakse eespool esitatud tingimust, märgitakse teatise vormi punktis 11 „Märkused” (vt käesoleva eeskirja 1. lisa), et seadet võib paigaldada üksnes paarisseadme osana.

| 6.5. | Mitme valgusallikaga üksiklaternate puhul peab ühe valgusallika häire puhul vastama laterna valgustugevuse miinimumnõuetele ning kõikide valgusallikate põledes ei tohi see ületada maksimaalset valgustugevust. Kui mitu valgusallikat on juhtmetega kokku ühendatud viisil, et ühe valgusallika rikke puhul ei kiirga valgust neist mitte ükski, loetakse need üheks valgusallikaks. |
| --- | --- |

6.5.

Mitme valgusallikaga üksiklaternate puhul peab ühe valgusallika häire puhul vastama laterna valgustugevuse miinimumnõuetele ning kõikide valgusallikate põledes ei tohi see ületada maksimaalset valgustugevust. Kui mitu valgusallikat on juhtmetega kokku ühendatud viisil, et ühe valgusallika rikke puhul ei kiirga valgust neist mitte ükski, loetakse need üheks valgusallikaks.

7.   KATSEMENETLUSED

| 7.1. | Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad järgmiselt:






  7.1.1. | kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadisega, kasutatakse laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluvat värvitut standardhõõglampi ja rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad järgmiselt:

7.1.1.

kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadisega, kasutatakse laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluvat värvitut standardhõõglampi ja rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo;

| 7.1.2. | kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt pinget 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2.

kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt pinget 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V;

| 7.1.3. | kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis on osa laternast, (3) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V. |
| --- | --- |

7.1.3.

kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis on osa laternast, (3) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V.

| 7.1.4. | Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget. |
| --- | --- |

7.1.4.

Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget.

| 7.2. | Tehniline teenistus võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise. |
| --- | --- |

7.2.

Tehniline teenistus võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise.

| 7.3. | Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohases teatises. |
| --- | --- |

7.3.

Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohases teatises.

| 7.4. | Iga laterna (v.a hõõglampidega) valgustugevuse väärtused, mida mõõdetakse ühe minuti möödumisel seadme käivitamisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimum- ja maksimumnõuetele. Valgustugevuse jaotuse pärast seadme üheminutilist töötamist saab arvutada kolmekümne tööminuti järel mõõdetud valgustugevuse põhjal, kasutades selleks igas mõõtepunktis suhtarvu, mis on saadud üks minut pärast seadme käivitamist punktis HV mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse alusel. |
| --- | --- |

7.4.

Iga laterna (v.a hõõglampidega) valgustugevuse väärtused, mida mõõdetakse ühe minuti möödumisel seadme käivitamisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimum- ja maksimumnõuetele. Valgustugevuse jaotuse pärast seadme üheminutilist töötamist saab arvutada kolmekümne tööminuti järel mõõdetud valgustugevuse põhjal, kasutades selleks igas mõõtepunktis suhtarvu, mis on saadud üks minut pärast seadme käivitamist punktis HV mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse alusel.

| 7.5. | Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid. |
| --- | --- |

7.5.

Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid.

8.   VALGUSE VÄRVUS

3. lisa punktis 2 kujutatud valgusjaotusala ulatuses kiiratava valguse värvus peab olema valge. Katsete kohta vaata käesoleva eeskirja 4. lisa. Sellest alast väljaspool ei tohi värvus järsult muutuda.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 9.1. | Käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 8 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 8 sätestatud nõudeid.

| 9.2. | Käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud miinimumnõuded toodangu vastavuskontrolli menetluse jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.2.

Käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud miinimumnõuded toodangu vastavuskontrolli menetluse jaoks peavad olema täidetud.

| 9.3. | Käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.3.

Käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud.

| 9.4. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

9.4.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Tagurdustulelaterna tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool esitatud nõuded ei ole täidetud või kui punktides 4.3.1 ja 4.3.2 osutatud tüübikinnitusmärgiga tagurdustulelatern ei vasta kinnituse saanud tüübile. |
| --- | --- |

10.1.

Tagurdustulelaterna tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool esitatud nõuded ei ole täidetud või kui punktides 4.3.1 ja 4.3.2 osutatud tüübikinnitusmärgiga tagurdustulelatern ei vasta kinnituse saanud tüübile.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi.

11.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud tagurdustulelaterna tootmise, peab ta kinnituse andnud asutusele sellest teatama. Vastavasisulise teabe saamisel peab see asutus teavitama 1958. aasta kokkuleppe teisi osalisi, kes rakendavat käesolevat eeskirja, kasutades eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; samadele asutustele tuleb saata muudes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/1. versioon/2. muudatus, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3)  Käesolevas eeskirjas tähendab väljend „on osa laternast”, et seadis sisaldub füüsiliselt laterna korpuses või paikneb korpusest väljaspool (sellest eraldi või sellega ühendatuna), kuid kuulub samasse süsteemi, sest tootja on tarninud selle koos laternaga.

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Joonis 1

Üksiklaternate märgistus

NÄIDIS A

Image

Joonis 2

Grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate lihtsustatud märgistus

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei kuulu tüübikinnitusmärgi juurde.)

NÄIDIS B

Image

NÄIDIS C

Image

NÄIDIS D

Image

Märkus: kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised B, C ja D) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest:

| | helkurist (klass IA), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

helkurist (klass IA), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega;

| | tagumisest suunatulelaternast (2a kategooria), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

tagumisest suunatulelaternast (2a kategooria), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega;

| | punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega;

| | tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS E

Sõltumatute laternate märgistus

Image

Joonis 3

Valgusallika moodulid

Image

---

3. LISA

FOTOMEETRILISED MÕÕTMISED

1.   Mõõtmismeetodid

| 1.1. | Fotomeetriliste mõõtmiste tegemisel tuleb kasutada asjakohast hajapeegelduse vastast kaitset. |
| --- | --- |

1.1.

Fotomeetriliste mõõtmiste tegemisel tuleb kasutada asjakohast hajapeegelduse vastast kaitset.

| 1.2. | Kui mõõtmistulemused vaidlustatakse, tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:






  1.2.1. | mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kui mõõtmistulemused vaidlustatakse, tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:

1.2.1.

mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust;

| 1.2.2. | mõõteseadme vastuvõtja nurgaava valguse nullkeskme poolt vaadatuna on vahemikus 10′–1°; |
| --- | --- |

1.2.2.

mõõteseadme vastuvõtja nurgaava valguse nullkeskme poolt vaadatuna on vahemikus 10′–1°;

| 1.2.3. | konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi. |
| --- | --- |

1.2.3.

konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi.

| 1.3. | Juhul kui seadet saab paigaldada sõidukile rohkem kui ühte asendisse või teatavasse asendite vahemikku, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata iga asendi puhul või tootja määratud nullteljele vastava ala äärmiste asendite puhul. |
| --- | --- |

1.3.

Juhul kui seadet saab paigaldada sõidukile rohkem kui ühte asendisse või teatavasse asendite vahemikku, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata iga asendi puhul või tootja määratud nullteljele vastava ala äärmiste asendite puhul.

2.   Mõõtepunktid väljendatuna nulltelje nurgakraadides ning valgustugevuse miinimumväärtused

TOP

Image

| 2.1. | Suund H = 0° ja V = 0° vastab nullteljele. See on sõidukil horisontaalne, paralleelne sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning suunatud nõutavasse nähtavussuunda. See läbib nullkeskme. Tabelis esitatakse valgustugevuse miinimumväärtused cd eri mõõtmissuundades. |
| --- | --- |

2.1.

Suund H = 0° ja V = 0° vastab nullteljele. See on sõidukil horisontaalne, paralleelne sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning suunatud nõutavasse nähtavussuunda. See läbib nullkeskme. Tabelis esitatakse valgustugevuse miinimumväärtused cd eri mõõtmissuundades.

| 2.2. | Kui laterna visuaalsel kontrollimisel ilmneb olulisi lokaalseid valgustugevuse kõikumisi, siis tuleb kontrollida, et kahe eespoolnimetatud suuna vahel mõõdetud valgustugevus ei moodustaks alla 50 % nende kahe mõõtmissuuna jaoks ette nähtud minimaalsest valgustugevusest. |
| --- | --- |

2.2.

Kui laterna visuaalsel kontrollimisel ilmneb olulisi lokaalseid valgustugevuse kõikumisi, siis tuleb kontrollida, et kahe eespoolnimetatud suuna vahel mõõdetud valgustugevus ei moodustaks alla 50 % nende kahe mõõtmissuuna jaoks ette nähtud minimaalsest valgustugevusest.

3.   Mitme valgusallikaga laternate fotomeetriline mõõtmine

Fotomeetriliste tööparameetrite kontrollimisel

| 3.1. | mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:
  laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 7.1 vastavate lõikude kohaselt; |
| --- | --- |

3.1.

mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:

laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 7.1 vastavate lõikude kohaselt;

| 3.2. | asendatavate valgusallikate puhul:
  kui laternas on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi erineda keskväärtusest üle ± 5 %. Teisalt võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmised liidetakse kokku. |
| --- | --- |

3.2.

asendatavate valgusallikate puhul:

kui laternas on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi erineda keskväärtusest üle ± 5 %. Teisalt võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmised liidetakse kokku.

---

4. LISA

VALGE VALGUSE MÄÄRATLUS: TRIKROMAATILISED KOORDINAADID

Kolorimeetriliste näitajate kontrollimisel kasutatakse Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (ICI) etalonvalgusallikale A vastavat valgusallikat värvustemperatuuril 2 854° K.

Neid kolorimeetrilisi näitajaid mõõdetakse käesoleva eeskirja punktis 7 kirjeldatud tingimustel.

Mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglambid jm) varustatud laternate puhul tuleb kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kasutada lambis sisalduvaid valgusallikaid, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja punkti 7.1 vastavas alapunktis.

---

5. LISA

TOODETE VASTAVUSKONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.

| 1.2.2. | Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   TOOTJA TEOSTATAVA TOODETE VASTAVUSKONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale laterna tüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb teostada vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetele vastavuse tagamiseks.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks.

2.2.   Katsemenetlus

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Laternate näidised valitakse ühtliku toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi laternate rühma.

Tavaliselt hinnatakse üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Laternate näidistel teostatakse eeskirjas ette nähtud fotomeetrilised mõõtmised, et määrata kindlaks miinimumväärtused 3. lisas loetletud punktides ning nõutavad trikromaatilised koordinaadid.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemusi statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et oleks täidetud käesoleva eeskirja punktis 9.1 sätestatud toodete vastavushindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 6. lisas kirjeldatud pistelise kontrolli (esimese näidiste võtmise) puhul on kontrollimise läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

6. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Toodang loetakse mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast vastavaks, kui erinevused ei ületa käesoleva eeskirja nõuete (kui neid on) piiridesse jäävaid vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Toodang loetakse mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast vastavaks, kui erinevused ei ületa käesoleva eeskirja nõuete (kui neid on) piiridesse jäävaid vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.

| 1.2.2. | Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.2.3. | Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidiste võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli laternat. Esimese kahe laterna näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe laterna näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | näidis A







  A1: | üks latern | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| A2: | mõlemad laternad: üle | 0 protsendi, |
| kuid mitte üle | 20 protsendi |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

näidis A

A1:

üks latern

0 protsenti

üks latern: mitte üle

20 protsendi

A2:

mõlemad laternad: üle

0 protsendi,

kuid mitte üle

20 protsendi

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemad laternad | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemad laternad

0 protsenti

| 2.1.2. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.1.2.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  2.2.1.1. | näidis A







  A3: | üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 20 protsendi, |
| kuid mitte üle | 30 protsendi |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.

näidis A

A3:

üks latern: mitte üle

20 protsendi

üks latern: üle

20 protsendi,

kuid mitte üle

30 protsendi

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 0 protsendi, |
| kuid mitte üle | 20 protsendi |
| üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| B3: | A2 korral | |
| üks latern | 0 protsenti |
| üks latern: üle | 20 protsendi, |
| kuid mitte üle | 30 protsendi |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

üks latern: üle

0 protsendi,

kuid mitte üle

20 protsendi

üks latern: mitte üle

20 protsendi

B3:

A2 korral

üks latern

0 protsenti

üks latern: üle

20 protsendi,

kuid mitte üle

30 protsendi

| 2.2.2. | või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.2.

või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 30 protsendi |
| A5: | mõlemad laternad: üle | 20 protsendi |

2.3.1.

näidis A

A4:

üks latern: mitte üle

20 protsendi

üks latern: üle

30 protsendi

A5:

mõlemad laternad: üle

20 protsendi

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 0 protsendi, |
| kuid mitte üle | 20 protsendi |
| üks latern: üle | 20 protsendi |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemad laternad: üle | 20 protsendi |
| B6: | A2 korral | |
| üks latern | 0 protsenti |
| üks latern: üle | 30 protsendi |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

üks latern: üle

0 protsendi,

kuid mitte üle

20 protsendi

üks latern: üle

20 protsendi

B5:

A2 korral

mõlemad laternad: üle

20 protsendi

B6:

A2 korral

üks latern

0 protsenti

üks latern: üle

30 protsendi

| 2.3.3. | või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.3.3.

või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised: kahest laternast koosneva kolmanda näidise C ja kahest laternast koosneva neljanda näidise D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valminud laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | näidis C







  C1: | üks latern | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| C2: | mõlemad laternad: üle | 0 protsendi, |
| kuid mitte üle | 20 protsendi |
| edasi näidise D juurde | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

näidis C

C1:

üks latern

0 protsenti

üks latern: mitte üle

20 protsendi

C2:

mõlemad laternad: üle

0 protsendi,

kuid mitte üle

20 protsendi

edasi näidise D juurde

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemad laternad | 0 protsenti |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

mõlemad laternad

0 protsenti

| 3.1.2. | või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.1.2.

või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 0 protsendi, |
| kuid mitte üle | 20 protsendi |
| üks latern: mitte üle | 20 protsendi |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

üks latern: üle

0 protsendi,

kuid mitte üle

20 protsendi

üks latern: mitte üle

20 protsendi

| 3.2.1.2. | või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | üks latern: mitte üle | 20 protsendi |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: üle | 20 protsendi |
| C4: | mõlemad laternad: üle | 20 protsendi |

3.3.1.

näidis C

C3:

üks latern: mitte üle

20 protsendi

üks latern: üle

20 protsendi

C4:

mõlemad laternad: üle

20 protsendi

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: 0 või üle | 0 protsendi |
| üks latern: üle | 20 protsendi |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

üks latern: 0 või üle

0 protsendi

üks latern: üle

20 protsendi

| 3.3.3. | või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.3.3.

või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

Joonis 1

Image

---

| 12.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/55

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 38 – Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

Sisaldab kogu kehtivat teksti seisuga:

eeskirja algversiooni 14. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. oktoober 2008

12. täienduse 1. parandus – jõustumise kuupäev: 10. märts 2009

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustugevus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Katsetusmetoodika |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kuumuskindluskatse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valguse värvus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Toodete vastavus nõuetele |
| --- | --- |

10.

| 11. | Karistused nõuetele mittevastava toodangu eest |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. lisa — | Teatis mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tüübikinnituse andmise või selle laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 38 |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Fotomeetrilised mõõtmised |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Toodete vastavuskontrolli miinimumnõuded |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

5. lisa —

0.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L3-, L4-, L5-, L7-, M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite tagumiste udulaternate suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1.1. | „Tagumine udulatern” – tagumistest ääretulelaternatest eredama punase signaaliga latern, mis muudab sõiduki tagantpoolt paremini märgatavaks. |
| --- | --- |

1.1.

„Tagumine udulatern” – tagumistest ääretulelaternatest eredama punase signaaliga latern, mis muudab sõiduki tagantpoolt paremini märgatavaks.

| 1.2. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

| 1.3. | „Eri tüüpi tagumised udulaternad” – laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„Eri tüüpi tagumised udulaternad” – laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

kaubanimi või kaubamärk;

| b) | optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotusnurk, hõõglambi kategooria, valgusallika moodul jne); |
| --- | --- |

b)

optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotusnurk, hõõglambi kategooria, valgusallika moodul jne);

| c) | valgustugevust reguleeriv juhtseadis (vajaduse korral); |
| --- | --- |

c)

valgustugevust reguleeriv juhtseadis (vajaduse korral);

laternat ei loeta kuuluvaks teise tüüpi, kui tal on teist värvi hõõglamp või filter.

| 1.4. | Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale. |
| --- | --- |

1.4.

Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

2.1.   Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses täpsustatakse, kas seadme valgustugevus on muutumatu või muudetav.

Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet saab sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite ja maapinna suhtes või seda saab pöörata ümber nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud märgitakse teatises.

2.2.   Tagumise udulaterna tüübi taotlusele tuleb lisada:

| 2.2.1. | piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata tagumise udulaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud laterna sõidukile paigaldamise asend; katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°; vertikaalnurk V = 0°) ning punkt, mis võetakse kõnealustes katsetustes nullkeskmeks; |
| --- | --- |

2.2.1.

piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata tagumise udulaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud laterna sõidukile paigaldamise asend; katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°; vertikaalnurk V = 0°) ning punkt, mis võetakse kõnealustes katsetustes nullkeskmeks;

| 2.2.2. | lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest, ja/või |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

lühike tehniline kirjeldus, milles on esitatud (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest, ja/või

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| c) | F2 kategooria tagumise udulaterna puhul valgustugevust reguleeriva juhtseadise lühikirjeldus; |
| --- | --- |

c)

F2 kategooria tagumise udulaterna puhul valgustugevust reguleeriva juhtseadise lühikirjeldus;

| 2.2.3. | kaks näidist. Kui tagumised udulaternad on ette nähtud paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele, siis võivad kaks esitatud näidist olla täpselt ühesugused ning ette nähtud paigaldamiseks sõiduki ühele ja samale küljele. F2 kategooria tagumise udulaterna puhul tuleb taotlusele lisada valgustugevust reguleeriv juhtseadis või generaator, mis tekitab samasuguseid signaale. |
| --- | --- |

2.2.3.

kaks näidist. Kui tagumised udulaternad on ette nähtud paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele, siis võivad kaks esitatud näidist olla täpselt ühesugused ning ette nähtud paigaldamiseks sõiduki ühele ja samale küljele. F2 kategooria tagumise udulaterna puhul tuleb taotlusele lisada valgustugevust reguleeriv juhtseadis või generaator, mis tekitab samasuguseid signaale.

3.   MÄRGISTUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud tagumise udulaterna tüübi näidistele peab olema kantud:

| 3.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- |

3.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.2. | selgesti loetav ja kustumatu märgistus (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul), millelt on näha:






  — | ettenähtud hõõglambi kategooria(d) ja/või |
| --- | --- | --- |

3.2.

selgesti loetav ja kustumatu märgistus (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul), millelt on näha:

—

ettenähtud hõõglambi kategooria(d) ja/või

| — | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

—

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 3.3. | piisava suurusega ala punktiga 4.3 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; see koht on näidatud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonistel; |
| --- | --- |

3.3.

piisava suurusega ala punktiga 4.3 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; see koht on näidatud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonistel;

| 3.4. | normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus (valgusallika elektroonilise juhtseadisega või valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja/või mitteasendatavate valgusallikatega ja/või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul). |
| --- | --- |

3.4.

normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus (valgusallika elektroonilise juhtseadisega või valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja/või mitteasendatavate valgusallikatega ja/või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul).

| 3.5. | Valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:






  3.5.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:

3.5.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.5.2. | mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.3.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel;
  tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud; |
| --- | --- |

3.5.2.

mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktiga 4.3.1.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel;

tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud;

| 3.5.3. | normpinge või pingevahemiku ja maksimaalse normvõimsuse märgistus. |
| --- | --- |

3.5.3.

normpinge või pingevahemiku ja maksimaalse normvõimsuse märgistus.

| 3.6. | Valgusallika elektroonilisele juhtseadisele või valgustugevust reguleerivale juhtseadisele, mis kuulub laterna juurde, aga ei sisaldu laterna korpuses, peab olema kantud tootja nimi ja tunnusnumber. |
| --- | --- |

3.6.

Valgusallika elektroonilisele juhtseadisele või valgustugevust reguleerivale juhtseadisele, mis kuulub laterna juurde, aga ei sisaldu laterna korpuses, peab olema kantud tootja nimi ja tunnusnumber.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Tüübikinnitus antakse, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud kaks tagumist udulaternat vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.

4.2.   Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teist tüüpi käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale tagumisele udulaternale. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade tagumise udulaterna tüübi kinnitamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil ning kinnituse taotleja esitatud joonisel formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) ja on esitatud võimaluse korral mõõtkavas 1:1.

4.3.   Igal tagumisel udulaternal, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, peab olema lisaks eespool punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud märgistusele ja üksikasjadele:

| 4.3.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.3.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.3.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 4.3.1.2. | tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

tüübikinnitusnumbrist;

| 4.3.2. | lisatähis F, millele järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, ja number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav; |
| --- | --- |

4.3.2.

lisatähis F, millele järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, ja number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;

| 4.3.3. | F-tähe lähedale võib paigutada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. |
| --- | --- |

4.3.3.

F-tähe lähedale võib paigutada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat.

4.4.   Punktides 4.3.1 ja 4.3.2 osutatud märk ja tähis peavad olema kustumatud ja selgesti loetavad ka siis, kui tagumine udulatern on sõidukile paigaldatud.

4.5.   Sõltumatud laternad

Kui eri tüüpi laternad, millel on ühesugune sama või eri värvi hajutiklaas, vastavad mitme määruse nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad kinnituse andnud riigi eraldusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärgi võib kinnitada ükskõik kuhu lambi peale, eeldusel et

| 4.5.1. | märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; |
| --- | --- |

4.5.1.

märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;

| 4.5.2. | laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool; |
| --- | --- |

4.5.2.

laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool;

| 4.5.3. | tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed; |
| --- | --- |

4.5.3.

tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed;

| 4.5.4. | laterna korpusel on eespool punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitusele vastav tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

4.5.4.

laterna korpusel on eespool punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitusele vastav tüübikinnitusmärk;

| 4.5.5. | käesoleva eeskirja 2. lisa näidises E on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised. |
| --- | --- |

4.5.5.

käesoleva eeskirja 2. lisa näidises E on esitatud tüübikinnitusmärgi ja eespool nimetatud lisatähiste näidised.

4.6.   Kui kaks või enam laternat on osa samast grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada.

| 4.6.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib paigutada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatel, eeldusel et:






  4.6.1.1. | märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib paigutada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternatel, eeldusel et:

4.6.1.1.

märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;

| 4.6.1.2. | ühtegi grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate valgust edastavat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki; |
| --- | --- |

4.6.1.2.

ühtegi grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate valgust edastavat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki;

| 4.6.2. | iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool tuleb märkida:






  4.6.2.1. | asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeria ja vajadusel nõuetekohane nool tuleb märkida:

4.6.2.1.

asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või

| 4.6.2.2. | laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 2. lisas). |
| --- | --- |

4.6.2.2.

laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 2. lisas).

| 4.6.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed.

| 4.6.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

4.6.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate tüübile.

4.7.   2. lisas on esitatud üheotstarbeliste laternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool osutatud lisatähistega.

5.   ÜLDISED NÕUDED

5.1.   Iga näidis peab vastama allpool punktides esitatud nõuetele.

5.2.   Tagumised udutuled peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes oleks vaatamata võimalikule vibratsioonile tagatud nende tavapärane toimimine ning säiliksid käesoleva eeskirjaga ettenähtud näitajad.

5.3.   Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:

| 5.3.1. | valgusallika moodul(id) on projekteeritud vastavalt järgmistele tingimustele:






  a) | ühtegi valgusallika moodulit ei tohi paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

valgusallika moodul(id) on projekteeritud vastavalt järgmistele tingimustele:

a)

ühtegi valgusallika moodulit ei tohi paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil;

| b) | kui seadmes kasutatakse enam kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna korpuses kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid; |
| --- | --- |

b)

kui seadmes kasutatakse enam kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna korpuses kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid;

| 5.3.2. | valgusallika moodul(id) on avamiskindlad. |
| --- | --- |

5.3.2.

valgusallika moodul(id) on avamiskindlad.

5.4.   Juhul kui F2 kategooria tagumiste udulaternate valgustugevust reguleeriv juhtseadis on rikkis ja laterna valgustugevus ületab F või F1 kategooria ülempiiri, peavad F või F1 kategooria muutumatu valgustugevusega laternatele kehtestatud nõuded olema automaatselt täidetud.

5.5.   Asendatavate hõõglampide puhul:

| 5.5.1. | võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga; |
| --- | --- |

5.5.1.

võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 37 ega selle muudatuste seeriaga;

| 5.5.2. | peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis; |
| --- | --- |

5.5.2.

peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis;

| 5.5.3. | peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte. |
| --- | --- |

5.5.3.

peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte.

6.   VALGUSTUGEVUS

6.1.   Kummagi näidise valgustugevus ei tohi olla väiksem allpool esitatud valgustugevuse miinimumväärtusest ega suurem selle maksimumväärtusest ning seda mõõdetakse nulltelje suhtes allpool näidatud suundades (väljendatuna nulltelje kraadides).

6.2.   Valgustugevus piki telge H vahemikus 10° vasakule ja 10° paremale ning piki telge V vahemikus 5° üles ja 5° alla ei tohi olla väiksem kui 150 cd.

6.3.   Valgustugevus kõigis nähtavates suundades ei tohi ületada 300 cd muutumatu valgustugevusega (F või F1) seadme puhul ega 840 cd muudetava valgustugevusega (F2) seadme puhul.

6.4.   Mitme valgusallikaga üheotstarbelise laterna ühe valgusallika häire korral peab latern vastama valgustugevuse miinimumnõuetele ega tohi ületada maksimaalset valgustugevust, kui kõik valgusallikad põlevad.

6.5.   Valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei tohi tekitada signaale, mille puhul valgustugevus:

| 6.5.1. | jääb väljapoole punktides 6.2 ja 6.3 nimetatud vahemikku ja |
| --- | --- |

6.5.1.

jääb väljapoole punktides 6.2 ja 6.3 nimetatud vahemikku ja

| 6.5.2. | ületab punktis 6.3 esitatud F või F1 kategooria maksimumväärtusi:






  a) | ainult päevastest ja öistest kasutustingimustest sõltuvate süsteemide puhul: öistes kasutustingimustes; |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

ületab punktis 6.3 esitatud F või F1 kategooria maksimumväärtusi:

a)

ainult päevastest ja öistest kasutustingimustest sõltuvate süsteemide puhul: öistes kasutustingimustes;

| b) | muude süsteemide puhul: standardsetes kasutustingimustes (3). |
| --- | --- |

b)

muude süsteemide puhul: standardsetes kasutustingimustes (3).

6.6.   Nullteljesuunaline nähtav pind ei tohi olla suurem kui 140 cm2.

6.7.   3. lisas on esitatud üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta, mida võib kasutada kahtluse korral.

7.   KATSETUSMETOODIKA

7.1.   Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad järgmiselt:

| 7.1.1. | kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadise ega valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja millel on laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluv värvitu või värviline standardhõõglamp, rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo; |
| --- | --- |

7.1.1.

kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadise ega valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja millel on laterna jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluv värvitu või värviline standardhõõglamp, rakendatakse pinget, mis tekitab asjaomase kategooria hõõglambi jaoks nõutava etalonvalgusvoo;

| 7.1.2. | kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2.

kui tegemist on mitteasendatava valgusallikaga (hõõglambid jm) laternaga, rakendatakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V;

| 7.1.3. | kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis on osa laternast, (4) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.3.

kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis on osa laternast, (4) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V;

| 7.1.4. | kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget. |
| --- | --- |

7.1.4.

kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei ole osa laternast, rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget.

7.2.   Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise või valgustugevust reguleeriva juhtseadise.

7.3.   Kui tegemist on F2 kategooria tagumiste udulaternatega, mille puhul kasutatakse valgustugevuse muutmiseks valgustugevust reguleerivat juhtseadist, teostatakse fotomeetrilised mõõtmised taotleja kirjelduse põhjal.

7.4.   Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 1 lisas esitatud vormi kohases teatises.

7.5.   Iga laterna (v.a hõõglampidega) valgustugevuse väärtused, mida mõõdetakse ühe minuti möödumisel seadme käivitamisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimum- ja maksimumnõuetele. Valgustugevuse jaotuse pärast seadme üheminutilist töötamist saab arvutada kolmekümne tööminuti järel mõõdetud valgustugevuse põhjal, kasutades selleks igas mõõtepunktis üks minut pärast seadme käivitamist punktis HV mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhet.

7.6.   Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid.

8.   KUUMUSKINDLUSKATSE

8.1.   Laternat katsetatakse pärast 20-minutilist soojenemist ühe tunni pikkuse pideva töötamise kestel. Keskkonna temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C. Kasutatav hõõglamp peab kuuluma laterna jaoks ettenähtud kategooriasse ning seda tuleb toita pingega, mis annab testimispingele vastava kindlaksmääratud keskmise võimsuse.

8.2.   Kui ette on nähtud ainult maksimumvõimsus, siis reguleeritakse katsel pinge nii, et saadakse 90 % kindlaksmääratud võimsusest. Eespool osutatud kindlaksmääratud keskmine või maksimumvõimsus valitakse kõikidel juhtudel pingevahemikust 6, 12 ja 24 V sellisel pingel, mille puhul see omandab suurima väärtuse.

8.3.   Kui tegemist on valgusallikaga, mis on valgustugevuse muutmiseks varustatud elektroonilise juhtseadisega, viiakse katse läbi tingimustes, kus valgustugevus on vähemalt 90 % maksimaalsest valgustugevusest.

8.4.   Kui laterna temperatuur on ühtlustunud ümbritseva õhu temperatuuriga, ei tohi laternal esineda märgatavaid muutusi, deformeerumist, pragunemist ega värvimuutust.

9.   VALGUSE VÄRVUS

3. lisa punktis 3 kujutatud valgusjaotusala ulatuses kiiratava ja punktis 7 kirjeldatud tingimustel mõõdetava valguse värvus peab olema punane.

Sellest alast väljaspool ei tohi värvus järsult muutuda.

Samad nõuded kehtivad ka F2 kategooria tagumiste udulaternate muudetava valgustugevuse vahemiku suhtes.

Mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglambid jm) varustatud laternate puhul tuleb kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kasutada lambis sisalduvaid valgusallikaid, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja punkti 7.1 vastavas alapunktis.

10.   TOODETE VASTAVUS NÕUETELE

Toodete vastavust nõuetele tuleb kontrollida vastavalt kokkuleppe liitele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) järgmistel tingimustel:

| 10.1. | käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 9 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

10.1.

käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 9 sätestatud nõudeid;

| 10.2. | täita tuleb käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud toodete vastavuskontrolli miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

10.2.

täita tuleb käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud toodete vastavuskontrolli miinimumnõudeid;

| 10.3. | täita tuleb käesoleva eeskirja 5. lisaga ettenähtud näidiste võtmise miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

10.3.

täita tuleb käesoleva eeskirja 5. lisaga ettenähtud näidiste võtmise miinimumnõudeid;

| 10.4. | tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

10.4.

tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

11.   KARISTUSED NÕUETELE MITTEVASTAVA TOODANGU EEST

11.1.   Tagumise udulaterna tüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool esitatud nõuded ei ole täidetud või kui punktides 4.3.1 ja 4.3.2 osutatud tüübikinnitusmärgiga tagumine udulatern ei vasta kinnituse saanud tüübile.

11.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse omanik lõpetab kinnituse saanud tagumise udulaterna tüübi tootmise, peab ta sellest teatama kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teatise saamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. a kokkuleppe osapooltele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisale vastavat teatise vormi.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides väljaantud tüübikinnituste, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro. Teistele riikidele antakse edasised numbrid kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega; Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3)  Hea nähtavus (MOR (meteorological optical range) > 2 000 m, määratletud vastavalt Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni juhendile: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, kuues väljaanne, ISBN: 92–63-16008-2, lk 1.9.1/1.9.11, Genf 1996) ja puhas hajutiklaas.

(4)  Käesolevas eeskirjas tähendab väljend „on osa laternast”, et seadis sisaldub füüsiliselt laterna korpuses või paikneb korpusest väljaspool (sellest eraldi või sellega ühendatuna), kuid kuulub samasse süsteemi, sest tootja on tarninud selle koos laternaga.

---

1 LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Joonis 1

(Üheotstarbeliste laternate märgistus)

NÄIDIS A

Image

Joonis 2

(Grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate lihtsustatud märgistus)

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osad.)

NÄIDIS B

Image

NÄIDIS C

Image

NÄIDIS D

Image

Märkus: kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised B, C ja D) kujutavad kahest või enamast grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternast moodustuva valgustusseadme kolme võimalikku märgistamisviisi. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ning selle koosseisu kuuluvad:

| | muudetava valgustugevusega tagumine suunatulelatern (kategooria 2b), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega tagumine suunatulelatern (kategooria 2b), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega;

| | muudetava valgustugevusega punane tagumine ääretulelatern (R2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega punane tagumine ääretulelatern (R2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega;

| | muudetava valgustugevusega tagumine udulatern (F2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega tagumine udulatern (F2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | muudetava valgustugevusega piduritulelatern (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

muudetava valgustugevusega piduritulelatern (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega.

NÄIDIS E

Sõltumatute laternate märgistus

Image

Joonis 3

Valgusallika moodulid

Image

---

3. LISA

FOTOMEETRILISED MÕÕTMISED

1.   Fotomeetriliste mõõtmiste läbiviimisel tuleb kasutada asjakohast hajapeegelduse vastast kaitset.

2.   Kui mõõtmistulemused vaidlustatakse, tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:

| 2.1. | mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust; |
| --- | --- |

2.1.

mõõtmiskaugus tuleb valida nii, et kehtiks pöördvõrdeline sõltuvus kauguse ruudust;

| 2.2. | mõõteseadme vastuvõtja nurgaava valguse nullkeskme poolt vaadatuna on vahemikus 10′–1°; |
| --- | --- |

2.2.

mõõteseadme vastuvõtja nurgaava valguse nullkeskme poolt vaadatuna on vahemikus 10′–1°;

| 2.3. | konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi. |
| --- | --- |

2.3.

konkreetse vaatlussuuna puhul kehtiv valgustugevuse nõue on täidetud, kui nõutav valgustugevus tuvastatakse suunas, mis ei erine vaatlussuunast üle veerand kraadi.

3.   Juhul kui seadet saab paigaldada sõidukile rohkem kui ühte asendisse või teatavasse asendite vahemikku, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata iga asendi puhul või tootja määratud nullteljele vastava ala äärmistes asendites.

4.   Kui valguse visuaalsel vaatlusel selgub, et valgustugevus erineb paiguti oluliselt, tuleb kontrollida, et valgustugevus ei langeks telgedest väljaspool rombis, mille moodustavad mõõtmispiirid, kusagil alla 75 cd (vt diagramm allpool).

Image

5.   Mitme valgusallikaga laternate fotomeetriline mõõtmine

Fotomeetriliste tööparameetrite kontrollimisel

| 5.1. | mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:
  kasutatakse laternas olevaid valgusallikaid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 7.1; |
| --- | --- |

5.1.

mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul:

kasutatakse laternas olevaid valgusallikaid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 7.1;

| 5.2. | asendatavate valgusallikate puhul:
  kui neis on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi erineda keskväärtusest üle ± 5 %. Teisalt võib kõigi paigaldusasendite puhul kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite puhul teostatud üksikmõõtmised liidetakse. |
| --- | --- |

5.2.

asendatavate valgusallikate puhul:

kui neis on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi erineda keskväärtusest üle ± 5 %. Teisalt võib kõigi paigaldusasendite puhul kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite puhul teostatud üksikmõõtmised liidetakse.

---

4. LISA

Toodete vastavuskontrolli miinimumnõuded kontrollimenetlused

1.   ÜLDISED

| 1.1. | Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %;

| 1.2.2. | kui laternal on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.2.

kui laternal on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   TOOTJA TEOSTATAVA TOODETE VASTAVUSKONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale laterna tüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb teostada vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta uued näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetele vastavuse tagamiseks.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks.

2.2.   Katsemenetlus

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja teostatavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja teostatavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Laternate näidised valitakse ühtliku toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi laternate rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama seadmetüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Laternate näidistel teostatakse eeskirjas ettenähtud fotomeetrilised mõõtmised, et määrata kindlaks miinimumväärtused 3. lisas loetletud punktides ning nõutavad trikromaatilised koordinaadid.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemusi statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et oleks täidetud käesoleva eeskirja punktis 10.1 sätestatud toodete vastavushindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 5. lisas kirjeldatud pistelise kontrolli (esimese näidiste võtmise) läbimise minimaalne tõenäosus on 0,95 (95 % kindlusega).

---

5. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDISED

| 1.1. | Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele (kui neid esineb), kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Tooted vastavad käesoleva eeskirja mehaanilistele ja geomeetrianõuetele (kui neid esineb), kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate laternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %;

| 1.2.2. | Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades; |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui asendatava valgusallikaga laternate puhul ei vasta kirjeldatud katse tulemused nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi kasutades;

| 1.2.3. | Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja punkti 7 kohasel katsete tegemisel peavad olema täidetud trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidiste võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli laternat. Esimese kahe laterna näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe laterna näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | näidis A







  A1: | üks latern | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: mitte üle | 20 % |
| A2: | mõlemad laternad: rohkem kui | 0 %, |
| kuid mitte üle | 20 % |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

näidis A

A1:

üks latern

0 %

üks latern: mitte üle

20 %

A2:

mõlemad laternad: rohkem kui

0 %,

kuid mitte üle

20 %

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemad laternad | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemad laternad

0 %

| 2.1.2. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.1.2.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  2.2.1.1. | näidis A







  A3: | üks latern: mitte üle | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 20 %, |
| kuid mitte üle | 30 % |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.

näidis A

A3:

üks latern: mitte üle

20 %

üks latern: rohkem kui

20 %,

kuid mitte üle

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 0 %, |
| kuid mitte üle | 20 % |
| üks latern: mitte üle | 20 % |
| B3: | A2 korral | |
| üks latern | 0 % |
| üks latern: rohkem kui | 20 %, |
| kuid mitte üle | 30 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

üks latern: rohkem kui

0 %,

kuid mitte üle

20 %

üks latern: mitte üle

20 %

B3:

A2 korral

üks latern

0 %

üks latern: rohkem kui

20 %,

kuid mitte üle

30 %

| 2.2.2. | või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.2.

või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 11 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | üks latern: mitte üle | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemad laternad: rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4:

üks latern: mitte üle

20 %

üks latern: rohkem kui

30 %

A5:

mõlemad laternad: rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 0 %, |
| kuid mitte üle | 20 % |
| üks latern: rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemad laternad: rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral | |
| üks latern | 0 % |
| üks latern: rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

üks latern: rohkem kui

0 %,

kuid mitte üle

20 %

üks latern: rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemad laternad: rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

üks latern

0 %

üks latern: rohkem kui

30 %

| 2.3.3. | või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.3.3.

või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised: kahest laternast koosneva kolmanda näidise C ja kahest laternast koosneva neljanda näidise D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valminud laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | näidis C







  C1: | üks latern | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: mitte üle | 20 % |
| C2: | mõlemad laternad: rohkem kui | 0 %, |
| kuid mitte üle | 20 % |
| edasi näidisele D | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata massitoodanguna valmistatud laternate nõuetele vastavust juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

näidis C

C1:

üks latern

0 %

üks latern: mitte üle

20 %

C2:

mõlemad laternad: rohkem kui

0 %,

kuid mitte üle

20 %

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemad laternad | |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

0 %

mõlemad laternad

| 3.1.2. | või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.1.2.

või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 0 %, |
| kuid mitte üle | 20 % |
| üks latern: mitte üle | 20 % |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate laternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

üks latern: rohkem kui

0 %,

kuid mitte üle

20 %

üks latern: mitte üle

20 %

| 3.2.1.2. | või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 11 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on laternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | üks latern: mitte üle | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemad laternad: rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3:

üks latern: mitte üle

20 %

üks latern: rohkem kui

20 %

C4:

mõlemad laternad: rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| üks latern: 0 või rohkem kui | 0 % |
| üks latern: rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

üks latern: 0 või rohkem kui

0 %

üks latern: rohkem kui

20 %

| 3.3.3. | või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.3.3.

või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

Joonis 1

Image

---