# Euroopa Liidu L 72/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.072.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide20. märts 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.072.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 72

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide20. märts 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2010/23/EL, 16. märts 2010, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2010/23/EL, 16. märts 2010, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 234/2010, 19. märts 2010, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 235/2010, 19. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 236/2010, 19. märts 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 15 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/19/EL, 9. märts 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/226/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, et neid kohandada tehnika arenguga teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste kategooriate porikaitsesüsteemide valdkonnas (
  1
  ) | 17 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/166/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. märts 2010, laeva pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) raadiospektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1644 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2010/167/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 19. märts 2010, veesõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) süsteemide lubamise kohta (
  1
  ) | 42 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 234/2010, 19. märts 2010, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

3

Komisjoni määrus (EL) nr 235/2010, 19. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni määrus (EL) nr 236/2010, 19. märts 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

15

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/19/EL, 9. märts 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/226/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, et neid kohandada tehnika arenguga teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste kategooriate porikaitsesüsteemide valdkonnas (
  1
  )

1

17

OTSUSED

2010/166/EL

*

Komisjoni otsus, 19. märts 2010, laeva pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) raadiospektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1644 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1644 all)

1

38

SOOVITUSED

2010/167/EL

*

Komisjoni soovitus, 19. märts 2010, veesõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) süsteemide lubamise kohta (
  1
  )

1

42

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ) parandus (ELT L 194, 25.7.2009) | 46 |

Parandused

*

Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ) parandus (ELT L 194, 25.7.2009)

ELT L 194, 25.7.2009

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/23/EL,

16. märts 2010,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3) on kindlaks määratud, et käibemaksu maksavad kõik maksukohustuslased, kes sooritavad maksustatavaid kauba- ja teenusetarneid hõlmavaid tehinguid. Piiriüleste tehingute ja teatavate omamaiste eriti riskialdiste valdkondade puhul (nt ehitus ja jäätmemajandus) on siiski ette nähtud, et käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele tarne tehakse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3) on kindlaks määratud, et käibemaksu maksavad kõik maksukohustuslased, kes sooritavad maksustatavaid kauba- ja teenusetarneid hõlmavaid tehinguid. Piiriüleste tehingute ja teatavate omamaiste eriti riskialdiste valdkondade puhul (nt ehitus ja jäätmemajandus) on siiski ette nähtud, et käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele tarne tehakse.

| (2) | Käibemaksupettuste tõsidust arvestades tuleks lubada liikmesriikidel ajutiselt kohaldada mehhanismi, mille korral käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele antakse üle direktiivi 2003/87/EÜ (4) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote ning muid ühikud, mida võidakse kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Käibemaksupettuste tõsidust arvestades tuleks lubada liikmesriikidel ajutiselt kohaldada mehhanismi, mille korral käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele antakse üle direktiivi 2003/87/EÜ (4) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote ning muid ühikud, mida võidakse kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks.

| (3) | Sellise mehhanismi kehtestamine teenustele, mis hiljutiste kogemuste põhjal on eriti pettusealtid, ei tohiks erinevalt üldisest kohaldamisest mõjutada negatiivselt käibemaksusüsteemi aluspõhimõtteid (nt osadena maksmine). |
| --- | --- |

(3)

Sellise mehhanismi kehtestamine teenustele, mis hiljutiste kogemuste põhjal on eriti pettusealtid, ei tohiks erinevalt üldisest kohaldamisest mõjutada negatiivselt käibemaksusüsteemi aluspõhimõtteid (nt osadena maksmine).

| (4) | Liikmesriigid peaksid koostama hindamisaruande kõnealuse mehhanismi kohaldamise kohta, et võimaldada selle tõhususe hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid peaksid koostama hindamisaruande kõnealuse mehhanismi kohaldamise kohta, et võimaldada selle tõhususe hindamist.

| (5) | Et mehhanismi kohaldamise mõju pettustele läbipaistvalt hinnata, peaksid liikmesriikide hindamisaruanded põhinema liikmesriikide koostatud varem kindlaks määratud kriteeriumidel. Igas sellises hinnangus tuleks selgelt hinnata pettuste taset enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning kõiki sellest tulenevaid muutusi pettuste suundumustes, sh teiste teenuste tarnetes. Samuti tuleks aruandes hinnata nõuete täitmisest tulenevaid maksukohustuslaste kulusid. |
| --- | --- |

(5)

Et mehhanismi kohaldamise mõju pettustele läbipaistvalt hinnata, peaksid liikmesriikide hindamisaruanded põhinema liikmesriikide koostatud varem kindlaks määratud kriteeriumidel. Igas sellises hinnangus tuleks selgelt hinnata pettuste taset enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning kõiki sellest tulenevaid muutusi pettuste suundumustes, sh teiste teenuste tarnetes. Samuti tuleks aruandes hinnata nõuete täitmisest tulenevaid maksukohustuslaste kulusid.

| (6) | Iga liikmesriik, kes on avastanud oma territooriumil muutusi pettuste suundumustes käesoleva direktiiviga hõlmatud teenuste puhul, peaks koostama selle kohta aruande. |
| --- | --- |

(6)

Iga liikmesriik, kes on avastanud oma territooriumil muutusi pettuste suundumustes käesoleva direktiiviga hõlmatud teenuste puhul, peaks koostama selle kohta aruande.

| (7) | Selleks et pakkuda kõigile liikmesriikidele sellise mehhanismi kohaldamise võimalust, on vaja teha direktiivis 2006/112/EÜ konkreetne muudatus. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et pakkuda kõigile liikmesriikidele sellise mehhanismi kohaldamise võimalust, on vaja teha direktiivis 2006/112/EÜ konkreetne muudatus.

| (8) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt käibemaksupettuste probleemi lahendamine ajutise meetme abil, mis teeb erandi kehtivatest liidu eeskirjadest, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(8)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt käibemaksupettuste probleemi lahendamine ajutise meetme abil, mis teeb erandi kehtivatest liidu eeskirjadest, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (9) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 199a

1.   Liikmesriigid võivad kuni 30. juunini 2015 ja vähemalt kaheaastaseks ajavahemikuks ette näha, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tehakse mõni järgmistest tarnetest:

| a) | antakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (5) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote, mida võib üle anda kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 12; |
| --- | --- |

a)

antakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (5) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote, mida võib üle anda kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 12;

| b) | antakse üle muid ühikuid, mida käitajad võivad kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

antakse üle muid ühikuid, mida käitajad võivad kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks.

2.   Lõikes 1 sätestatud mehhanismi kasutuselevõtmise korral teavitavad liikmesriigid komisjoni sellise mehhanismi kohaldamisest ning edastavad komisjonile järgmise teabe:

| a) | avaldus mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme ulatuse kohta ja kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus, sh maksukohustuslaste mis tahes aruandekohustused ning mis tahes kontrollimeetmed; |
| --- | --- |

a)

avaldus mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme ulatuse kohta ja kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus, sh maksukohustuslaste mis tahes aruandekohustused ning mis tahes kontrollimeetmed;

| b) | hindamiskriteeriumid, mis võimaldavad võrrelda lõikes 1 loetletud teenustega seotud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist, teiste teenuste suhtes sooritatud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning muud liiki pettuste arvu kasvu enne ja pärast mehhanismi kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

hindamiskriteeriumid, mis võimaldavad võrrelda lõikes 1 loetletud teenustega seotud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist, teiste teenuste suhtes sooritatud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning muud liiki pettuste arvu kasvu enne ja pärast mehhanismi kohaldamist;

| c) | mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme alguskuupäev ja ajavahemik. |
| --- | --- |

c)

mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme alguskuupäev ja ajavahemik.

3.   Liikmesriigid, kes kohaldavad lõikes 1 sätestatud mehhanismi, esitavad lõike 2 punktis b sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal ning hiljemalt 30. juuniks 2014 komisjonile aruande. Aruandes näidatakse selgelt, millist teavet tuleb käsitada konfidentsiaalsena ja millist teavet võib avaldada.

Aruandes esitatakse üksikasjalik hinnang meetme üldise tulemuslikkuse ja tõhususe kohta, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | mõju meetmega hõlmatud teenuste tarnetega seotud pettustele; |
| --- | --- |

a)

mõju meetmega hõlmatud teenuste tarnetega seotud pettustele;

| b) | pettuste võimalik ülekandumine kaupadele või teistele teenustele; |
| --- | --- |

b)

pettuste võimalik ülekandumine kaupadele või teistele teenustele;

| c) | maksukohustuslaste poolt kõnealuse meetme nõuete täitmiseks tehtavad kulutused. |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslaste poolt kõnealuse meetme nõuete täitmiseks tehtavad kulutused.

4.   Iga liikmesriik, kes käesoleva artikli jõustumisest alates on avastanud oma territooriumil muutusi lõikes 1 loetletud teenustega seotud pettuste suundumustes, esitab komisjonile selle kohta aruande hiljemalt 30. juuniks 2014.

Artikkel 2

Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõikes 1 sätestatud mehhanismi, teavitavad komisjoni mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme sätetest siis, kui mehhanismi kohaldamine algab.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kuni 30. juunini 2015.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 16. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  10. veebruari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  21. jaanuari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

4

(5)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.”

5

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 234/2010,

19. märts 2010,

millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikleid 170 ja 187 koosmõjus artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Teatavate põllumajandusturgude ühise korraldusega hõlmatud toodete eksporditoetused, korrigeerivad summad ja ekspordimaksud tuleb kinnitada turuhäire korral erimeetmena vastavalt teatavatele kriteeriumidele, mis võimaldavad katta nende toodete liidu ning maailmaturu noteeringute ja hindade vahet. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate põllumajandusturgude ühise korraldusega hõlmatud toodete eksporditoetused, korrigeerivad summad ja ekspordimaksud tuleb kinnitada turuhäire korral erimeetmena vastavalt teatavatele kriteeriumidele, mis võimaldavad katta nende toodete liidu ning maailmaturu noteeringute ja hindade vahet.

| (3) | Maailmaturu mitmesuguste eksportivate riikide ebavõrdseid hindu arvestades tuleks eriti arvesse võtta erinevaid riigisiseseid saatekulusid ja pidada hüvitise kinnitamisel silmas vahet liidu tüüpiliste hindade ning maailmaturul kohaldatavate soodsaimate noteeringute ja hindade vahel. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu mitmesuguste eksportivate riikide ebavõrdseid hindu arvestades tuleks eriti arvesse võtta erinevaid riigisiseseid saatekulusid ja pidada hüvitise kinnitamisel silmas vahet liidu tüüpiliste hindade ning maailmaturul kohaldatavate soodsaimate noteeringute ja hindade vahel.

| (4) | Jahu, tangude, pulbri ja linnaste ekspordi võimaldamiseks tuleb toetuse kinnitamisel arvestada ühelt poolt põhiviljade hindu, kõnealuste toodete valmistamiseks vajalikke koguseid ja kõrvalsaaduste väärtust ning teiselt poolt toodete müümise võimalusi ja tingimusi maailmaturul. |
| --- | --- |

(4)

Jahu, tangude, pulbri ja linnaste ekspordi võimaldamiseks tuleb toetuse kinnitamisel arvestada ühelt poolt põhiviljade hindu, kõnealuste toodete valmistamiseks vajalikke koguseid ja kõrvalsaaduste väärtust ning teiselt poolt toodete müümise võimalusi ja tingimusi maailmaturul.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 4 ette nähtud korrigeerivate summade süsteemilt nõutakse, et need summad võiksid erineda vastavalt eksporditavate toodete sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 4 ette nähtud korrigeerivate summade süsteemilt nõutakse, et need summad võiksid erineda vastavalt eksporditavate toodete sihtkohale.

| (6) | Pidades silmas liidu vahendite tõhusat haldamist ja nende toodete ekspordivõimalusi tuleks sätestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetuste ja -maksude kinnitamise võimalus konkreetset kogust käsitlevas pakkumiskutses. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas liidu vahendite tõhusat haldamist ja nende toodete ekspordivõimalusi tuleks sätestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetuste ja -maksude kinnitamise võimalus konkreetset kogust käsitlevas pakkumiskutses.

| (7) | Liidusiseselt kõigi huvitatud poolte võrdse kohtlemise tagamiseks peab pakkumised korraldama ühtsete põhimõtete kohaselt. Sel eesmärgil tuleks pakkumiste avamise otsused koos pakkumiskuulutusega avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Liidusiseselt kõigi huvitatud poolte võrdse kohtlemise tagamiseks peab pakkumised korraldama ühtsete põhimõtete kohaselt. Sel eesmärgil tuleks pakkumiste avamise otsused koos pakkumiskuulutusega avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Pakkumised peavad sisaldama nende hindamiseks vajalikke andmeid ja nendega peavad kaasnema teatavad formaalsed kohustused. |
| --- | --- |

(8)

Pakkumised peavad sisaldama nende hindamiseks vajalikke andmeid ja nendega peavad kaasnema teatavad formaalsed kohustused.

| (9) | Kinnitada tuleks suurim eksporditoetus ja väikseim ekspordimaks. See menetlus tagab kõigi asjakohaste koguste eraldamise. |
| --- | --- |

(9)

Kinnitada tuleks suurim eksporditoetus ja väikseim ekspordimaks. See menetlus tagab kõigi asjakohaste koguste eraldamise.

| (10) | Turul võib tekkida olukord, et kavandataval eksportimisel keskendutakse majanduslikel põhjustel eksporditoetuse või -maksu kinnitamisele ega ei tehta saadud pakkumiste suhtes edasisi samme. |
| --- | --- |

(10)

Turul võib tekkida olukord, et kavandataval eksportimisel keskendutakse majanduslikel põhjustel eksporditoetuse või -maksu kinnitamisele ega ei tehta saadud pakkumiste suhtes edasisi samme.

| (11) | Eksporditavate koguste ekspordi vastavalt pakkumiskutse põhjal antud litsentsile peaks tagama pakkumistagatis. Seda kohustust saab täita ainult esitatud pakkumiste säilitamise teel. Tagatisest jäädakse pakkumise tagasivõtmise korral ilma. |
| --- | --- |

(11)

Eksporditavate koguste ekspordi vastavalt pakkumiskutse põhjal antud litsentsile peaks tagama pakkumistagatis. Seda kohustust saab täita ainult esitatud pakkumiste säilitamise teel. Tagatisest jäädakse pakkumise tagasivõtmise korral ilma.

| (12) | Sätestada tuleb üksikasjalikud eeskirjad, mis tagavad pakkujatele pakkumiskutse tulemuse teatamise ja eraldatud koguste ekspordiks vajalike litsentside andmise. |
| --- | --- |

(12)

Sätestada tuleb üksikasjalikud eeskirjad, mis tagavad pakkujatele pakkumiskutse tulemuse teatamise ja eraldatud koguste ekspordiks vajalike litsentside andmise.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetuste kinnitamiseks ja selleks, et vältida vajadust kehtestada kontroll põhiviljakoguste pisimate kõrvalekallete üle, ilma et see märgatavalt mõjutaks toote kvaliteeti, tuleks vastu võtta standardne hindamismeetod. Valmistatud toodete tuhasuse analüüs on osutunud tõhusaimaks kasutatud põhiviljade koguse hindamise tehniliseks vahendiks. Analüüsi tegemisel tuleks terves liidus kasutada sama menetlust. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetuste kinnitamiseks ja selleks, et vältida vajadust kehtestada kontroll põhiviljakoguste pisimate kõrvalekallete üle, ilma et see märgatavalt mõjutaks toote kvaliteeti, tuleks vastu võtta standardne hindamismeetod. Valmistatud toodete tuhasuse analüüs on osutunud tõhusaimaks kasutatud põhiviljade koguse hindamise tehniliseks vahendiks. Analüüsi tegemisel tuleks terves liidus kasutada sama menetlust.

| (14) | Eksporditoetuste andmine kolmandatest riikidest imporditud ja uuesti kolmandatesse riikidesse eksporditud teravilja eest ei paista põhjendatud olevat. Toetusi tuleks anda ainult liidu toodete eest. |
| --- | --- |

(14)

Eksporditoetuste andmine kolmandatest riikidest imporditud ja uuesti kolmandatesse riikidesse eksporditud teravilja eest ei paista põhjendatud olevat. Toetusi tuleks anda ainult liidu toodete eest.

| (15) | Komisjoni 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 612/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (4) nõuab, et kui toetused muutuvad vastavalt sihtkohale, peab toetuse väljamaksmiseks eelkõige tõendama, et toode on muutmata kujul imporditud kolmandasse riiki või mõnda kolmandasse riiki, mille suhtes hüvitist kohaldatakse. Teravilja kolmandatesse riikidesse eksportimisel kohaldatavast hüvitisest on üldiselt madalam ainult hüvitis, mida kohaldatakse eksportimisel Šveitsi ja Liechtensteini. Selleks et mitte takistada kogu liidust pärinevat eksporti sihtkohta jõudmise tõendamise nõudmisega, tuleb leida muid meetmeid tagamaks, et kõigi kolmandate riikide suhtes kohaldatavat toetust saanud tooteid ei eksporditaks eespool nimetatud riikidesse. Selleks tuleks loobuda sihtkohta saabumise tõendamise kohustusest kõigil juhtudel, kui eksport toimub meritsi; liikmesriikide pädevate asutuste koostatud tõendeid, mis tunnistavad, et tooted on liidu tolliterritooriumilt lahkunud mereveoks sobiva laeva pardal, loetakse piisavaks tagatiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 612/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (4) nõuab, et kui toetused muutuvad vastavalt sihtkohale, peab toetuse väljamaksmiseks eelkõige tõendama, et toode on muutmata kujul imporditud kolmandasse riiki või mõnda kolmandasse riiki, mille suhtes hüvitist kohaldatakse. Teravilja kolmandatesse riikidesse eksportimisel kohaldatavast hüvitisest on üldiselt madalam ainult hüvitis, mida kohaldatakse eksportimisel Šveitsi ja Liechtensteini. Selleks et mitte takistada kogu liidust pärinevat eksporti sihtkohta jõudmise tõendamise nõudmisega, tuleb leida muid meetmeid tagamaks, et kõigi kolmandate riikide suhtes kohaldatavat toetust saanud tooteid ei eksporditaks eespool nimetatud riikidesse. Selleks tuleks loobuda sihtkohta saabumise tõendamise kohustusest kõigil juhtudel, kui eksport toimub meritsi; liikmesriikide pädevate asutuste koostatud tõendeid, mis tunnistavad, et tooted on liidu tolliterritooriumilt lahkunud mereveoks sobiva laeva pardal, loetakse piisavaks tagatiseks.

| (16) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 162 võivad töödeldud või töötlemata kujul eksporditavad tooted, mis on loetletud kõnealuses artiklis, anda õiguse saada eksporditoetust, kui need vastavad kõnealuse määruse artiklis 167 sätestatud konkreetsetele tingimustele. Lisaks sellele võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõike 7 alusel kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimusi ühe või mitme toote puhul. Need tingimused olid sätestatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 loetletud sektorite turu ühist korraldust käsitlevates nõukogu määrustes. Kuna kõnealused määrused on tunnistatud kehtetuks, tuleks kehtestada horisontaalsätted. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 162 võivad töödeldud või töötlemata kujul eksporditavad tooted, mis on loetletud kõnealuses artiklis, anda õiguse saada eksporditoetust, kui need vastavad kõnealuse määruse artiklis 167 sätestatud konkreetsetele tingimustele. Lisaks sellele võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõike 7 alusel kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimusi ühe või mitme toote puhul. Need tingimused olid sätestatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 loetletud sektorite turu ühist korraldust käsitlevates nõukogu määrustes. Kuna kõnealused määrused on tunnistatud kehtetuks, tuleks kehtestada horisontaalsätted.

| (17) | Horisontaalsätted on juba olemas määruses (EÜ) nr 612/2009. Seepärast on asjakohane määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõikes 7 osutatud tingimuste kehtestamiseks kõnealust määrust kohandada ning need tingimused käesolevast määrusest välja jätta. |
| --- | --- |

(17)

Horisontaalsätted on juba olemas määruses (EÜ) nr 612/2009. Seepärast on asjakohane määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõikes 7 osutatud tingimuste kehtestamiseks kõnealust määrust kohandada ning need tingimused käesolevast määrusest välja jätta.

| (18) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 187 näeb ette vajalike meetmete võtmise võimaluse, kui ühe või mitme selle määruse I lisa I osas nimetatud toote noteeringud või hinnad maailmaturul ulatuvad tasemeni, mis häirib või ähvardab häirida liidu turu varustamist, ja kui kõnealune olukord tõenäoliselt jätkub või halveneb. Selleks tuleb tagada piisavad teraviljavarud. Selleks võib nõuda ekspordimakse ja peatada täielikult või osaliselt ekspordilitsentside andmise. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 187 näeb ette vajalike meetmete võtmise võimaluse, kui ühe või mitme selle määruse I lisa I osas nimetatud toote noteeringud või hinnad maailmaturul ulatuvad tasemeni, mis häirib või ähvardab häirida liidu turu varustamist, ja kui kõnealune olukord tõenäoliselt jätkub või halveneb. Selleks tuleb tagada piisavad teraviljavarud. Selleks võib nõuda ekspordimakse ja peatada täielikult või osaliselt ekspordilitsentside andmise.

| (19) | Rahvusvaheliste lepingute või muude lisaprogrammidega sätestatud liidu toiduabimeetmete ja riiklike toiduabimeetmete ning muude liidu tasuta tarnimise meetmete mittekaubandusliku laadi tõttu ei kohaldata sellel eesmärgil teostatud ekspordi suhtes ekspordimaksu, mida kohaldatakse kaubandusliku ekspordi suhtes häirete korral teraviljaturul. |
| --- | --- |

(19)

Rahvusvaheliste lepingute või muude lisaprogrammidega sätestatud liidu toiduabimeetmete ja riiklike toiduabimeetmete ning muude liidu tasuta tarnimise meetmete mittekaubandusliku laadi tõttu ei kohaldata sellel eesmärgil teostatud ekspordi suhtes ekspordimaksu, mida kohaldatakse kaubandusliku ekspordi suhtes häirete korral teraviljaturul.

| (20) | Kuna määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 187 kirjeldatud olukord võib tekkida suhteliselt ootamatult, peab komisjonil igal ajal olema võimalus peatada ekspordilitsentside andmine. |
| --- | --- |

(20)

Kuna määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 187 kirjeldatud olukord võib tekkida suhteliselt ootamatult, peab komisjonil igal ajal olema võimalus peatada ekspordilitsentside andmine.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse artikli 15 punktis a ette nähtud eksporditoetused ja ekspordimaksud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 4 sätestatud korrigeerivad summad selle määruse I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eest kinnitatakse eriti järgmisi tegureid arvestades:

| a) | liidu tüüpilistel turgudel nõutavad hinnad ja nende suundumused ning kolmandate riikide turgudel dokumenteeritud noteeringud; |
| --- | --- |

a)

liidu tüüpilistel turgudel nõutavad hinnad ja nende suundumused ning kolmandate riikide turgudel dokumenteeritud noteeringud;

| b) | turustuskulud ja kõige soodsamad veokulud liidu tüüpilistelt turgudelt sadamasse või muusse ekspordipaika ning maailmaturule saatmise kulud; |
| --- | --- |

b)

turustuskulud ja kõige soodsamad veokulud liidu tüüpilistelt turgudelt sadamasse või muusse ekspordipaika ning maailmaturule saatmise kulud;

| c) | töödeldud toodete korral nende valmistamiseks vajaliku teravilja kogus; |
| --- | --- |

c)

töödeldud toodete korral nende valmistamiseks vajaliku teravilja kogus;

| d) | kõnealuste toodete maailmaturul müümise võimalused ja tingimused; |
| --- | --- |

d)

kõnealuste toodete maailmaturul müümise võimalused ja tingimused;

| e) | vajadus vältida häireid liidu turul; |
| --- | --- |

e)

vajadus vältida häireid liidu turul;

| f) | kavandatava ekspordi majanduslik aspekt; |
| --- | --- |

f)

kavandatava ekspordi majanduslik aspekt;

| g) | koguselised ja eelarvelised piirangud, mis tulenevad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218 sõlmitud lepingutest. |
| --- | --- |

g)

koguselised ja eelarvelised piirangud, mis tulenevad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218 sõlmitud lepingutest.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 166 esimese lõigu sätteid kohaldatakse osaliselt või täielikult kõigi selle määruse I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete suhtes ning selle I lisa I osas nimetatud toodete suhtes, mida eksporditakse sama määruse XX lisa I osas loetletud kaupadena.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 4 sätteid kohaldatakse teraviljasektoris ja selle määruse XX lisas loetletud kaupade kujul eksporditud toodete suhtes.

Artikkel 3

Korrigeerivad summad võivad erineda vastavalt sihtkohale.

Artikkel 4

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetused ja käesoleva määruse artikli 15 punktis a ette nähtud ekspordimaksud võib kinnitada pakkumiskutsega.

Pakkumiskutsete tingimused peavad tagama võrdse ligipääsu kõigile liidu isikutele.

Sellised pakkumiskutsed käsitlevad ekspordihüvitist või -maksu.

2.   Pakkumiskutsete avaldamise otsused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 195 osundatud menetluses.

3.   Pakkumiskutsete avaldamise otsusega kaasneb komisjoni koostatud selliste pakkumiskuulutuste avaldamine, mis eelkõige sätestavad pakkumiste esitamiskuupäevad ja vastavad liikmesriikide asutused, kuhu need tuleb saata.

4.   Pakkumiskutsete avaldamise otsused ja pakkumiskuulutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Pakkumiskuulutuse teate avaldamisest pakkumiste esitamise esimese päevani peab mööduma vähemalt viis päeva.

Artikkel 5

1.   Huvitatud pooled esitavad pakkumised kirjalikult või mis tahes kirjaliku elekterside teel liikmesriigi pädevale asutusele.

2.   Pakkumises märgitakse järgmised andmed:

| a) | pakkumiskutse viide; |
| --- | --- |

a)

pakkumiskutse viide;

| b) | pakkuja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

pakkuja nimi ja aadress;

| c) | eksporditava toote liik ja kogus; |
| --- | --- |

c)

eksporditava toote liik ja kogus;

| d) | eksporditoetus või vajaduse korral ekspordimaks tonni kohta eurodes. |
| --- | --- |

d)

eksporditoetus või vajaduse korral ekspordimaks tonni kohta eurodes.

3.   Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui

| a) | enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu esitatakse tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumistagatise; |
| --- | --- |

a)

enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu esitatakse tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumistagatise;

| b) | nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõikele 3 ekspordilitsentsi taotlus või vajaduse korral pakutud summale vastava toetuse eelkinnitust sisaldava ekspordilitsentsi taotlus; |
| --- | --- |

b)

nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõikele 3 ekspordilitsentsi taotlus või vajaduse korral pakutud summale vastava toetuse eelkinnitust sisaldava ekspordilitsentsi taotlus;

| c) | need ei sisalda ühtki tingimust peale pakkumismenetluses ette nähtud tingimuste. |
| --- | --- |

c)

need ei sisalda ühtki tingimust peale pakkumismenetluses ette nähtud tingimuste.

4.   Esitatud pakkumisi ei saa tagasi võtta.

Artikkel 6

Pakkumised avavad liikmesriikide pädevad asutused. Neid ei avata avalikult. Pakkumiste avamisel viibimiseks volitatud isikud kohustuvad saladust hoidma.

Komisjonile teatatakse viivitamata pakkumistest, nimetamata pakkujaid nimepidi.

Artikkel 7

1.   Komisjon otsustab teatatud pakkumiste alusel määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 195 osutatud menetluses kinnitada suurima eksporditoetuse või vajaduse korral vähima ekspordimaksu või mitte astuda pakkumiskutse suhtes edasisi samme.

2.   Kui suurim eksporditoetus on kindlaks määratud, sõlmitakse leping pakkuja või pakkujatega, kelle pakkumine on suurima toetusega võrdne või sellest madalam, ning pakkuja või pakkujatega, kelle pakkumine käsitleb ekspordimaksu.

Kui vähim ekspordimaks on kindlaks määratud, pakutakse lepingut pakkujale või pakkujatele, kelle pakkumine on vähima maksuga võrdne või sellest suurem.

3.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teatavad kõigile pakkujatele kirjalikult nende pakkumiste tulemusest kohe, kui komisjon on otsuse teinud.

Artikkel 8

1.   Ekspordilitsentsid antakse edukatele pakkujatele neile eraldatud koguste kohta pärast seda, kui liikmesriikide pädevad asutused on nende ekspordilitsentside taotlused kätte saanud.

2.   Litsentsitaotluste ja litsentside vastavas lahtris nimetatakse pakkumiskutse ette näinud määruses täpsustatud sihtkoht. Litsentsidega kaasneb kohustus eksportida nimetatud sihtkohta.

Artikkel 9

Pakkumistagatised vabastatakse järgmistel juhtudel:

| a) | kui pakkumisi vastu ei võeta; |
| --- | --- |

a)

kui pakkumisi vastu ei võeta;

| b) | kui edukas pakkuja on esitanud tõendi selle kohta, et komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (5) artiklis 12 ette nähtud tagatis on esitatud. |
| --- | --- |

b)

kui edukas pakkuja on esitanud tõendi selle kohta, et komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (5) artiklis 12 ette nähtud tagatis on esitatud.

Kui käesoleva määruse artikli 5 lõike 3 punktis b nimetatud kohustust ei täideta, jäädakse pakkumistagatisest ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Artikkel 10

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa I osa punktides a, b ja c loetletud toodete eksporditoetus kinnitatakse vähemalt kord kuus.

Artikkel 11

1.   Nisupüülijahu, meslinipüülijahu ja rukkipüülijahu, nisutangude, nisulihtjahu ja linnaste ekspordihüvitise kinnitamisel võetakse arvesse 1 000 kg kõnealuse toote valmistamiseks vajaliku põhivilja kvaliteeti. Põhisaaduse koguse ja töödeldud tootes sisalduva põhisaaduse koguse suhet väljendavad töötluskoefitsiendid on sätestatud I lisas.

2.   Jahu tuhasus määratakse II lisas kirjeldatud analüüsimeetodiga.

Artikkel 12

Olenemata määruse (EÜ) nr 612/2009 artiklist 17, ei nõuta kõikidesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel toetuse maksmise kohta sõlmitud lepingutes kinnitatud eksporditoetuste väljamaksmiseks tõendit tolliformaalsuste täitmise kohta importimisel siis, kui ettevõtja esitab tõendi selle kohta, et vähemalt 1 500 tonni teraviljatoodet on liidu tolliterritooriumilt lahkunud mereveoks sobiva laeva pardal.

Selliseks tõendiks on üks III lisas loetletud kannetest, mille pädev asutus on tõendanud määruse (EÜ) nr 612/2009 artiklis 8 osutatud kontrolleksemplaril ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (6) artiklis 787 osutatud ekspordideklaratsioonil või siseriiklikul dokumendil, millega tõendatakse kauba lahkumist liidu tolliterritooriumilt.

Artikkel 13

Kui ettevõtja esitab tõendi, et tolliformaalsused on täidetud tarbimiseks ringlusse lubamise kohta Šveitsis või Liechtensteinis, vähendatakse pakkumiskutsega kinnitatud eksporditoetust summa võrra, mis on „kõikidesse kolmandatesse riikidesse” eksportimisel makstava eksporditoetuse ja lepingu määramise päeval nimetatud sihtkohtadesse eksporditud kehtiva eksporditoetuse vahe.

Artikkel 14

Kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 187 nimetatud tingimused on ühe või mitme toote suhtes täidetud, võib võtta järgmisi meetmeid:

| a) | kohaldada võib ekspordimaksu. Kinnitada võib korrigeeriva summa. Need maksud ja korrigeerivad summad võivad vastavalt sihtkohale erineda; |
| --- | --- |

a)

kohaldada võib ekspordimaksu. Kinnitada võib korrigeeriva summa. Need maksud ja korrigeerivad summad võivad vastavalt sihtkohale erineda;

| b) | litsentside andmise võib täielikult või osaliselt peatada; |
| --- | --- |

b)

litsentside andmise võib täielikult või osaliselt peatada;

| c) | menetluses olevad ekspordilitsentsi taotlused võib tervikuna või osaliselt rahuldamata jätta. |
| --- | --- |

c)

menetluses olevad ekspordilitsentsi taotlused võib tervikuna või osaliselt rahuldamata jätta.

Teravilja või teraviljatoodete ekspordi suhtes ei kohaldata siiski mingit maksu juhul, kui eksporditakse rahvusvaheliste lepingute või muude lisaprogrammidega sätestatud liidu toiduabimeetmete ja riiklike toiduabimeetmete või muude liidu tasuta tarnimise meetmete rakendamiseks.

Artikkel 15

Kui pakkumismenetlust ei korraldata, nõutakse tolliformaalsuste lõpetamise päeval kohaldatavat ekspordimaksu.

Kui eksport toimub litsentsi kehtivusaja jooksul, kohaldatakse litsentsitaotluste esitamise päeval kohaldatavaid ekspordimakse huvitatud poole taotluse põhjal, mis on esitatud litsentsitaotlusega samal ajal.

Artikkel 16

Artiklis 15 nimetatud meetmed võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 195 osutatud menetluses. Eriolukorras võib kõnealused meetmed vastu võtta komisjon.

Artikkel 17

Määrus (EÜ) nr 1501/95 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7.

2

(3)  Vt lisa IV.

3

(4)  ELT L 186, 17.7.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12.

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

6

---

I LISA

| | CN-kood | Tuhasus (väljendatuna milligrammides) 100 g püüli, tangude ja jahu kohta | Töötluskoefitsiendid, mis tähistavad teravilja kilogramme 1 000 kg kõnealuse toote kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pehmest nisust, speltanisust või meslinist püülijahu |

CN-kood

Tuhasus (väljendatuna milligrammides) 100 g püüli, tangude ja jahu kohta

Töötluskoefitsiendid, mis tähistavad teravilja kilogramme 1 000 kg kõnealuse toote kohta

1.

Pehmest nisust, speltanisust või meslinist püülijahu

1101 00 15 9100

0–600

1 370

1101 00 15 9130

601–900

1 280

1101 00 15 9150

901–1 100

1 180

1101 00 15 9170

1 101–1 650

1 090

1101 00 15 9180

1 651–1 900

1 020

| 2. | Rukkipüülijahu |
| --- | --- |

2.

Rukkipüülijahu

1102 10 00 9500

0–1 400

1 370

1102 10 00 9700

1 401–2 000

1 080

| 3. | Pehmest nisust tangud ja lihtjahu |
| --- | --- |

3.

Pehmest nisust tangud ja lihtjahu

1103 11 90 9200

0–600

1 370

| 4. | Kõvast nisust tangud ja lihtjahu |
| --- | --- |

4.

Kõvast nisust tangud ja lihtjahu

1103 11 10 9200

0–1 300

(sõela avad 0,160 mm)

1 500

1103 11 10 9400

0–1 300

1 340

1103 11 10 9900

üle 1 300

1 260

| 5. | Heledad linnased |
| --- | --- |

5.

Heledad linnased

1107 10 19

1 270

1107 10 99

Tumedad linnased

1107 20 00

1 490

---

II LISA

Jahu tuhasuse määramise meetod

SEADMED

| 1. | Analüütilised kaalud täpsusega 0,1 mg. |
| --- | --- |

1.

Analüütilised kaalud täpsusega 0,1 mg.

| 2. | Piisava tõmbega elektriline muhvelahi temperatuurimõõturi ning reguleerijaga. |
| --- | --- |

2.

Piisava tõmbega elektriline muhvelahi temperatuurimõõturi ning reguleerijaga.

| 3. | Ümmargused lamedapõhjalised tuhastustiiglid (läbimõõt umbes 5 cm, maksimumkõrgus 2 cm); soovitavalt kulla ja plaatina sulamist, kvartsist või portselanist. |
| --- | --- |

3.

Ümmargused lamedapõhjalised tuhastustiiglid (läbimõõt umbes 5 cm, maksimumkõrgus 2 cm); soovitavalt kulla ja plaatina sulamist, kvartsist või portselanist.

| 4. | Eksikaator (siseläbimõõduga umbes 18 cm), mille külge on kinnitatud pealis ja avadega portselan- või alumiiniumalus.
  Veeärasti: kaltsiumkloriid, fosforpentoksiid või sinine silikageel. |
| --- | --- |

4.

Eksikaator (siseläbimõõduga umbes 18 cm), mille külge on kinnitatud pealis ja avadega portselan- või alumiiniumalus.

Veeärasti: kaltsiumkloriid, fosforpentoksiid või sinine silikageel.

MEETOD

| 1. | Uuritava proovi kaal peaks olema 5–6 g. Kui see on jahu, mille tuhasus kuivaines on usutavasti üle 1 %, peaks uuritava proovi kaal olema 2–3 g. Uuritava proovi kaalu võib ülespoole ümardada lähima 10 mg-ni; kõik muud kogused kaalutakse lähima 0,1 mg-ni. |
| --- | --- |

1.

Uuritava proovi kaal peaks olema 5–6 g. Kui see on jahu, mille tuhasus kuivaines on usutavasti üle 1 %, peaks uuritava proovi kaal olema 2–3 g. Uuritava proovi kaalu võib ülespoole ümardada lähima 10 mg-ni; kõik muud kogused kaalutakse lähima 0,1 mg-ni.

| 2. | Vahetult enne kasutamist tuleb nõusid muhvelahjus tuhastamistemperatuuril kuumutada kuni muutumatu kaaluni; tavaliselt piisab 15 minutist.
  Siis jahutatakse nõud eksikaatoris punktis 7 näidatud tingimustel labori temperatuurini. |
| --- | --- |

2.

Vahetult enne kasutamist tuleb nõusid muhvelahjus tuhastamistemperatuuril kuumutada kuni muutumatu kaaluni; tavaliselt piisab 15 minutist.

Siis jahutatakse nõud eksikaatoris punktis 7 näidatud tingimustel labori temperatuurini.

| 3. | Asetage uuritav proov nõusse ja tasandage see ühtlaseks kihiks. Vahetult enne tuhastamist niisutage uuritavat proovi 1–2 ml etüülalkoholiga. |
| --- | --- |

3.

Asetage uuritav proov nõusse ja tasandage see ühtlaseks kihiks. Vahetult enne tuhastamist niisutage uuritavat proovi 1–2 ml etüülalkoholiga.

| 4. | Asetage nõud ahju suule, jättes ukse lahti. Kui aine enam ei leegitse, lükake nõud ahju. Kui ahju uks on suletud, tuleb säilitada piisavat tõmmet, aga mitte nii tugevat, et see aine nõudest välja puhuks. |
| --- | --- |

4.

Asetage nõud ahju suule, jättes ukse lahti. Kui aine enam ei leegitse, lükake nõud ahju. Kui ahju uks on suletud, tuleb säilitada piisavat tõmmet, aga mitte nii tugevat, et see aine nõudest välja puhuks.

| 5. | Tuhastamise tulemusel peab jahu täiesti ära põlema, kaasa arvatud kõik tahmaosakesed tuha sees. Põlemine loetakse lõppenuks, kui jääk on pärast jahtumist peaaegu valge. |
| --- | --- |

5.

Tuhastamise tulemusel peab jahu täiesti ära põlema, kaasa arvatud kõik tahmaosakesed tuha sees. Põlemine loetakse lõppenuks, kui jääk on pärast jahtumist peaaegu valge.

| 6. | Tuhastamistemperatuur peab ulatuma 900 °C-ni. |
| --- | --- |

6.

Tuhastamistemperatuur peab ulatuma 900 °C-ni.

| 7. | Kui tuhastamine on lõppenud, võtke tiiglid ahjust ja asetage eterniitplaadile umbes üheks minutiks jahtuma, seejärel asetage need eksikaatorisse (mitte rohkem kui neli tiiglit korraga). Suletud eksikaator asetatakse analüüsikaalude juurde. Kaaluge tiigleid, kui need on täiesti külmad (umbes üks tund jahtunud). |
| --- | --- |

7.

Kui tuhastamine on lõppenud, võtke tiiglid ahjust ja asetage eterniitplaadile umbes üheks minutiks jahtuma, seejärel asetage need eksikaatorisse (mitte rohkem kui neli tiiglit korraga). Suletud eksikaator asetatakse analüüsikaalude juurde. Kaaluge tiigleid, kui need on täiesti külmad (umbes üks tund jahtunud).

TULEMUSED

| 1. | Vea piir: kui tuhasus ei ületa 1 %, ei tohiks kahe katse tulemused erineda rohkem kui 0,02 protsendipunkti; kui tuhasus ületab 1 %, ei tohiks erinevus ületada 2 % tuhasusest. Kui erinevus ületab need piirid, tuleb katset korrata. |
| --- | --- |

1.

Vea piir: kui tuhasus ei ületa 1 %, ei tohiks kahe katse tulemused erineda rohkem kui 0,02 protsendipunkti; kui tuhasus ületab 1 %, ei tohiks erinevus ületada 2 % tuhasusest. Kui erinevus ületab need piirid, tuleb katset korrata.

| 2. | Tuhasust väljendatakse 100 osa kuivaine kohta ja ümardatakse 0,01-ni. |
| --- | --- |

2.

Tuhasust väljendatakse 100 osa kuivaine kohta ja ümardatakse 0,01-ni.

---

III LISA

Artiklis 12 teises lõigus osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010 |
| — | : | taani keeles | : | Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010 |
| — | : | saksa keeles | : | Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12 |
| — | : | eesti keeles | : | Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12 |
| — | : | kreeka keeles | : | Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010 |
| — | : | inglise keeles | : | Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12 |
| — | : | itaalia keeles | : | Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12 |
| — | : | läti keeles | : | Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants |
| — | : | leedu keeles | : | Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis |
| — | : | ungari keeles | : | Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk |
| — | : | malta keeles | : | Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010 |
| — | : | hollandi keeles | : | Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12 |
| — | : | poola keeles | : | Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010 |
| — | : | portugali keeles | : | Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12 |
| — | : | slovakkia keeles | : | Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010 |
| — | : | soome keeles | : | Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla |
| — | : | rootsi keeles | : | Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010. |

—

:

bulgaaria keeles

:

Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010

—

:

hispaania keeles

:

Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010

—

:

tšehhi keeles

:

Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010

—

:

taani keeles

:

Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010

—

:

saksa keeles

:

Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12

—

:

eesti keeles

:

Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12

—

:

kreeka keeles

:

Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010

—

:

inglise keeles

:

Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010

—

:

prantsuse keeles

:

Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12

—

:

itaalia keeles

:

Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12

—

:

läti keeles

:

Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants

—

:

leedu keeles

:

Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis

—

:

ungari keeles

:

Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk

—

:

malta keeles

:

Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010

—

:

hollandi keeles

:

Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12

—

:

poola keeles

:

Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010

—

:

portugali keeles

:

Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010

—

:

rumeenia keeles

:

Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12

—

:

slovakkia keeles

:

Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010

—

:

sloveeni keeles

:

Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010

—

:

soome keeles

:

Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla

—

:

rootsi keeles

:

Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010.

---

IV LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1501/95 (1)

  (EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2480/95
  (EÜT L 256, 26.10.1995, lk 9) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/96
  (EÜT L 18, 24.1.1996, lk 10) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/97
  (EÜT L 174, 2.7.1997, lk 10) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2052/97
  (EÜT L 287, 21.10.1997, lk 14) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2513/98
  (EÜT L 313, 21.11.1998, lk 16) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2001
  (EÜT L 89, 29.3.2001, lk 16) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1163/2002
  (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 46) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1431/2003
  (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004
  (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50) | Ainult artikkel 3 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006
  (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 5 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2008
  (ELT L 146, 5.6.2008, lk 9) | Ainult artikkel 1 |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1501/95 (1)

(EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2480/95

(EÜT L 256, 26.10.1995, lk 9)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/96

(EÜT L 18, 24.1.1996, lk 10)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/97

(EÜT L 174, 2.7.1997, lk 10)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2052/97

(EÜT L 287, 21.10.1997, lk 14)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2513/98

(EÜT L 313, 21.11.1998, lk 16)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2001

(EÜT L 89, 29.3.2001, lk 16)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1163/2002

(EÜT L 170, 29.6.2002, lk 46)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1431/2003

(ELT L 203, 12.8.2003, lk 16)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004

(ELT L 123, 27.4.2004, lk 50)

Ainult artikkel 3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006

(ELT L 398, 30.12.2006, lk 1)

Ainult artikkel 5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2008

(ELT L 146, 5.6.2008, lk 9)

Ainult artikkel 1

---

(1)  Seda määrust on muudetud ka määrusega (EÜ) nr 2094/98 (EÜT L 266, 1.10.1998, lk 61), mis on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 2513/98 (EÜT L 313, 21.11.1998, lk 16).

---

V LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1501/95 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1–11 | Artiklid 1–11 |
| Artikkel 12 | — |
| Artikkel 13 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13a | — |
| Artikkel 14 | Artikkel 13 |
| Artikkel 15 | Artikkel 14 |
| Artikkel 16 | Artikkel 15 |
| Artikkel 17 | Artiklid 16 |
| Artikkel 18 | — |
| Artikkel 19 | — |
| — | Artikkel 17 |
| — | Artikkel 18 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |

Määrus (EÜ) nr 1501/95

Käesolev määrus

Artiklid 1–11

Artiklid 1–11

Artikkel 12

—

Artikkel 13

Artikkel 12

Artikkel 13a

—

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 17

Artiklid 16

Artikkel 18

—

Artikkel 19

—

—

Artikkel 17

—

Artikkel 18

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

---

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 235/2010,

19. märts 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 59,9 |
| MA | 74,6 |
| TN | 128,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0707 00 05 | JO | 121,4 |
| MK | 124,9 |
| TR | 131,0 |
| ZZ | 125,8 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 177,1 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 123,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,0 |
| IL | 57,7 |
| MA | 47,0 |
| TN | 55,5 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 91,6 |
| MA | 42,8 |
| TR | 65,4 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 86,5 |
| CA | 95,5 |
| CL | 93,7 |
| CN | 69,7 |
| MK | 24,7 |
| US | 117,4 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,2 |
| CL | 59,5 |
| CN | 45,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 68,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

106,9

JO

59,9

MA

74,6

TN

128,3

TR

103,8

ZZ

94,7

0707 00 05

JO

121,4

MK

124,9

TR

131,0

ZZ

125,8

0709 90 70

JO

97,9

MA

177,1

TR

94,4

ZZ

123,1

0805 10 20

EG

41,0

IL

57,7

MA

47,0

TN

55,5

TR

62,7

ZZ

52,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

91,6

MA

42,8

TR

65,4

ZZ

69,0

0808 10 80

AR

89,5

BR

86,5

CA

95,5

CL

93,7

CN

69,7

MK

24,7

US

117,4

UY

70,1

ZZ

80,9

0808 20 50

AR

81,2

CL

59,5

CN

45,4

ZA

88,1

ZZ

68,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 236/2010,

19. märts 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 224/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 224/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 5.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 20. märtsist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 35,58 | 0,61 |
| 1701 11 90 (1) | 35,58 | 4,23 |
| 1701 12 10 (1) | 35,58 | 0,48 |
| 1701 12 90 (1) | 35,58 | 3,93 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

35,58

0,61

1701 11 90 (1)

35,58

4,23

1701 12 10 (1)

35,58

0,48

1701 12 90 (1)

35,58

3,93

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/17

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/19/EL,

9. märts 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/226/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, et neid kohandada tehnika arenguga teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste kategooriate porikaitsesüsteemide valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/226/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 2007/46/EÜ. Direktiivi 2007/46/EÜ sätteid, mis on seotud sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, kohaldatakse seepärast ka direktiivi 91/226/EMÜ suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/226/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 2007/46/EÜ. Direktiivi 2007/46/EÜ sätteid, mis on seotud sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, kohaldatakse seepärast ka direktiivi 91/226/EMÜ suhtes.

| (2) | EÜ tüübikinnitusmenetlus on kohustuslik kõigi direktiiviga 2007/46/EÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul, mistõttu on vaja kehtestada ühtlustatud nõuded porikaitsesüsteemide kohta ka kõigi direktiiviga 91/226/EMÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul. Tuleb täpsustada, et maastikusõidukite puhul ei ole nimetatud nõuded kohustuslikud. Arvestades senist kogemust on vaja kohandada direktiivi 91/226/EMÜ ja seega ka direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(2)

EÜ tüübikinnitusmenetlus on kohustuslik kõigi direktiiviga 2007/46/EÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul, mistõttu on vaja kehtestada ühtlustatud nõuded porikaitsesüsteemide kohta ka kõigi direktiiviga 91/226/EMÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul. Tuleb täpsustada, et maastikusõidukite puhul ei ole nimetatud nõuded kohustuslikud. Arvestades senist kogemust on vaja kohandada direktiivi 91/226/EMÜ ja seega ka direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa tehnika arenguga.

| (3) | Seepärast tuleks direktiive 91/226/EMÜ ja 2007/46/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiive 91/226/EMÜ ja 2007/46/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/226/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisade loetelu ning I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale; |
| --- | --- |

1)

lisade loetelu ning I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale;

| 2) | nummerdamata lisa „Joonised” asendatakse käesoleva direktiivi II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

nummerdamata lisa „Joonised” asendatakse käesoleva direktiivi II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa punkt 43 ja XI lisa 2. ja 4. liite punkt 43 asendatakse järgmisega:

| „43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | L 103, 23.4.1991, lk 5 | | | | X | X | X | X | X | X | X” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

L 103, 23.4.1991, lk 5

X

X

X

X

X

X

X”

Artikkel 3

1.   Alates 9. aprillist 2011 ei keeldu liikmesriigid porikaitsesüsteemidega seotud põhjustel andmast EÜ või riiklikku tüübikinnitust sõidukile või selle osale, mis vastab direktiiviga 91/226/EMÜ (muudetud vastavalt käesolevale direktiivile) sätestatud nõuetele.

2.   Alates 9. aprillist 2011 keelduvad liikmesriigid porikaitsesüsteemidega seotud põhjustel andmast EÜ või riiklikku tüübikinnitust sõidukile või selle osale, mis ei vasta direktiiviga 91/226/EMÜ (muudetud vastavalt käesolevale direktiivile) sätestatud nõuetele.

3.   Kui taotletakse kogu sõiduki EÜ tüübikinnitust direktiivi 2007/46/EÜ kohaselt, ei pea sõidukid, mille porikaitsesüsteemile on antud riiklik või EÜ tüübikinnitus, vastama direktiivi 91/226/EMÜ nõuetele porikaitsesüsteemide kohta.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 8. aprillil 2011. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 9. aprillist 2011.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 103, 23.4.1991, lk 5.

2

---

I LISA

| 1. | Direktiivi 91/226/EMÜ lisade loetelu muudetakse järgmiselt:






  a) | II lisa 3. liite pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

1.

Direktiivi 91/226/EMÜ lisade loetelu muudetakse järgmiselt:

a)

II lisa 3. liite pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | III lisa pealkiri asendatakse järgmisega:







  „III lisa | : | Sõiduki EÜ tüübikinnituse nõuded seoses porikaitsesüsteemide paigaldamisega







  1. liide | : | Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemise teatis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. liide | : | Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis”; |

b)

III lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„III lisa

:

Sõiduki EÜ tüübikinnituse nõuded seoses porikaitsesüsteemide paigaldamisega

1. liide

:

Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemise teatis

2. liide

:

Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis”;

| c) | rida „JOONISED: (1–9)” asendatakse järgmisega:







  „V lisa | : | Joonised 1–9”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

rida „JOONISED: (1–9)” asendatakse järgmisega:

„V lisa

:

Joonised 1–9”.

| 2. | Direktiivi 91/226/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 9, 10 ja 11 asendatakse järgmistega:
  „9.   Ülestõstetav telg

  Ülestõstetav telg – telg, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.15.
  10.   Koormamata sõiduk

  Koormamata sõiduk – sõidukorras olev sõiduk, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (1).
  11.   Turvis

  Turvis – rehvi osa, nagu määratletud direktiivi 92/23/EMÜ II lisa punktis 2.8. |
| --- | --- | --- |

2.

Direktiivi 91/226/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 9, 10 ja 11 asendatakse järgmistega:

„9.   Ülestõstetav telg

Ülestõstetav telg – telg, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.15.

10.   Koormamata sõiduk

Koormamata sõiduk – sõidukorras olev sõiduk, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (1).

11.   Turvis

Turvis – rehvi osa, nagu määratletud direktiivi 92/23/EMÜ II lisa punktis 2.8.

| b) | lisatakse järgmised punktid 13, 14 ja 15:
  „13.   Poolhaagise veduk

  Poolhaagise veduk – veduk, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.1.1.2.2.
  14.   Suurim tehniliselt lubatud täismass

  Suurim tehniliselt lubatud täismass – sõiduki täismass, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.6.
  15.   Sõidukitüüp

  Sõidukitüüp – seoses porikaitsesüsteemidega mittekomplektsed, komplektsed või komplekteeritud sõidukid, mis ei erine järgmiste aspektide poolest:






  — | porikaitsevarustuse tüüp (sõidukile paigaldatud); |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid 13, 14 ja 15:

„13.   Poolhaagise veduk

Poolhaagise veduk – veduk, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.1.1.2.2.

14.   Suurim tehniliselt lubatud täismass

Suurim tehniliselt lubatud täismass – sõiduki täismass, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.6.

15.   Sõidukitüüp

Sõidukitüüp – seoses porikaitsesüsteemidega mittekomplektsed, komplektsed või komplekteeritud sõidukid, mis ei erine järgmiste aspektide poolest:

—

porikaitsevarustuse tüüp (sõidukile paigaldatud);

| — | porikaitsesüsteemi tootjapoolne tüübimärgistus.” |
| --- | --- |

—

porikaitsesüsteemi tootjapoolne tüübimärgistus.”

| 3. | Direktiivi 91/226/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 2–3.4.3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sõiduki osa EÜ tüübikinnituse taotlus

  2.1.   Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki osa porikaitsevarustuse tüübi kohta esitab tootja.
  2.2.   Teatise näidis on esitatud 3. liites.
  2.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada
  neli näidist: neist kolm katseteks ja neljas hilisemate kontrollimiste jaoks laboratooriumis säilitamiseks. Katselaboratoorium võib nõuda lisanäidiseid.
  2.4.   Märgised
  Iga näidis peab olema selgelt ja kustutamatult märgistatud kaubanime või kaubamärgi ja tüübitähisega ning sisaldama ala, mis on piisavalt suur osa EÜ tüübikinnitusmärgi jaoks.
  3.   Sõiduki osale EÜ tüübikinnituse andmine

  3.1.   Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 10.
  3.2.   EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 4. liites.
  3.3.   Igale kinnituse saanud porikaitsevarustuse tüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit ühelegi muule porikaitsevarustuse tüübile.
  3.4.   Igal käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud porikaitsevarustusel peab olema osa EÜ tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustutamatu ja kergesti loetav, isegi kui seade on sõidukile kinnitatud.
  3.5.   Tüübikinnitusmärgile tuleb vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa liite punktile 1.3 lisada täht „A”, kui seade on energiat neelavat tüüpi või täht „S”, kui seade on õhku/vett eraldavat tüüpi.” |
| --- | --- | --- |

3.

Direktiivi 91/226/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 2–3.4.3 asendatakse järgmisega:

„2.   Sõiduki osa EÜ tüübikinnituse taotlus

2.1.   Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki osa porikaitsevarustuse tüübi kohta esitab tootja.

2.2.   Teatise näidis on esitatud 3. liites.

2.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada

neli näidist: neist kolm katseteks ja neljas hilisemate kontrollimiste jaoks laboratooriumis säilitamiseks. Katselaboratoorium võib nõuda lisanäidiseid.

2.4.   Märgised

Iga näidis peab olema selgelt ja kustutamatult märgistatud kaubanime või kaubamärgi ja tüübitähisega ning sisaldama ala, mis on piisavalt suur osa EÜ tüübikinnitusmärgi jaoks.

3.   Sõiduki osale EÜ tüübikinnituse andmine

3.1.   Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 10.

3.2.   EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 4. liites.

3.3.   Igale kinnituse saanud porikaitsevarustuse tüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit ühelegi muule porikaitsevarustuse tüübile.

3.4.   Igal käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud porikaitsevarustusel peab olema osa EÜ tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustutamatu ja kergesti loetav, isegi kui seade on sõidukile kinnitatud.

3.5.   Tüübikinnitusmärgile tuleb vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa liite punktile 1.3 lisada täht „A”, kui seade on energiat neelavat tüüpi või täht „S”, kui seade on õhku/vett eraldavat tüüpi.”

| b) | Liited 1–4 asendatakse järgmisega:„
  1. liide

  Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustustega

  1.   Põhimõte

  Käesoleva katse eesmärk on mõõta seadme võimet kinni pidada vett, mis on suunatud selle vastu reast pihustitest. Katsekomplekt on mõeldud jäljendama tingimusi, milles seade sõidukile paigaldatult peab töötama, arvestades rehvi turviselt maast ülespaiskunud vee hulka ja kiirust.
  2.   Varustus

  Katsekomplekti kirjeldus on V lisa joonisel 8.
  3.   Katsetingimused







  3.1. | Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas. |
| --- | --- | --- |

b)

Liited 1–4 asendatakse järgmisega:

1. liide

Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustustega

1.   Põhimõte

Käesoleva katse eesmärk on mõõta seadme võimet kinni pidada vett, mis on suunatud selle vastu reast pihustitest. Katsekomplekt on mõeldud jäljendama tingimusi, milles seade sõidukile paigaldatult peab töötama, arvestades rehvi turviselt maast ülespaiskunud vee hulka ja kiirust.

2.   Varustus

Katsekomplekti kirjeldus on V lisa joonisel 8.

3.   Katsetingimused

3.1.

Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas.

| 3.2. | Ümbritsev temperatuur ja katseseadme temperatuur peab olema 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Ümbritsev temperatuur ja katseseadme temperatuur peab olema 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Kasutada tuleb deioniseeritud vett. |
| --- | --- |

3.3.

Kasutada tuleb deioniseeritud vett.

| 3.4. | Katseseadmed niisutatakse enne iga katset. |
| --- | --- |

3.4.

Katseseadmed niisutatakse enne iga katset.

4.   Protseduur

| 4.1. | Kinnitada 500 (+ 0/– 5) mm laiune ja 750 mm kõrgune katsetatava seadme näidis katseseadme vertikaaltasapinna külge, veendudes, et näidis asub täielikult koguja piirides ja et ükski takistus ei saa vett kõrvale juhtida ei enne ega ka pärast kokkupuudet seadmega. |
| --- | --- |

4.1.

Kinnitada 500 (+ 0/– 5) mm laiune ja 750 mm kõrgune katsetatava seadme näidis katseseadme vertikaaltasapinna külge, veendudes, et näidis asub täielikult koguja piirides ja et ükski takistus ei saa vett kõrvale juhtida ei enne ega ka pärast kokkupuudet seadmega.

| 4.2. | Seada vee vooluhulgaks 0,675 (+/– 0,01) l/s ja kauguselt 500 (+/– 2) mm suunata näidisele horisontaalselt vähemalt 90 l (maksimaalselt 120 l) vett (V lisa joonis 8). |
| --- | --- |

4.2.

Seada vee vooluhulgaks 0,675 (+/– 0,01) l/s ja kauguselt 500 (+/– 2) mm suunata näidisele horisontaalselt vähemalt 90 l (maksimaalselt 120 l) vett (V lisa joonis 8).

| 4.3. | Lasta veel nõrguda näidiselt kogujasse. Arvutada kogutud vee protsent pihustatud vee hulga suhtes. |
| --- | --- |

4.3.

Lasta veel nõrguda näidiselt kogujasse. Arvutada kogutud vee protsent pihustatud vee hulga suhtes.

| 4.4. | Korrata katset näidisega viis korda vastavalt punktides 4.2. ja 4.3. kirjeldatule. Arvutada viiekatselise seeria keskmine protsent. |
| --- | --- |

4.4.

Korrata katset näidisega viis korda vastavalt punktides 4.2. ja 4.3. kirjeldatule. Arvutada viiekatselise seeria keskmine protsent.

5.   Tulemused

| 5.1. | Punkti 4.4 kohaselt arvutatud keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70. |
| --- | --- |

5.1.

Punkti 4.4 kohaselt arvutatud keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70.

| 5.2. | Kui teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kogutud vee kõrgeim ja madalaim protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb katsete seeriat korrata.
  Kui ka teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

5.2.

Kui teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kogutud vee kõrgeim ja madalaim protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb katsete seeriat korrata.

Kui ka teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest.

| 5.3. | Kontrollida, kas seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi. Sellisel juhul tuleb punktides 4.1.–4.4. kirjeldatud protseduuri korrata kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi andnud asendites; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.
  Keskmine protsent arvutatakse sel juhul üksikkatsete tulemuste põhjal. Keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70. |
| --- | --- |

5.3.

Kontrollida, kas seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi. Sellisel juhul tuleb punktides 4.1.–4.4. kirjeldatud protseduuri korrata kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi andnud asendites; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.

Keskmine protsent arvutatakse sel juhul üksikkatsete tulemuste põhjal. Keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70.

2. liide

Katsed õhku/vett eraldavat tüüpi porikaitsevarustustega

1.   Põhimõte

Katse on ette nähtud määramaks poorse materjali efektiivsust kinni pidada vett, mida piserdatakse sellele suruõhu/vee pihustiga.

Katseks kasutatavad seadmed peavad simuleerima tingimusi, millesse materjal sõidukile paigaldatuna satub, arvestades rehvi turviselt maast ülespaiskunud vee hulka ja kiirust.

2.   Varustus

Katsekomplekti kirjeldus on V lisa joonisel 9.

3.   Katsetingimused

| 3.1. | Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas. |
| --- | --- |

3.1.

Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas.

| 3.2. | Ümbritsev temperatuur ja katseseadmete temperatuur peab olema 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Ümbritsev temperatuur ja katseseadmete temperatuur peab olema 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Kasutada tuleb deioniseeritud vett. |
| --- | --- |

3.3.

Kasutada tuleb deioniseeritud vett.

| 3.4. | Katseseadmed niisutatakse enne iga katset. |
| --- | --- |

3.4.

Katseseadmed niisutatakse enne iga katset.

4.   Protseduur

| 4.1. | Kinnitada 305 × 100 mm näidis vertikaalselt katsekomplektile, kontrollida, et näidise ja ülemise painutatud plaadi vahele ei jääks vahet ja et kogumisalus oleks korralikult paigas. Pihusti paak täita 1 ± 0,005 liitri veega ja paigutada see nii, nagu on joonisel kujutatud. |
| --- | --- |

4.1.

Kinnitada 305 × 100 mm näidis vertikaalselt katsekomplektile, kontrollida, et näidise ja ülemise painutatud plaadi vahele ei jääks vahet ja et kogumisalus oleks korralikult paigas. Pihusti paak täita 1 ± 0,005 liitri veega ja paigutada see nii, nagu on joonisel kujutatud.

| 4.2. | Pihusti peab olema reguleeritud järgmiselt: | rõhk (pihustil): 5 baari + 10 % / – 0 % |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pihusti peab olema reguleeritud järgmiselt:

rõhk (pihustil): 5 baari + 10 % / – 0 %

| | vooluhulk: 1 liiter minutis ± 5 sekundit |
| --- | --- |

vooluhulk: 1 liiter minutis ± 5 sekundit

| | pihustamine: ringikujuline, 50 ± 5 mm läbimõõduga 200 ± 5 mm kaugusel näidisest, otsik 5 ± 0,1 mm läbimõõduga. |
| --- | --- |

pihustamine: ringikujuline, 50 ± 5 mm läbimõõduga 200 ± 5 mm kaugusel näidisest, otsik 5 ± 0,1 mm läbimõõduga.

| 4.3. | Pihustada kuni veetolm kaob ja märkida üles kulunud aeg. Lasta 60 sekundi jooksul veel voolata näidiselt alusele ja mõõta kogutud vee ruumala. Mõõta pihusti paaki jäänud vee hulk. Arvutada pihustatud vee ruumala protsent kogutud vee ruumala suhtes. |
| --- | --- |

4.3.

Pihustada kuni veetolm kaob ja märkida üles kulunud aeg. Lasta 60 sekundi jooksul veel voolata näidiselt alusele ja mõõta kogutud vee ruumala. Mõõta pihusti paaki jäänud vee hulk. Arvutada pihustatud vee ruumala protsent kogutud vee ruumala suhtes.

| 4.4. | Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent. Enne iga katset kontrollida, et kogumisalus, pihusti paak ja mõõteanum oleksid kuivad. |
| --- | --- |

4.4.

Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent. Enne iga katset kontrollida, et kogumisalus, pihusti paak ja mõõteanum oleksid kuivad.

5.   Tulemused

| 5.1. | Punktis 4.4 arvutatud keskmine protsent peab olema vähemalt 85. |
| --- | --- |

5.1.

Punktis 4.4 arvutatud keskmine protsent peab olema vähemalt 85.

| 5.2. | Kui viiekatselise seeria jooksul kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb viiekatselist seeriat korrata. Kui ka teise viiekatselise seeria järel erinevad kõrgeim ja madalaim tagasisaadud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

5.2.

Kui viiekatselise seeria jooksul kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb viiekatselist seeriat korrata. Kui ka teise viiekatselise seeria järel erinevad kõrgeim ja madalaim tagasisaadud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest.

| 5.3. | Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 4.1–4.4 kirjeldatud protseduuri korrata asendis, mis annab kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.
  Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 5.1 nõudeid. |
| --- | --- |

5.3.

Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 4.1–4.4 kirjeldatud protseduuri korrata asendis, mis annab kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.

Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 5.1 nõudeid.

3. liide

Teatis nr ... EÜ tüübikinnituse taotlemiseks porikaitsevarustusele (direktiiv 91/226/EMÜ)

Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgnev teave. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotod, kui neid on, peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDANDMED

| 0.1. | Mark (tootja ärinimi): |
| --- | --- |

0.1.

Mark (tootja ärinimi):

| 0.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp:

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

0.5.

Tootja nimi ja aadress:

| 0.7. | Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: |
| --- | --- |

0.7.

Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

| 0.8. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

0.8.

Koostetehas(t)e aadress(id):

1.   VARUSTUSE KIRJELDUS

| 1.1. | Porikaitsevarustuse tehniline kirjeldus, milles on näidatud selle füüsikaline tööpõhimõte ja asjakohane katse, mille see peab läbima: |
| --- | --- |

1.1.

Porikaitsevarustuse tehniline kirjeldus, milles on näidatud selle füüsikaline tööpõhimõte ja asjakohane katse, mille see peab läbima:

| 1.2. | Kasutatud materjalid: |
| --- | --- |

1.2.

Kasutatud materjalid:

| 1.3. | Piisavalt üksikasjalik(ud) joonis(ed) sobivas mõõtkavas, mille abil on võimalik selle (või nende) tuvastamine. Joonisel peab olema märgitud osa EÜ tüübikinnitusmärgi soovitav asukoht.
  Kuupäev
  Allkirjastanud |
| --- | --- |

1.3.

Piisavalt üksikasjalik(ud) joonis(ed) sobivas mõõtkavas, mille abil on võimalik selle (või nende) tuvastamine. Joonisel peab olema märgitud osa EÜ tüübikinnitusmärgi soovitav asukoht.

Kuupäev

Allkirjastanud

4. liide

Image

Addendum

EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ... juurde, mis käsitleb porikaitsevarustuse tüübikinnitust, vastavalt direktiivile 91/226/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga 2010/19/EÜ

1.   Lisateave

| 1.1. | Varustuse tööpõhimõte: energiat neelav/õhku/vett eraldav (2): |
| --- | --- |

1.1.

Varustuse tööpõhimõte: energiat neelav/õhku/vett eraldav (2):

| 1.2. | Porikaitsevarustuste omadused (lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, number/numbrid): |
| --- | --- |

1.2.

Porikaitsevarustuste omadused (lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, number/numbrid):

| 5. | Märkused (kui on): |
| --- | --- |

5.

Märkused (kui on):

| 4. | Direktiivi 91/226/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 0.1 ja 0.2 asendatakse järgmisega:
  „REGULEERIMISALA






  0.1. | N- ja O-kategooria sõidukid, välja arvatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud maastikusõidukid, peavad olema konstrueeritud ja/või varustatud porikaitsevarustusega sellisel viisil, et oleksid täidetud käesolevas lisas esitatud nõuded. Šassiiga/kabiiniga sõidukite puhul kohaldatakse kõnealuseid nõudeid ainult kabiini all asuvate rataste suhtes.
  N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, võib tootja taotluse korral käesoleva direktiivi nõuete asemel kohaldada direktiivi 78/549/EMÜ (3) nõudeid. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktiivi 91/226/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 0.1 ja 0.2 asendatakse järgmisega:

„REGULEERIMISALA

0.1.

N- ja O-kategooria sõidukid, välja arvatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud maastikusõidukid, peavad olema konstrueeritud ja/või varustatud porikaitsevarustusega sellisel viisil, et oleksid täidetud käesolevas lisas esitatud nõuded. Šassiiga/kabiiniga sõidukite puhul kohaldatakse kõnealuseid nõudeid ainult kabiini all asuvate rataste suhtes.

N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, võib tootja taotluse korral käesoleva direktiivi nõuete asemel kohaldada direktiivi 78/549/EMÜ (3) nõudeid.

3

| 0.2. | Käesoleva lisa nõuded I lisa 4. punktis määratletud porikaitsevarustuse suhtes ei ole kohustuslikud N-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, šassiiga/kabiiniga sõidukitele, kereta sõidukitele või sõidukitele, mille puhul porikaitsevarustuse olemasolu ei võimalda nende kasutamist. Kui niisugused seadmed nendele sõidukitele siiski paigaldatakse, peavad need vastama käesoleva direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

0.2.

Käesoleva lisa nõuded I lisa 4. punktis määratletud porikaitsevarustuse suhtes ei ole kohustuslikud N-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, šassiiga/kabiiniga sõidukitele, kereta sõidukitele või sõidukitele, mille puhul porikaitsevarustuse olemasolu ei võimalda nende kasutamist. Kui niisugused seadmed nendele sõidukitele siiski paigaldatakse, peavad need vastama käesoleva direktiivi nõuetele.

1

2

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Välimise külgpõlle asend

  Vahekaugus c rehvi välisseina puudutava pikitasandi (välja arvatud rehvikumerus maapinna lähedal) ja külgpõlle sisemise ääre vahel ei tohi ületada 100 mm (V lisa joonised 1a ja 1b).”; |
| --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Välimise külgpõlle asend

Välimise külgpõlle asend

Vahekaugus c rehvi välisseina puudutava pikitasandi (välja arvatud rehvikumerus maapinna lähedal) ja külgpõlle sisemise ääre vahel ei tohi ületada 100 mm (V lisa joonised 1a ja 1b).”;

| c) | punktid 4.1 ja 4.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punktid 4.1 ja 4.2 jäetakse välja;

| d) | punkt 7.1.1 asendatakse järgmisega:






  „7.1.1. | Poritiivad peavad katma rehvidest vahetult üles, ette ja taha jääva ala järgmisel viisil:






  a) | ühe või mitme telje korral peab eesmine äär (C) ulatuma ettepoole kuni jooneni O–Z, kus nurk θ (teeta) võib olla maksimaalselt 45° ülalpool horisontaali.
  Kõige tagumine äär (V lisa joonis 2) peab ulatuma alla niimoodi, et see on maksimaalselt 100 mm ülalpool ratta keset läbivat horisontaalset joont; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkt 7.1.1 asendatakse järgmisega:

„7.1.1.

Poritiivad peavad katma rehvidest vahetult üles, ette ja taha jääva ala järgmisel viisil:

a)

ühe või mitme telje korral peab eesmine äär (C) ulatuma ettepoole kuni jooneni O–Z, kus nurk θ (teeta) võib olla maksimaalselt 45° ülalpool horisontaali.

Kõige tagumine äär (V lisa joonis 2) peab ulatuma alla niimoodi, et see on maksimaalselt 100 mm ülalpool ratta keset läbivat horisontaalset joont;

| b) | mitme telje korral kehtib nurk θ ainult eesmise telje suhtes ja tagumise ääre kõrguse nõuet kohaldatakse ainult tagumise telje suhtes; |
| --- | --- |

b)

mitme telje korral kehtib nurk θ ainult eesmise telje suhtes ja tagumise ääre kõrguse nõuet kohaldatakse ainult tagumise telje suhtes;

| c) | poritiiva üldlaius q (V lisa joonis 1a) peab olema piisav, et katta vähemalt rehvi laiust b või kahe rehvi kogu laiust t paarisrataste korral, võttes arvesse tootja etteantud ratta-/rehvikomplekti äärmisi mõõtmeid. Mõõtmed b ja t peavad olema mõõdetud rehvi keskme kõrguselt, jättes välja kõik rehvi seinal olevad märgised, ribid, kaitsevööd jne.”; |
| --- | --- |

c)

poritiiva üldlaius q (V lisa joonis 1a) peab olema piisav, et katta vähemalt rehvi laiust b või kahe rehvi kogu laiust t paarisrataste korral, võttes arvesse tootja etteantud ratta-/rehvikomplekti äärmisi mõõtmeid. Mõõtmed b ja t peavad olema mõõdetud rehvi keskme kõrguselt, jättes välja kõik rehvi seinal olevad märgised, ribid, kaitsevööd jne.”;

q

b

t

b

t

| e) | punkt 7.1.3 asendatakse järgmisega:






  „7.1.3. | Kui paigaldatud poritiivad koosnevad mitmest osast, ei tohi need sisaldada ühtki ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda. See nõue on täidetud, kui nii koormatud kui ka koormamata sõiduki puhul ratta keskpunktist väljapoole üle kogu rehvi veerepinna laiuse suunduv radiaalne veejuga paiskub poritiivaga kaitstud alas alati vastu porikaitsesüsteemi mõnda osa.”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 7.1.3 asendatakse järgmisega:

„7.1.3.

Kui paigaldatud poritiivad koosnevad mitmest osast, ei tohi need sisaldada ühtki ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda. See nõue on täidetud, kui nii koormatud kui ka koormamata sõiduki puhul ratta keskpunktist väljapoole üle kogu rehvi veerepinna laiuse suunduv radiaalne veejuga paiskub poritiivaga kaitstud alas alati vastu porikaitsesüsteemi mõnda osa.”;

| f) | punktid 7.2.1, 7.2.2 ja 7.2.3 asendatakse järgmisega:






  „7.2.1. | Üksikute telgede korral ei või välimise külgpõlle alumine äär ratta keskmest mõõdetuna asuda kaugemal järgmistest vahekaugustest ja raadiustest, välja arvatud alumistes äärtes (V lisa joonis 2).
  Õhkvedrustus:












  a) | juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed: | esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots c) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

punktid 7.2.1, 7.2.2 ja 7.2.3 asendatakse järgmisega:

„7.2.1.

Üksikute telgede korral ei või välimise külgpõlle alumine äär ratta keskmest mõõdetuna asuda kaugemal järgmistest vahekaugustest ja raadiustest, välja arvatud alumistes äärtes (V lisa joonis 2).

Õhkvedrustus:

a)

juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed:

esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots c)

c

| | tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots A) |
| --- | --- |

tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots A)

A

Rv ≤ 1,5 R

v

| b) | mittejuhitavate ratastega varustatud teljed: | esiservast (kaare ots c) |
| --- | --- | --- |

b)

mittejuhitavate ratastega varustatud teljed:

esiservast (kaare ots c)

c

| | tagumise ääreni (kaare ots A) |
| --- | --- |

tagumise ääreni (kaare ots A)

A

Rv ≤ 1,25 R

v

Mehaaniline vedrustus:

| a) | üldjuhul } Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

üldjuhul } Rv ≤ 1,8 R

v

| b) | mittejuhitavate ratastega sõidukid tehniliselt
  lubatud massiga üle 7,5 tonni } Rv ≤ 1,5 R
  kus R on sõidukile paigaldatud rehvi raadius ja Rv raadiusena väljendatud vahekaugus välimise külgpõlle alumisest äärest rehvi keskmeni. |
| --- | --- |

b)

mittejuhitavate ratastega sõidukid tehniliselt

lubatud massiga üle 7,5 tonni } Rv ≤ 1,5 R

v

kus R on sõidukile paigaldatud rehvi raadius ja Rv raadiusena väljendatud vahekaugus välimise külgpõlle alumisest äärest rehvi keskmeni.

| 7.2.2. | Mitme telje korral ei kehti punktis 7.2.1. sätestatud nõuded esimese ja tagumise telje keset läbivate vertikaalsete põikitasapindade vahel, kus välimine külgpõll võib olla paigaldatud sirgelt, et tagada porikaitsesüsteemi järjepidevus. (V lisa joonis 4) |
| --- | --- |

7.2.2.

Mitme telje korral ei kehti punktis 7.2.1. sätestatud nõuded esimese ja tagumise telje keset läbivate vertikaalsete põikitasapindade vahel, kus välimine külgpõll võib olla paigaldatud sirgelt, et tagada porikaitsesüsteemi järjepidevus. (V lisa joonis 4)

| 7.2.3. | Porikaitsesüsteemi kõige ülemise ja kõige alumise punkti (poritiib ja välimine külgpõll) vaheline kaugus mõõdetuna ükskõik millisest poritiivaga risti olevast ristlõike punktist (V lisa joonised 1b ja 2) peab kõikides ratta või mitme telje korral esimese ratta keset läbivates vertikaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kaugust võib selle joone ees astmeliselt vähendada.”; |
| --- | --- |

7.2.3.

Porikaitsesüsteemi kõige ülemise ja kõige alumise punkti (poritiib ja välimine külgpõll) vaheline kaugus mõõdetuna ükskõik millisest poritiivaga risti olevast ristlõike punktist (V lisa joonised 1b ja 2) peab kõikides ratta või mitme telje korral esimese ratta keset läbivates vertikaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kaugust võib selle joone ees astmeliselt vähendada.”;

| g) | lisatakse punktid 7.2.5 ja 7.2.6:






  „7.2.5. | Punktide 7.2.3 ja 7.2.4 nõudeid ei ole võimalik järgida, kui külgpõll koosneb erinevatest üksteise suhtes liikumises olevatest elementidest. |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse punktid 7.2.5 ja 7.2.6:

„7.2.5.

Punktide 7.2.3 ja 7.2.4 nõudeid ei ole võimalik järgida, kui külgpõll koosneb erinevatest üksteise suhtes liikumises olevatest elementidest.

| 7.2.6. | Madala šassiiga poolhaagiste sadulveokid (määratletud standardi ISO 612 punktis 6.20, 1978), eelkõige need, mille haakeseadise kõrgus maapinnast on kuni 1 100 mm, võivad olla ehitatud viisil, mis vabastab nad punktide 7.1.1.a, 7.1.3 ja 7.2.4 nõuete täitmisest. Kui sellised sadulveokid on haagitud poolhaagise külge, ei pea poritiivad ja külgpõlled katma otse tagumise telje rehvide kohal olevat ala, et vältida porikaitsesüsteemi kahjustamist. Selliste sõidukite poritiivad ja külgpõlled peavad siiski vastama eelmiste punktide nõuetele sektorites, mis asuvad rohkem kui 60° ratta keset läbivast vertikaalsest joonest nende rehvide ees ja taga.
  Kõnealused sõidukid peavad seega olema ehitatud viisil, et nad vastaksid esimeses lõigus esitatud nõuetele juhul, kui neid kasutatakse ilma poolhaagiseta.
  Nimetatud nõuetele vastamiseks võib poritiibadel ja külgpõlledel olla näiteks eemaldatav osa.”; |
| --- | --- |

7.2.6.

Madala šassiiga poolhaagiste sadulveokid (määratletud standardi ISO 612 punktis 6.20, 1978), eelkõige need, mille haakeseadise kõrgus maapinnast on kuni 1 100 mm, võivad olla ehitatud viisil, mis vabastab nad punktide 7.1.1.a, 7.1.3 ja 7.2.4 nõuete täitmisest. Kui sellised sadulveokid on haagitud poolhaagise külge, ei pea poritiivad ja külgpõlled katma otse tagumise telje rehvide kohal olevat ala, et vältida porikaitsesüsteemi kahjustamist. Selliste sõidukite poritiivad ja külgpõlled peavad siiski vastama eelmiste punktide nõuetele sektorites, mis asuvad rohkem kui 60° ratta keset läbivast vertikaalsest joonest nende rehvide ees ja taga.

Kõnealused sõidukid peavad seega olema ehitatud viisil, et nad vastaksid esimeses lõigus esitatud nõuetele juhul, kui neid kasutatakse ilma poolhaagiseta.

Nimetatud nõuetele vastamiseks võib poritiibadel ja külgpõlledel olla näiteks eemaldatav osa.”;

| h) | punkt 7.3.1 asendatakse järgmisega:






  „7.3.1. | Põlle laius peab täitma punkti 7.1.1 alapunktis c väärtusele q esitatud nõudeid, välja arvatud juhul, kui põll on poritiiva sees, misjuhul peab see olema vähemalt rehvi turvisega võrdse laiusega.
  Poritiiva all asuva poripõlle osa laius peab vastama käesoleva lõike nõuetele, lubatud hälve mõlemal küljel on 10 mm.”; |
| --- | --- | --- |

h)

punkt 7.3.1 asendatakse järgmisega:

„7.3.1.

Põlle laius peab täitma punkti 7.1.1 alapunktis c väärtusele q esitatud nõudeid, välja arvatud juhul, kui põll on poritiiva sees, misjuhul peab see olema vähemalt rehvi turvisega võrdse laiusega.

q

Poritiiva all asuva poripõlle osa laius peab vastama käesoleva lõike nõuetele, lubatud hälve mõlemal küljel on 10 mm.”;

| i) | punkt 7.3.3 asendatakse järgmisega:






  „7.3.3. | Alumise serva maksimaalne kõrgus ei tohi ületada 200 mm (V lisa joonis 3).
  Kõige tagumise telje korral, kus välimise külgpõlle alumise serva radiaalkaugus Rv ei ületa sellele teljele paigaldatud rehvide raadiust, suurendatakse seda vahekaugust kuni 300 mm-ni.
  Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”; |
| --- | --- | --- |

i)

punkt 7.3.3 asendatakse järgmisega:

„7.3.3.

Alumise serva maksimaalne kõrgus ei tohi ületada 200 mm (V lisa joonis 3).

Kõige tagumise telje korral, kus välimise külgpõlle alumise serva radiaalkaugus Rv ei ületa sellele teljele paigaldatud rehvide raadiust, suurendatakse seda vahekaugust kuni 300 mm-ni.

Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”;

| j) | punktis 7.3.5 asendatakse viide „joonis 4b” viitega „V lisa joonis 4”; |
| --- | --- |

j)

punktis 7.3.5 asendatakse viide „joonis 4b” viitega „V lisa joonis 4”;

| k) | punkt 9.3.2.1 asendatakse järgmisega:






  „9.3.2.1. | Porikaitsevarustuse alumine serv ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 200 mm.
  Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”; |
| --- | --- | --- |

k)

punkt 9.3.2.1 asendatakse järgmisega:

„9.3.2.1.

Porikaitsevarustuse alumine serv ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 200 mm.

Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”;

| l) | lisatakse punkt 10:






  „10. | Mitme telje korral ei pea ühe telje (mitte kõige tagumise telje) porikaitsesüsteem katma rehvi turvise kogu laiust, kui porikaitsesüsteem ja telje või vedrustuse või veermiku struktuur võivad teineteist vastastikku mõjutada.”; |
| --- | --- | --- |

l)

lisatakse punkt 10:

„10.

Mitme telje korral ei pea ühe telje (mitte kõige tagumise telje) porikaitsesüsteem katma rehvi turvise kogu laiust, kui porikaitsesüsteem ja telje või vedrustuse või veermiku struktuur võivad teineteist vastastikku mõjutada.”;

| m) | liide jäetakse välja; |
| --- | --- |

m)

liide jäetakse välja;

| n) | lisatakse 1. ja 2. liide:„
  1. liide
  TEATIS nr ... SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS SEOSES PORIKAITSESÜSTEEMIDE PAIGALDAMISEGA (DIREKTIIV 91/226/EMÜ, VIIMATI MUUDETUD DIREKTIIVIGA 2010/19/EL) (4)


  (Selgitavaid märkusi vt direktiivi 2007/46/EÜ I lisast)

  Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotod, kui neid on, peavad olema piisavalt üksikasjalikud.
  Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.
  0.   ÜLDANDMED
  0.1.   Mark (tootja ärinimi):
  0.2.   Tüüp:






  0.2.1. | Ärinimi(nimed) (kui on teada): |
| --- | --- | --- |

n)

lisatakse 1. ja 2. liide:

1. liide

TEATIS nr ... SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS SEOSES PORIKAITSESÜSTEEMIDE PAIGALDAMISEGA (DIREKTIIV 91/226/EMÜ, VIIMATI MUUDETUD DIREKTIIVIGA 2010/19/EL) (4)

(Selgitavaid märkusi vt direktiivi 2007/46/EÜ I lisast)

Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotod, kui neid on, peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDANDMED

0.1.   Mark (tootja ärinimi):

0.2.   Tüüp:

0.2.1.

Ärinimi(nimed) (kui on teada):

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):

| 0.3.1. | Kõnealuse märgistuse asukoht: |
| --- | --- |

0.3.1.

Kõnealuse märgistuse asukoht:

0.4.   Sõiduki kategooria (c):

0.5.   Tootja nimi ja aadress:

0.8.   Koostetehas(t)e aadress(id):

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised:

1.3.   Telgede ja rataste arv:

| 1.3.1. | Topeltratastega telgede arv ja asukoht: |
| --- | --- |

1.3.1.

Topeltratastega telgede arv ja asukoht:

| 1.3.2. | Juhttelgede arv ja asukoht: |
| --- | --- |

1.3.2.

Juhttelgede arv ja asukoht:

2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viide joonisele)

2.1.   Teljevahe(d) (täismassiga) (g) (l):

2.6.   Töökorras sõiduki mass (iga variandi suurim ja vähim väärtus)

Sõiduki mass koos kerega ning muu kui M1-kategooria sõidukorras veduki korral koos haakeseadisega, kui see on tootja paigaldatud; või šassii või kabiiniga šassii mass ilma kere ja/või haakeseadiseta, kui kere ja/või haakeseadis on tootja poolt paigaldamata (kaasa arvatud vedelikud, tööriistad, varuratas (kui see on paigaldatud) ja juht ning busside ja kaugsõidubusside korral meeskonnaliige, kui sõidukis on meeskonnaliikme iste) (h) (iga variandi suurim ja vähim väärtus):

| 2.6.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral tugikoormus haakepunktis (suurim ja vähim väärtus iga variandi jaoks): |
| --- | --- |

2.6.1.

Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral tugikoormus haakepunktis (suurim ja vähim väärtus iga variandi jaoks):

2.8.   Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i) (3):

9.   KERE

9.20.   Porikaitsesüsteem

| 9.20.0. | Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1): |
| --- | --- |

9.20.0.

Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1):

| 9.20.1. | Sõiduki lühikirjeldus porikaitsesüsteemi ja selle koostisosade suhtes: |
| --- | --- |

9.20.1.

Sõiduki lühikirjeldus porikaitsesüsteemi ja selle koostisosade suhtes:

| 9.20.2. | Üksikasjalikud joonised porikaitsesüsteemi ja selle asukoha kohta sõidukil, kusjuures näidatakse direktiivi 91/226/EMÜ V lisa joonistel määratletud mõõtmed, arvestades rehviga velje äärmisi elemente: |
| --- | --- |

9.20.2.

Üksikasjalikud joonised porikaitsesüsteemi ja selle asukoha kohta sõidukil, kusjuures näidatakse direktiivi 91/226/EMÜ V lisa joonistel määratletud mõõtmed, arvestades rehviga velje äärmisi elemente:

| 9.20.3. | Porikaitsevarustuse tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada: |
| --- | --- |

9.20.3.

Porikaitsevarustuse tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada:

Kuupäev, failinimi

2. liide

Image

Addendum

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSELE nr ... SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE KOHTA VASTAVALT DIREKTIIVILE 91/226/EMÜ, VIIMATI MUUDETUD DIREKTIIVIGA 2010/19/EÜ

1.   Lisateave

| 1.1. | Porikaitsevarustuse omadused (tüüp, lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, osa tüübikinnitusnumber/-numbrid): |
| --- | --- |

1.1.

Porikaitsevarustuse omadused (tüüp, lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, osa tüübikinnitusnumber/-numbrid):

5.   Märkused (kui on):

---

(1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.”;

1

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

2

(3)  EÜT L 168, 26.6.1978, lk 45.”;

3

(4)  N1-kategooria sõidukite ja nende N2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mille suhtes kehtib käesoleva direktiivi III lisa punktis 0.1 sätestatud erand, võib kasutada direktiivi 78/549/EMÜ II lisas ettenähtud teatist.

4

---

II LISA

„V LISA

JOONISED

Joonis 1a

Poritiiva (a) laius (q) ja külgpõlle asend (j)

Image

Joonis 1b

Välimise külgpõlle mõõtmise näidis

Image

Joonis 2

Poritiiva ja välimise külgpõlle mõõtmed

Image

Joonis 3

Poritiiva ja poripõlle asend

Image

Joonis 4

Energiat neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) komplekt mitme telje korral

Image

Joonis 5

Mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava energiat neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi komplekt

(III lisa punktid 6.2 ja 8)

Image

Image

Joonis 6

Juhtrataste, mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava vett/õhku eraldava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi komplekt

Image

Joonis 7

Maksimaalselt 300 mm rehvidevahelise kaugusega mitme telje korral kasutatava porikaitsevarustusega (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) porikaitsesüsteemi komplekt

Image

Joonis 8

Energiat neelava porikaitsevarustuse katsekomplekt

(II lisa 1. liide)

Image

Joonis 9

Vett/õhku eraldava porikaitsevarustuse katsekomplekt

(II lisa 2. liide)

Image

Image

”

---

OTSUSED

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/38

---

KOMISJONI OTSUS,

19. märts 2010,

laeva pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) raadiospektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta Euroopa Liidus

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1644 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/166/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa infoühiskonna strateegilise raamistikuga i2010 (2) edendatakse avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust Euroopa Liidus ning rõhutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel. Täiendavate sidevahendite arendamine võib kaasa aidata tööviljakuse suurenemisele ja mobiilsideturu kasvule. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa infoühiskonna strateegilise raamistikuga i2010 (2) edendatakse avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust Euroopa Liidus ning rõhutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel. Täiendavate sidevahendite arendamine võib kaasa aidata tööviljakuse suurenemisele ja mobiilsideturu kasvule.

| (2) | Kaubalaevade ja reisilaevade pardal kasutatakse sidevahendeid sidepidamiseks Euroopa Liidu territoriaalmeredel ja rahvusvahelistes vetes ning sellised vahendid on oma laadilt sageli üleeuroopalised ja riikidevahelised. Laeva pardal mobiilsideteenuseid (edaspidi „MCV-teenuseid”) kasutada võimaldavate süsteemide eesmärk on täiendada olemasolevat mobiilsidet, kui laev asub Euroopa Liidu liikmesriikide territoriaalmerede (mille tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga) sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega, mida on käsitletud komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsuses 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (3). Kooskõlastatud lähenemisviis selliste MCV-teenuste reguleerimisele peaks toetama ühtse turu eesmärke ja parandama GSM-teenuste kättesaadavust Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(2)

Kaubalaevade ja reisilaevade pardal kasutatakse sidevahendeid sidepidamiseks Euroopa Liidu territoriaalmeredel ja rahvusvahelistes vetes ning sellised vahendid on oma laadilt sageli üleeuroopalised ja riikidevahelised. Laeva pardal mobiilsideteenuseid (edaspidi „MCV-teenuseid”) kasutada võimaldavate süsteemide eesmärk on täiendada olemasolevat mobiilsidet, kui laev asub Euroopa Liidu liikmesriikide territoriaalmerede (mille tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga) sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega, mida on käsitletud komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsuses 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (3). Kooskõlastatud lähenemisviis selliste MCV-teenuste reguleerimisele peaks toetama ühtse turu eesmärke ja parandama GSM-teenuste kättesaadavust Euroopa Liidus.

| (3) | Raadiospektri kasutamise eeskirjade ühtlustamine kogu Euroopa Liidus peaks hõlbustama MCV-teenuste kasutuselevõttu, kusjuures peamine eesmärk on vältida maismaa mobiilsidesüsteemide segamist ja hoida ära ühendusevõtt MCV-teenuste osutamise süsteemidega, kui sidet on võimalik luua maismaa mobiilsidesüsteemi abil. |
| --- | --- |

(3)

Raadiospektri kasutamise eeskirjade ühtlustamine kogu Euroopa Liidus peaks hõlbustama MCV-teenuste kasutuselevõttu, kusjuures peamine eesmärk on vältida maismaa mobiilsidesüsteemide segamist ja hoida ära ühendusevõtt MCV-teenuste osutamise süsteemidega, kui sidet on võimalik luua maismaa mobiilsidesüsteemi abil.

| (4) | Otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikega 2 on Euroopa Komisjon andnud volituse (4) Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) teha kindlaks tehnilised ja käitamistingimused, mida on vaja täita selleks, et vältida liikmesriikide territoriaalmeredel asuvate laevade pardal sagedusalades 900 MHz ja 1 800 MHz kasutatavate GSM-süsteemide segavat mõju olemasolevatele maismaa mobiilsidevõrkudele, sealhulgas territoriaalmerede piirkondades, kus kasutatakse nimetatud võrkude teenuseid, ja tagada, et maismaal asuvaid mobiilsideterminale ei ühendataks sellise süsteemiga, kui seda kasutatakse territoriaalmeredel, ning et ühtegi mobiilsideterminali ei takistataks ühenduse saamisel maismaavõrguga. Käesolev otsus põhineb CEPTi poolt Euroopa Komisjoni volituse alusel korraldatud tehnilistel uuringutel, mida on tutvustatud CEPTi aruandes 28 (5). |
| --- | --- |

(4)

Otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikega 2 on Euroopa Komisjon andnud volituse (4) Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) teha kindlaks tehnilised ja käitamistingimused, mida on vaja täita selleks, et vältida liikmesriikide territoriaalmeredel asuvate laevade pardal sagedusalades 900 MHz ja 1 800 MHz kasutatavate GSM-süsteemide segavat mõju olemasolevatele maismaa mobiilsidevõrkudele, sealhulgas territoriaalmerede piirkondades, kus kasutatakse nimetatud võrkude teenuseid, ja tagada, et maismaal asuvaid mobiilsideterminale ei ühendataks sellise süsteemiga, kui seda kasutatakse territoriaalmeredel, ning et ühtegi mobiilsideterminali ei takistataks ühenduse saamisel maismaavõrguga. Käesolev otsus põhineb CEPTi poolt Euroopa Komisjoni volituse alusel korraldatud tehnilistel uuringutel, mida on tutvustatud CEPTi aruandes 28 (5).

| (5) | CEPTi ettekandes käsitletud MCV-teenuste osutamise süsteem koosneb ühest või mitmest laeva pardal asuvast pikorakk-tugijaamast (laevatugijaam), mis võimaldab juurdepääsu GSM-põhivõrgule tagasiühenduse, näiteks satelliidi kaudu, milleks kasutatakse muid spektri sagedusalasid kui 900 MHz ja 1 800 MHz. Sellise süsteemi laevatugijaam teenindab laevade reisijate või meeskonnaliikmete GSM-mobiilsideterminalide rändlust ja tagab ühenduse GSM-900 ja/või GSM-1 800 sagedusalas, kui laev on rahvusvahelistes vetes või territoriaalmerede sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud või on puudulikult kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega. |
| --- | --- |

(5)

CEPTi ettekandes käsitletud MCV-teenuste osutamise süsteem koosneb ühest või mitmest laeva pardal asuvast pikorakk-tugijaamast (laevatugijaam), mis võimaldab juurdepääsu GSM-põhivõrgule tagasiühenduse, näiteks satelliidi kaudu, milleks kasutatakse muid spektri sagedusalasid kui 900 MHz ja 1 800 MHz. Sellise süsteemi laevatugijaam teenindab laevade reisijate või meeskonnaliikmete GSM-mobiilsideterminalide rändlust ja tagab ühenduse GSM-900 ja/või GSM-1 800 sagedusalas, kui laev on rahvusvahelistes vetes või territoriaalmerede sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud või on puudulikult kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega.

| (6) | CEPTi ettekandes on tehtud järeldus, et MCV-teenuste osutamise süsteeme ei tohi kasutada lähemal kui kaks meremiili rannikul asuva riigi lähtejoonest. Selles on loetletud rida tehnilisi ja käitamistingimusi, mida tuleb täita selliste süsteemide kasutamisel territoriaalmeredel 2–12 meremiili kaugusel lähtejoonest. |
| --- | --- |

(6)

CEPTi ettekandes on tehtud järeldus, et MCV-teenuste osutamise süsteeme ei tohi kasutada lähemal kui kaks meremiili rannikul asuva riigi lähtejoonest. Selles on loetletud rida tehnilisi ja käitamistingimusi, mida tuleb täita selliste süsteemide kasutamisel territoriaalmeredel 2–12 meremiili kaugusel lähtejoonest.

| (7) | MCV-teenusteks kasutatavad ja käesoleva otsusega reguleeritud seadmed jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) reguleerimisalasse. Kõnealuses direktiivis osutatud GSM-900 ja/või GSM-1 800 asjakohaste ühtlustatud standardite järgimine tähendab direktiivi nõuete täitmist, seega võimaldab see selliste seadmete turulelaskmist. |
| --- | --- |

(7)

MCV-teenusteks kasutatavad ja käesoleva otsusega reguleeritud seadmed jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) reguleerimisalasse. Kõnealuses direktiivis osutatud GSM-900 ja/või GSM-1 800 asjakohaste ühtlustatud standardite järgimine tähendab direktiivi nõuete täitmist, seega võimaldab see selliste seadmete turulelaskmist.

| (8) | Kuigi Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi ühtlustatud standarditega on kehtestatud tehnilised nõuded, millega lubatakse osutatud nõuetele vastavate GSM-seadmete turulelaskmine, ja kuigi selliseid GSM-seadmeid võib kasutada MCV-süsteemides, on siiski vaja kehtestada konkreetsed käitamisparameetrid, mida territoriaalmeredel töötavate MCV-süsteemide puhul on vaja täita, et vältida maismaavõrkude segamist. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi ühtlustatud standarditega on kehtestatud tehnilised nõuded, millega lubatakse osutatud nõuetele vastavate GSM-seadmete turulelaskmine, ja kuigi selliseid GSM-seadmeid võib kasutada MCV-süsteemides, on siiski vaja kehtestada konkreetsed käitamisparameetrid, mida territoriaalmeredel töötavate MCV-süsteemide puhul on vaja täita, et vältida maismaavõrkude segamist.

| (9) | Seepärast on käesoleva otsuse lisas esitatud kõik CEPTi aruandes loetletud tehnilised ja käitamisnõuded. Kõnealused nõuded, mis on GSM-standardite parameetrite kohandamisvahemikus, peaksid tagama MCV-süsteemide ja maismaal asuvate GSM/UMTS-võrkude kooseksisteerimise sagedusalades 900 ja 1 800 MHz, samuti kooseksisteerimise sagedusalas 862–960 MHz töötava lennukite lähimaa-raadionavigatsioonisüsteemidega (RSBN-süsteemid). Osutatud nõuete hulka kuuluvad häirevähendamismeetmed, mis põhinevad konkreetsetel GSM-süsteemi parameetritel, kuid võib kasutada ka muid vahendeid või häirevähendamismeetmeid, kui need tagavad samaväärse kaitsetaseme. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on käesoleva otsuse lisas esitatud kõik CEPTi aruandes loetletud tehnilised ja käitamisnõuded. Kõnealused nõuded, mis on GSM-standardite parameetrite kohandamisvahemikus, peaksid tagama MCV-süsteemide ja maismaal asuvate GSM/UMTS-võrkude kooseksisteerimise sagedusalades 900 ja 1 800 MHz, samuti kooseksisteerimise sagedusalas 862–960 MHz töötava lennukite lähimaa-raadionavigatsioonisüsteemidega (RSBN-süsteemid). Osutatud nõuete hulka kuuluvad häirevähendamismeetmed, mis põhinevad konkreetsetel GSM-süsteemi parameetritel, kuid võib kasutada ka muid vahendeid või häirevähendamismeetmeid, kui need tagavad samaväärse kaitsetaseme.

| (10) | Käesoleva otsusega ei seata kohustusi liikmesriikidele, kel ei ole territoriaalmeresid. Sellega ei piirata MCV-teenuste osutamise lubade väljaandmist, mis asub väljaspool käesoleva otsuse reguleerimisala, kuid mille puhul vastavalt ELi õigusele võivad vajalikuks osutuda liikmesriikide meetmed nende lipu all sõitvate laevade suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ei seata kohustusi liikmesriikidele, kel ei ole territoriaalmeresid. Sellega ei piirata MCV-teenuste osutamise lubade väljaandmist, mis asub väljaspool käesoleva otsuse reguleerimisala, kuid mille puhul vastavalt ELi õigusele võivad vajalikuks osutuda liikmesriikide meetmed nende lipu all sõitvate laevade suhtes.

| (11) | Liikmesriigid peaksid püüdma teha oma territoriaalmeredel sagedusalad 900 MHz ja 1 800 MHz võimalikult kiiresti täies ulatuses kättesaadavaks MCV-süsteemide jaoks, rakendades raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõtet, et vältida näiteks nimetatud sagedusalades antud lubade valdajate diskrimineerimist. Kuid kui konkreetse liikmesriigi asjaolud ei võimalda kogu sagedusala kättesaadavaks tegemist, peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks väiksema osa spektrist, ent siiski vähemalt 2 MHz spektrist üleslüli- ja 2 MHz allalülisuunal, kuna sellist spektriulatust peetakse väikseimaks MCV-teenuste pakkumist võimaldavaks ulatuseks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid püüdma teha oma territoriaalmeredel sagedusalad 900 MHz ja 1 800 MHz võimalikult kiiresti täies ulatuses kättesaadavaks MCV-süsteemide jaoks, rakendades raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõtet, et vältida näiteks nimetatud sagedusalades antud lubade valdajate diskrimineerimist. Kuid kui konkreetse liikmesriigi asjaolud ei võimalda kogu sagedusala kättesaadavaks tegemist, peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks väiksema osa spektrist, ent siiski vähemalt 2 MHz spektrist üleslüli- ja 2 MHz allalülisuunal, kuna sellist spektriulatust peetakse väikseimaks MCV-teenuste pakkumist võimaldavaks ulatuseks.

| (12) | Käesolevas otsuses kindlaks määratud tingimuste jätkuva asjakohasuse tagamiseks ja arvestades kiireid muutusi raadiospektri valdkonnas peaksid liikmesriikide haldusasutused võimaluse korral jälgima MCV-teenuste osutamiseks ette nähtud seadmete raadiospektri kasutamist, et vaadata käesolev otsus korrapäraselt läbi. Sellise läbivaatamise puhul peaks arvesse võtma tehnoloogia arengut ning tõendama, et MCV-teenuste osutamise esialgsed eeldused on endiselt asjakohased. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas otsuses kindlaks määratud tingimuste jätkuva asjakohasuse tagamiseks ja arvestades kiireid muutusi raadiospektri valdkonnas peaksid liikmesriikide haldusasutused võimaluse korral jälgima MCV-teenuste osutamiseks ette nähtud seadmete raadiospektri kasutamist, et vaadata käesolev otsus korrapäraselt läbi. Sellise läbivaatamise puhul peaks arvesse võtma tehnoloogia arengut ning tõendama, et MCV-teenuste osutamise esialgsed eeldused on endiselt asjakohased.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tagamiseks selliste süsteemide tehnilised tingimused, millega pakutakse mobiilsideteenuseid Euroopa Liidu territoriaalmeredel asuvate laevade pardal.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „mobiilsideteenused laeva pardal (MCV-teenused)” – elektroonilise kommunikatsiooni teenused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (7) artikli 2 punktile c, mida pakub ettevõtja, et võimaldada laeva pardal asuvatel isikutel pidada sidet avalike sidevõrkude kaudu, kasutades GSM-süsteemi ja loomata otseühendust maismaa mobiilsidevõrkudega; |
| --- | --- |

1)

„mobiilsideteenused laeva pardal (MCV-teenused)” – elektroonilise kommunikatsiooni teenused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (7) artikli 2 punktile c, mida pakub ettevõtja, et võimaldada laeva pardal asuvatel isikutel pidada sidet avalike sidevõrkude kaudu, kasutades GSM-süsteemi ja loomata otseühendust maismaa mobiilsidevõrkudega;

| 2) | „sagedusala 900 MHz” – sagedusala 880–915 MHz üleslülis (terminali saatesagedus, tugijaama vastuvõtusagedus) ning 925–960 MHz allalülis (tugijaama saatesagedus, terminali vastuvõtusagedus); |
| --- | --- |

2)

„sagedusala 900 MHz” – sagedusala 880–915 MHz üleslülis (terminali saatesagedus, tugijaama vastuvõtusagedus) ning 925–960 MHz allalülis (tugijaama saatesagedus, terminali vastuvõtusagedus);

| 3) | „sagedusala 1 800 MHz” – sagedusala 1 710 – 1 785 MHz üleslülis (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning 1 805 – 1 880 MHz allalülis (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu); |
| --- | --- |

3)

„sagedusala 1 800 MHz” – sagedusala 1 710 – 1 785 MHz üleslülis (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning 1 805 – 1 880 MHz allalülis (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu);

| 4) | „GSM-süsteem” – elektrooniline sidevõrk, mis vastab Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi (ETSI) avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eelkõige standarditele EN 301 502 ja EN 301 511; |
| --- | --- |

4)

„GSM-süsteem” – elektrooniline sidevõrk, mis vastab Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi (ETSI) avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eelkõige standarditele EN 301 502 ja EN 301 511;

| 5) | „raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohi segada mis tahes raadiosideteenuseid ega nõuda nendele seadmetele kaitset muude raadiosideteenuste tekitatavate häirete eest; |
| --- | --- |

5)

„raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohi segada mis tahes raadiosideteenuseid ega nõuda nendele seadmetele kaitset muude raadiosideteenuste tekitatavate häirete eest;

| 6) | „territoriaalmeri” – tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis; |
| --- | --- |

6)

„territoriaalmeri” – tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis;

| 7) | laeval asuv vastuvõtu-saate tugijaam (laevatugijaam) – liikuv pikorakk, mis asub laeval ja mis toetab GSM-teenuste pakkumist sagedusalades 900 MHz ja/või 1 800 MHz. |
| --- | --- |

7)

laeval asuv vastuvõtu-saate tugijaam (laevatugijaam) – liikuv pikorakk, mis asub laeval ja mis toetab GSM-teenuste pakkumist sagedusalades 900 MHz ja/või 1 800 MHz.

Artikkel 3

Liikmesriigid teevad hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist oma territoriaalmeredel MCV-teenuste pakkumiseks kasutatavate süsteemide jaoks kättesaadavaks vähemalt 2 MHz spektrist üleslülisuunal ja 2 MHz vastavat paarissagedusala allalülisuunal sagedusalas 900 MHz ja/või 1 800 MHz, rakendades raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõtet, ning tagavad, et osutatud süsteemid vastavad käesoleva otsuse lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz kasutamist oma territoriaalmeredel MCV-süsteemide poolt, pöörates eelkõige tähelepanu käesoleva otsuse artiklis 3 kindlaks määratud tingimuste jätkuvale asjakohasusele ja segamisjuhtumitele.

Artikkel 5

Liikmesriigid esitavad Euroopa Komisjonile aruande käesoleva otsuse artiklis 4 osutatud jälgimise tulemuste kohta. Vajaduse korral vaatab Euroopa Komisjon käesoleva otsuse läbi.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. märts 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  KOM(2005) 229 (lõplik), 1.6.2005.

2

(3)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 32.

3

(4)  Volitus CEPTile, mis käsitleb mobiilsideteenuste osutamist laeva pardal, 8. juuli 2008.

4

(5)  CEPTi lõplik aruanne Euroopa Komisjonile vastuseks komisjoni volitusele, milles käsitletakse mobiilsideteenuste osutamist laeva pardal (MCV), 1. juuli 2009.

5

(6)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

7

---

LISA

Tingimused, millele peab vastama Euroopa Liidu liikmesriikide territoriaalmeredel kasutatav MCV-süsteem, et vältida segavat mõju maismaa mobiilsidevõrkudele

Täidetud peavad olema järgmised tingimused:

| 1. | MCV-süsteemi ei tohi kasutada lähemal kui kaks meremiili (1) lähtejoonest, mille tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis. |
| --- | --- |

1.

MCV-süsteemi ei tohi kasutada lähemal kui kaks meremiili (1) lähtejoonest, mille tähendus on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis.

| 2. | Vahemikus 2–12 meremiili lähtejoonest kasutatakse ainult laevatugijaama siseantenni. |
| --- | --- |

2.

Vahemikus 2–12 meremiili lähtejoonest kasutatakse ainult laevatugijaama siseantenni.

| 3. | Laeva pardal kasutatavatele mobiilsideterminalidele ja laevatugijaamale kehtestatakse järgmised piirangud:






  Parameeter | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Väljundvõimsus/võimsustihedus | Laeva pardal kasutatava ja 900 MHz sagedusalas laevatugijaama kontrollitava mobiilsideterminali puhul on suurim kiirgusvõimsus
  5 dBm |
| Laeva pardal kasutatava ja 1 800 MHz sagedusalas laevatugijaama kontrollitava mobiilsideterminali puhul on suurim kiirgusvõimsus
  0 dBm |
| Laeva pardal asuva tugijaama puhul on suurim võimsustihedus, mis mõõdetakse laeva välisaladel mõõtmisantenniga, mille võimendus on 0 dBi,
  – 80 dBm/200 kHz |
| Kanalile juurdepääsu ja selle hõivatuse reeglid | Kasutatakse häirevähendamismeetmeid, mis tagavad vähemalt samaväärse häirevähendamise kui järgmised GSM-standarditel põhinevad häirevähendamistegurid:






  — | vahemikus 2–3 meremiili lähtejoonest on laeva pardal kasutatava mobiilsideterminali vastuvõtutundlikkus ja juurdepääsu lävi (ACCMIN (2) ja min RXLEV (3) tase) – 70 dBm/200 kHz või suurem ning vahemikus 3–12 meremiili lähtejoonest kas – 75 dBm/200 kHz või suurem; |

3.

Laeva pardal kasutatavatele mobiilsideterminalidele ja laevatugijaamale kehtestatakse järgmised piirangud:

Parameeter

Kirjeldus

Väljundvõimsus/võimsustihedus

Laeva pardal kasutatava ja 900 MHz sagedusalas laevatugijaama kontrollitava mobiilsideterminali puhul on suurim kiirgusvõimsus

5 dBm

Laeva pardal kasutatava ja 1 800 MHz sagedusalas laevatugijaama kontrollitava mobiilsideterminali puhul on suurim kiirgusvõimsus

0 dBm

Laeva pardal asuva tugijaama puhul on suurim võimsustihedus, mis mõõdetakse laeva välisaladel mõõtmisantenniga, mille võimendus on 0 dBi,

– 80 dBm/200 kHz

Kanalile juurdepääsu ja selle hõivatuse reeglid

Kasutatakse häirevähendamismeetmeid, mis tagavad vähemalt samaväärse häirevähendamise kui järgmised GSM-standarditel põhinevad häirevähendamistegurid:

—

vahemikus 2–3 meremiili lähtejoonest on laeva pardal kasutatava mobiilsideterminali vastuvõtutundlikkus ja juurdepääsu lävi (ACCMIN (2) ja min RXLEV (3) tase) – 70 dBm/200 kHz või suurem ning vahemikus 3–12 meremiili lähtejoonest kas – 75 dBm/200 kHz või suurem;

| — | MCV-süsteemi üleslülisuunal on aktiveeritud katkestustega saaterežiim (4); |
| --- | --- |

—

MCV-süsteemi üleslülisuunal on aktiveeritud katkestustega saaterežiim (4);

| — | laevatugijaama ajastuse määratlemise (5) väärtus on seatud miinimumile. |
| --- | --- |

—

laevatugijaama ajastuse määratlemise (5) väärtus on seatud miinimumile.

---

(1)  1 meremiil = 1 852 meetrit.

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); selle kirjeldus on esitatud GSM-standardis ETSI TS 144 018.

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL); selle kirjeldus on esitatud GSM-standardis ETSI TS 148 008.

(4)  Katkestustega saaterežiim (discontinuous transmission) või DTX; selle kirjeldus on esitatud GSM-standardis ETSI TS 148 008.

(5)  Ajastuse määratlemine (timing advance); selle kirjeldus on esitatud GSM-standardis ETSI TS 144 018.

---

SOOVITUSED

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/42

---

KOMISJONI SOOVITUS,

19. märts 2010,

veesõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) süsteemide lubamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/167/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa infoühiskonna strateegilise raamistikuga i2010 edendatakse avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust Euroopa Liidus, tõstetakse esile IKT rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel ning rõhutatakse kasu, mida saadakse hõlpsast juurdepääsust teabe- ja sideressurssidele igapäevaelu kõigis valdkondades. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa infoühiskonna strateegilise raamistikuga i2010 edendatakse avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust Euroopa Liidus, tõstetakse esile IKT rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel ning rõhutatakse kasu, mida saadakse hõlpsast juurdepääsust teabe- ja sideressurssidele igapäevaelu kõigis valdkondades.

| (2) | Veesõidukite pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid (MCV-teenused) kasutatakse Euroopa Liidu territoriaalmeredel ja rahvusvahelistes vetes sõitvate, kaupu ja reisijaid vedavate veesõidukite pardal ning need teenused on oma laadilt tihti üleeuroopalised või riikidevahelised. MCV-teenuseid võimaldavate süsteemide (MCV-süsteemid) eesmärk on täiendada olemasolevat mobiilsideühendust, kui veesõiduk sõidab ELi liikmesriikide territoriaalmerede (mille määratlus on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis) sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega. |
| --- | --- |

(2)

Veesõidukite pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid (MCV-teenused) kasutatakse Euroopa Liidu territoriaalmeredel ja rahvusvahelistes vetes sõitvate, kaupu ja reisijaid vedavate veesõidukite pardal ning need teenused on oma laadilt tihti üleeuroopalised või riikidevahelised. MCV-teenuseid võimaldavate süsteemide (MCV-süsteemid) eesmärk on täiendada olemasolevat mobiilsideühendust, kui veesõiduk sõidab ELi liikmesriikide territoriaalmerede (mille määratlus on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis) sellistes piirkondades, mis ei ole kaetud maismaa mobiilsidevõrkudega.

| (3) | MCV-süsteem (eriotstarbeline MCV-süsteem) koosneb üldjuhul ühest või mitmest veesõiduki pardal asuvast pikokärg-tugijaamast (veesõidukitugijaam), mis võimaldab tagasiühenduse (nt satelliidi) kaudu juurdepääsu mõnele GSMi põhivõrgule. Sellise süsteemi veesõidukitugijaamad teenindavad nende GSM-mobiilside terminalide rändlust, mida veesõiduki reisijad või meeskonnaliikmed kasutavad. |
| --- | --- |

(3)

MCV-süsteem (eriotstarbeline MCV-süsteem) koosneb üldjuhul ühest või mitmest veesõiduki pardal asuvast pikokärg-tugijaamast (veesõidukitugijaam), mis võimaldab tagasiühenduse (nt satelliidi) kaudu juurdepääsu mõnele GSMi põhivõrgule. Sellise süsteemi veesõidukitugijaamad teenindavad nende GSM-mobiilside terminalide rändlust, mida veesõiduki reisijad või meeskonnaliikmed kasutavad.

| (4) | MCV-teenuseid osutatakse praegu ärilisel otstarbel, kasutades ainult GSM-standardit ning sagedusalasid 880–915 MHz ja 1 710–1 785 MHz üleslülis (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning 925–960 MHz ja 1 805–1 880 MHz allalülis (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu). Tulevikus võidakse neid laiendada muudele avalikele maismaa mobiilsidevõrkude süsteemidele, mida käitatakse kooskõlas muude standarditega ja muudel sagedusaladel. |
| --- | --- |

(4)

MCV-teenuseid osutatakse praegu ärilisel otstarbel, kasutades ainult GSM-standardit ning sagedusalasid 880–915 MHz ja 1 710–1 785 MHz üleslülis (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning 925–960 MHz ja 1 805–1 880 MHz allalülis (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu). Tulevikus võidakse neid laiendada muudele avalikele maismaa mobiilsidevõrkude süsteemidele, mida käitatakse kooskõlas muude standarditega ja muudel sagedusaladel.

| (5) | Eriotstarbeliste MCV-süsteemide käitamist tuleks eristada elektrooniliste maismaa mobiilsidevõrkude poolt territoriaalmeredel pakutavast laiendatud katvusest, kuivõrd viimane rajaneb operaatori õigusel luua ja käitada maismaa mobiilsidevõrkusid. |
| --- | --- |

(5)

Eriotstarbeliste MCV-süsteemide käitamist tuleks eristada elektrooniliste maismaa mobiilsidevõrkude poolt territoriaalmeredel pakutavast laiendatud katvusest, kuivõrd viimane rajaneb operaatori õigusel luua ja käitada maismaa mobiilsidevõrkusid.

| (6) | Kooskõlastatud lähenemisviis MCV-teenuste reguleerimisele aitaks hõlbustada selliste teenuste osutamist kogu Euroopa Liidus ja aitaks sellega kaasa ELi ühtse turu eesmärkide saavutamisele. Samuti aitaks see tagada tõrgeteta mobiiliühenduse tarbijatele ja ettevõtjatele ning arendada uuenduslikke meresideteenuseid. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlastatud lähenemisviis MCV-teenuste reguleerimisele aitaks hõlbustada selliste teenuste osutamist kogu Euroopa Liidus ja aitaks sellega kaasa ELi ühtse turu eesmärkide saavutamisele. Samuti aitaks see tagada tõrgeteta mobiiliühenduse tarbijatele ja ettevõtjatele ning arendada uuenduslikke meresideteenuseid.

| (7) | Kui liikmesriigid annavad spektri kasutusloa MCV-teenuste osutamiseks, peavad nad kinni pidama direktiivi 2002/21/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (2) nõuetest. Eelkõige peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 kohaselt tagama elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise oma territooriumil ja toetama raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses, et tagada nende tõhus ja tulemuslik kasutamine. |
| --- | --- |

(7)

Kui liikmesriigid annavad spektri kasutusloa MCV-teenuste osutamiseks, peavad nad kinni pidama direktiivi 2002/21/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (2) nõuetest. Eelkõige peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 kohaselt tagama elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise oma territooriumil ja toetama raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses, et tagada nende tõhus ja tulemuslik kasutamine.

| (8) | Direktiivi 2002/21/EÜ kohaselt peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused kaasa aitama ühtse turu arengule, muu hulgas kõrvaldades senised takistused elektrooniliste sidevõrkude, nendega seotud vahendite ja teenuste ning elektrooniliste sideteenuste pakkumisele Euroopa tasandil ning toetades üleeuroopaliste võrkude loomist ja arendamist, üleeuroopaliste teenuste koostalitlusvõimet ja läbivühenduvust. Nad peaksid ka soodustama konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude, elektrooniliste sideteenuste ning nendega seotud vahendite ja teenuste pakkumise valdkonnas, soodustades muu hulgas raadiosageduste ja numbriressursside tulemuslikku kasutamist ja kindlustades nende tõhusa haldamise. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2002/21/EÜ kohaselt peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused kaasa aitama ühtse turu arengule, muu hulgas kõrvaldades senised takistused elektrooniliste sidevõrkude, nendega seotud vahendite ja teenuste ning elektrooniliste sideteenuste pakkumisele Euroopa tasandil ning toetades üleeuroopaliste võrkude loomist ja arendamist, üleeuroopaliste teenuste koostalitlusvõimet ja läbivühenduvust. Nad peaksid ka soodustama konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude, elektrooniliste sideteenuste ning nendega seotud vahendite ja teenuste pakkumise valdkonnas, soodustades muu hulgas raadiosageduste ja numbriressursside tulemuslikku kasutamist ja kindlustades nende tõhusa haldamise.

| (9) | Vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ tuleks kasutada võimalikult lihtsat lubade andmise süsteemi, mis võimaldaks pakkuda elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid, et stimuleerida uute elektrooniliste sideteenuste ning üleeuroopaliste sidevõrkude ja -teenuste arengut, ja laseks ühtlasi teenuseosutajatel ning tarbijatel kasutada ühtsest turust saadavat mastaabisäästu. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ tuleks kasutada võimalikult lihtsat lubade andmise süsteemi, mis võimaldaks pakkuda elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid, et stimuleerida uute elektrooniliste sideteenuste ning üleeuroopaliste sidevõrkude ja -teenuste arengut, ja laseks ühtlasi teenuseosutajatel ning tarbijatel kasutada ühtsest turust saadavat mastaabisäästu.

| (10) | Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 3 lõikele 2 võib elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuda ainult üldloa alusel, ilma et see piiraks artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustusi või artiklis 5 nimetatud kasutusõigusi. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 3 lõikele 2 võib elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuda ainult üldloa alusel, ilma et see piiraks artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustusi või artiklis 5 nimetatud kasutusõigusi.

| (11) | Tulenevalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõikest 1 ei peaks liikmesriigid võimaluse korral ja eriti juhul, kui raadiohäirete oht on väga väike, pidama raadiosageduste kasutamise eeltingimuseks individuaalse kasutusloa andmist, vaid andma üldloa, milles käsitletakse selliste raadiosageduste kasutamise tingimusi. |
| --- | --- |

(11)

Tulenevalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõikest 1 ei peaks liikmesriigid võimaluse korral ja eriti juhul, kui raadiohäirete oht on väga väike, pidama raadiosageduste kasutamise eeltingimuseks individuaalse kasutusloa andmist, vaid andma üldloa, milles käsitletakse selliste raadiosageduste kasutamise tingimusi.

| (12) | Eeldusel et komisjoni otsuses 2010/166/EL (3) sätestatud tingimused on täidetud, on veesõidukite pardal toimiva mobiilside põhjustatud raadiohäirete oht väga väike, nii et MCV-teenuste osutamiseks peaksid liikmesriigid andma põhimõtteliselt raadiosageduste kasutamise üldloa. |
| --- | --- |

(12)

Eeldusel et komisjoni otsuses 2010/166/EL (3) sätestatud tingimused on täidetud, on veesõidukite pardal toimiva mobiilside põhjustatud raadiohäirete oht väga väike, nii et MCV-teenuste osutamiseks peaksid liikmesriigid andma põhimõtteliselt raadiosageduste kasutamise üldloa.

| (13) | Mõned liikmesriigid peavad praegu MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks individuaalse kasutusloa andmist. Selline lähenemisviis lubade andmisele tuleks ümber hinnata, sh kõigi kogemuste põhjal, mis on seotud MCV-teenuste osutamisega liikmesriikide territoriaalmeredel. |
| --- | --- |

(13)

Mõned liikmesriigid peavad praegu MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks individuaalse kasutusloa andmist. Selline lähenemisviis lubade andmisele tuleks ümber hinnata, sh kõigi kogemuste põhjal, mis on seotud MCV-teenuste osutamisega liikmesriikide territoriaalmeredel.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/114/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (4) artiklile 1 peaksid liikmesriigid kontrollima, kas praegune sagedusala 900 MHz eraldamine konkureerivatele mobiilsideoperaatoritele nende liikmesriikide territooriumil võib asjaomastel mobiilsideturgudel moonutada konkurentsi, ning käsitlema kõnealuseid moonutusi vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 14. Kui see on asjakohane, peaksid liikmesriigid kasutama juhust, et muuta kõiki olemasolevaid maismaa mobiilsidevõrkude operaatoritele antud kasutamise ainuõigusi nii, et nad ei välista MCV-teenuste osutamist vastavatel raadiosagedustel. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/114/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (4) artiklile 1 peaksid liikmesriigid kontrollima, kas praegune sagedusala 900 MHz eraldamine konkureerivatele mobiilsideoperaatoritele nende liikmesriikide territooriumil võib asjaomastel mobiilsideturgudel moonutada konkurentsi, ning käsitlema kõnealuseid moonutusi vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 14. Kui see on asjakohane, peaksid liikmesriigid kasutama juhust, et muuta kõiki olemasolevaid maismaa mobiilsidevõrkude operaatoritele antud kasutamise ainuõigusi nii, et nad ei välista MCV-teenuste osutamist vastavatel raadiosagedustel.

| (15) | Liikmesriigid peaksid vahetama teavet omavahel ja komisjoniga, et lahendada kõik MCV-teenuste põhjustatud raadiohäiretega seotud probleemid. Kui sidekomitee ja raadiospektrikomitee osalemine võiks hõlbustada selliste probleemide lahendamist, peaks komisjon kõnealuseid komiteesid teavitama. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid vahetama teavet omavahel ja komisjoniga, et lahendada kõik MCV-teenuste põhjustatud raadiohäiretega seotud probleemid. Kui sidekomitee ja raadiospektrikomitee osalemine võiks hõlbustada selliste probleemide lahendamist, peaks komisjon kõnealuseid komiteesid teavitama.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)) (5) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et lõppkasutajatel ja tarbijatel oleks juurdepääs läbipaistvale ja ajakohastatud teabele kehtivate hindade ja tariifide ning standardtingimuste kohta, mis on seotud juurdepääsuga üldkasutatavatele telefoniteenustele ja nende kasutamisega. Samuti kutsutakse direktiivis liikmesriike üles tagama, et üldkasutatava telefonivõrgu ühenduse ja/või juurdepääsu teenuseid tellides on tarbijatel õigus sõlmida leping selliseid teenuseid osutava ettevõtja või osutavate ettevõtjatega, täpsustades muu hulgas üksikasjad hindade ja tariifide kohta ja vahendid, mille abil on võimalik saada ajakohast teavet kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasude kohta. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)) (5) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et lõppkasutajatel ja tarbijatel oleks juurdepääs läbipaistvale ja ajakohastatud teabele kehtivate hindade ja tariifide ning standardtingimuste kohta, mis on seotud juurdepääsuga üldkasutatavatele telefoniteenustele ja nende kasutamisega. Samuti kutsutakse direktiivis liikmesriike üles tagama, et üldkasutatava telefonivõrgu ühenduse ja/või juurdepääsu teenuseid tellides on tarbijatel õigus sõlmida leping selliseid teenuseid osutava ettevõtja või osutavate ettevõtjatega, täpsustades muu hulgas üksikasjad hindade ja tariifide kohta ja vahendid, mille abil on võimalik saada ajakohast teavet kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasude kohta.

| (17) | MCV-teenuste osutamine ei tohiks piirata meresõiduohutust ja avalikku julgeolekut käsitlevaid rahvusvahelisi kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(17)

MCV-teenuste osutamine ei tohiks piirata meresõiduohutust ja avalikku julgeolekut käsitlevaid rahvusvahelisi kokkuleppeid.

| (18) | MCV-teenusteks raadiospektri kasutamise lubamist Euroopa Liidus käsitleva ühise lähenemisviisi regulatiivseid ja tehnilisi elemente tuleks tähelepanelikult jälgida, et tagada nende jätkuvalt rahuldav tase seoses üldeesmärgiga vältida raadiohäireid, ning kaaluda osutatud lähenemisviisi mittetoimimisel asjakohaste leevendusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(18)

MCV-teenusteks raadiospektri kasutamise lubamist Euroopa Liidus käsitleva ühise lähenemisviisi regulatiivseid ja tehnilisi elemente tuleks tähelepanelikult jälgida, et tagada nende jätkuvalt rahuldav tase seoses üldeesmärgiga vältida raadiohäireid, ning kaaluda osutatud lähenemisviisi mittetoimimisel asjakohaste leevendusmeetmete võtmist.

| (19) | Käesolevas soovituses sätestatud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas soovituses sätestatud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riikide tingimusi ja menetlusi selliste lubade andmisel, mis on seotud liikmesriikide territoriaalmeredel raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste osutamiseks veesõidukite pardal (MCV-teenused), et hõlbustada selliste teenuste käivitamist kogu Euroopa Liidus, vältides samal ajal MCV-teenuste poolt raadiohäirete põhjustamist elektroonilistele maismaa mobiilsideteenustele.
  Riikide loaandmise tingimusi ja menetlusi, millele on viidatud käesolevas soovituses, kohaldatakse, ilma et see piiraks meresõiduohutuse ja/või avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi ning liikmesriikide poolt kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega (eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) ning kõigi kehtivate, merevarustust käsitlevate ELi ja rahvusvaheliste vahenditega kehtestatud õigus- ja/või haldusnorme, mis käsitlevad MCV-teenuste osutamise seadmeid. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riikide tingimusi ja menetlusi selliste lubade andmisel, mis on seotud liikmesriikide territoriaalmeredel raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste osutamiseks veesõidukite pardal (MCV-teenused), et hõlbustada selliste teenuste käivitamist kogu Euroopa Liidus, vältides samal ajal MCV-teenuste poolt raadiohäirete põhjustamist elektroonilistele maismaa mobiilsideteenustele.

Riikide loaandmise tingimusi ja menetlusi, millele on viidatud käesolevas soovituses, kohaldatakse, ilma et see piiraks meresõiduohutuse ja/või avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi ning liikmesriikide poolt kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega (eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (6) ning kõigi kehtivate, merevarustust käsitlevate ELi ja rahvusvaheliste vahenditega kehtestatud õigus- ja/või haldusnorme, mis käsitlevad MCV-teenuste osutamise seadmeid.

| 2. | „Veesõidukite pardal osutatavad mobiilsideteenused (MCV-teenused)” tähendab direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti c määratluse kohaseid elektroonilisi sideteenuseid, mida ettevõtja osutab, et võimaldada veesõidukite pardal olevatel isikutel suhelda üldkasutatava võrguteenuse kaudu, kasutades GSM-süsteemi ilma maismaa mobiilsidevõrkudega otseühendust loomata. |
| --- | --- |

2.

„Veesõidukite pardal osutatavad mobiilsideteenused (MCV-teenused)” tähendab direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti c määratluse kohaseid elektroonilisi sideteenuseid, mida ettevõtja osutab, et võimaldada veesõidukite pardal olevatel isikutel suhelda üldkasutatava võrguteenuse kaudu, kasutades GSM-süsteemi ilma maismaa mobiilsidevõrkudega otseühendust loomata.

| 3. | Käesolevat soovitust kohaldatakse raadiospektri kasutamise lubamise suhtes sagedusalades, mis on määratletud otsuses 2010/166/EL, milles käsitletakse MCV-teenuste osutamist liikmesriikide territoriaalmeredel, mille määratlus on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis. MCV-teenuste osutamine avamerel, veesõidukite ja kosmosejaamade vaheline satelliitside ning liikuva kosmoseside teenuste (MSS) osutamine veesõiduki pardal olevatele lõppkasutajatele ei kuulu soovituse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

3.

Käesolevat soovitust kohaldatakse raadiospektri kasutamise lubamise suhtes sagedusalades, mis on määratletud otsuses 2010/166/EL, milles käsitletakse MCV-teenuste osutamist liikmesriikide territoriaalmeredel, mille määratlus on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis. MCV-teenuste osutamine avamerel, veesõidukite ja kosmosejaamade vaheline satelliitside ning liikuva kosmoseside teenuste (MSS) osutamine veesõiduki pardal olevatele lõppkasutajatele ei kuulu soovituse reguleerimisalasse.

| 4. | Hiljemalt 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et muuta otsuse 2010/166/EL kohaselt kättesaadavaks tehtud sagedusaladel või sagedusvahemikes võimalikuks vastavalt kas raadiospektri kasutamise lubamine MCV-teenuste osutamiseks oma territoriaalmeredel oma riigi lipu all sõitvate veesõidukite pardal või raadiospektri kasutamise lubamine MCV-teenuste osutamiseks oma territoriaalmeredel. |
| --- | --- |

4.

Hiljemalt 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et muuta otsuse 2010/166/EL kohaselt kättesaadavaks tehtud sagedusaladel või sagedusvahemikes võimalikuks vastavalt kas raadiospektri kasutamise lubamine MCV-teenuste osutamiseks oma territoriaalmeredel oma riigi lipu all sõitvate veesõidukite pardal või raadiospektri kasutamise lubamine MCV-teenuste osutamiseks oma territoriaalmeredel.

| 5. | Liikmesriigid peaksid lubama spektri kasutamist MCV-teenuste osutamiseks ainult siis, kui selline spektrikasutus vastab otsuses 2010/166/EL sätestatud tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid lubama spektri kasutamist MCV-teenuste osutamiseks ainult siis, kui selline spektrikasutus vastab otsuses 2010/166/EL sätestatud tehnilistele nõuetele.

| 6. | Liikmesriigid võivad nõuda, et MCV-süsteemid kasutaksid ainult konkreetseid sagedusalasid või -vahemikke, mis on otsuse 2010/166/EL kohaselt kättesaadavaks tehtud MCV-süsteemide käitamiseks liikmesriikide territoriaalmeredel. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid võivad nõuda, et MCV-süsteemid kasutaksid ainult konkreetseid sagedusalasid või -vahemikke, mis on otsuse 2010/166/EL kohaselt kättesaadavaks tehtud MCV-süsteemide käitamiseks liikmesriikide territoriaalmeredel.

| 7. | Liikmesriigid peaksid MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks pidama üldloa andmist. Ilma et see piiraks direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaldamist, kus MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks on individuaalse kasutusloa andmine, peaksid liikmesriigid nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ümber hindama selliste individuaalsete lubade andmise vajaduse eesmärgiga lisada selliste lubadega seotud tingimused üldloale. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid peaksid MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks pidama üldloa andmist. Ilma et see piiraks direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaldamist, kus MCV-teenuste osutamise eesmärgil raadiosageduste kasutamise eelduseks on individuaalse kasutusloa andmine, peaksid liikmesriigid nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ümber hindama selliste individuaalsete lubade andmise vajaduse eesmärgiga lisada selliste lubadega seotud tingimused üldloale.

| 8. | Hiljemalt 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ei tohiks liikmesriigid enam nõuda ühtki lisaluba nende territoriaalmeredel MCV-teenuste osutamiseks raadiosageduste kättesaadavaks tegemise kohta, kui mõni teine liikmesriik on vastavalt oma loarežiimile ja kooskõlas käesoleva soovitusega juba andnud vastavale MCV-süsteemile loa nende raadiosageduste kasutamiseks. |
| --- | --- |

8.

Hiljemalt 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ei tohiks liikmesriigid enam nõuda ühtki lisaluba nende territoriaalmeredel MCV-teenuste osutamiseks raadiosageduste kättesaadavaks tegemise kohta, kui mõni teine liikmesriik on vastavalt oma loarežiimile ja kooskõlas käesoleva soovitusega juba andnud vastavale MCV-süsteemile loa nende raadiosageduste kasutamiseks.

| 9. | Liikmesriigid peaksid kaaluma loobumist oma territoriaalmeredel spektrikasutuse täiendava loa nõudmisest MCV-teenuste osutamiseks kolmandate riikide veesõidukikte pardal, eeldusel et asjaomased riigid on MCV-teenuste osutamise eesmärgil juba andnud loa raadiospektri kasutamiseks selliste veesõidukite pardal samadel tingimustel, kui on sätestatud direktiivis 2010/166/EL. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriigid peaksid kaaluma loobumist oma territoriaalmeredel spektrikasutuse täiendava loa nõudmisest MCV-teenuste osutamiseks kolmandate riikide veesõidukikte pardal, eeldusel et asjaomased riigid on MCV-teenuste osutamise eesmärgil juba andnud loa raadiospektri kasutamiseks selliste veesõidukite pardal samadel tingimustel, kui on sätestatud direktiivis 2010/166/EL.

| 10. | Liikmesriigid, kes on enne käesoleva soovituse vastuvõtmist andnud MCV-süsteemide käitamiseks kättesaadavaks tehtud sagedusalade või -vahemike kasutamise ainuõigused elektroonilistele maismaa mobiilsidevõrkudele ja/või teenuste jaoks, mis laienevad ka nende territoriaalmeredele, peaksid selliste ainuõiguste esimesel läbivaatamisel, muutmisel, laiendamisel või uuendamisel, mis põhineb ELi või siseriiklikul õigusel, vajaduse korral sellised kasutusõigused ümber muutma, et võimaldada MCV-süsteemide käitamine oma territoriaalmeredel. Kuni sellise esimese läbivaatamise, muutmise, laiendamise või uuendamiseni peaksid asjaomased liikmesriigid edendama MCV-teenuste osutamist oma territoriaalmeredel vastavaid ainuõigusi omavate maismaa mobiilsideoperaatoritega toimuva spektrikaubanduse, spektrijagamise või mõne muu võrreldava kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriigid, kes on enne käesoleva soovituse vastuvõtmist andnud MCV-süsteemide käitamiseks kättesaadavaks tehtud sagedusalade või -vahemike kasutamise ainuõigused elektroonilistele maismaa mobiilsidevõrkudele ja/või teenuste jaoks, mis laienevad ka nende territoriaalmeredele, peaksid selliste ainuõiguste esimesel läbivaatamisel, muutmisel, laiendamisel või uuendamisel, mis põhineb ELi või siseriiklikul õigusel, vajaduse korral sellised kasutusõigused ümber muutma, et võimaldada MCV-süsteemide käitamine oma territoriaalmeredel. Kuni sellise esimese läbivaatamise, muutmise, laiendamise või uuendamiseni peaksid asjaomased liikmesriigid edendama MCV-teenuste osutamist oma territoriaalmeredel vastavaid ainuõigusi omavate maismaa mobiilsideoperaatoritega toimuva spektrikaubanduse, spektrijagamise või mõne muu võrreldava kokkuleppe alusel.

| 11. | Liikmesriigid peaksid tegema aktiivset, konstruktiivset ja solidaarset koostööd, kasutades vajaduse korral olemasolevaid menetlusi, et lahendada mis tahes küsimused, mis on seotud MCV-süsteemide käitamisest väidetavalt tulenevate raadiohäiretega. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigid peaksid tegema aktiivset, konstruktiivset ja solidaarset koostööd, kasutades vajaduse korral olemasolevaid menetlusi, et lahendada mis tahes küsimused, mis on seotud MCV-süsteemide käitamisest väidetavalt tulenevate raadiohäiretega.

| 12. | Liikmesriigid peaksid teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate MCV-süsteemide käitamisest väidetavalt tulenevate raadiohäiretega seotud küsimustest viivitamata teavitama asjaomast liikmesriiki ja komisjoni. Võimaluse korral peaks komisjon teavitama sidekomiteed ja raadiospektrikomiteed eespool osutatud küsimustest, et leida võimalikele probleemidele lahendused. |
| --- | --- |

12.

Liikmesriigid peaksid teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate MCV-süsteemide käitamisest väidetavalt tulenevate raadiohäiretega seotud küsimustest viivitamata teavitama asjaomast liikmesriiki ja komisjoni. Võimaluse korral peaks komisjon teavitama sidekomiteed ja raadiospektrikomiteed eespool osutatud küsimustest, et leida võimalikele probleemidele lahendused.

| 13. | Need liikmesriigid, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad sellised MCV-süsteemid, mille puhul kahtlustatakse teenuste häirimist teise liikmesriigi territooriumil, peavad reageerima ja viivitamata sellised häired kõrvaldama. |
| --- | --- |

13.

Need liikmesriigid, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad sellised MCV-süsteemid, mille puhul kahtlustatakse teenuste häirimist teise liikmesriigi territooriumil, peavad reageerima ja viivitamata sellised häired kõrvaldama.

| 14. | Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada tarbijate ja teiste lõppkasutajate piisav informeeritus MCV-teenuste kasutamistingimustest. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada tarbijate ja teiste lõppkasutajate piisav informeeritus MCV-teenuste kasutamistingimustest.

| 15. | Liikmesriigid peaksid MCV-teenusteks kasutatavat spektrit tähelepanelikult jälgima, eelkõige seoses tegelike või võimalike häiretega, ning andma komisjonile aru oma jälgimise tulemustest, et vajaduse korral võimaldada käesoleva soovituse õigeaegne läbivaatamine. |
| --- | --- |

15.

Liikmesriigid peaksid MCV-teenusteks kasutatavat spektrit tähelepanelikult jälgima, eelkõige seoses tegelike või võimalike häiretega, ning andma komisjonile aru oma jälgimise tulemustest, et vajaduse korral võimaldada käesoleva soovituse õigeaegne läbivaatamine.

Brüssel, 19. märts 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

1

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk. 38

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 25.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

5

(6)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

6

---

Parandused

| 20.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/46

---

Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 194, 25. juuli 2009
  )

| 1. | Leheküljel 13 artikli 6 teises lõigus |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 13 artikli 6 teises lõigus

asendatakse

„Selleks täidavad nad ühise sisenemisdokumendi I osa ja saadavad selle soovitavalt vähemalt üks tööpäev enne saadetise tegelikku saabumist määratud sisenemiskoha pädevale asutusele.”

järgmisega:

„Selleks täidavad nad ühise sisenemisdokumendi I osa ja saadavad selle vähemalt üks tööpäev enne saadetise tegelikku saabumist määratud sisenemiskoha pädevale asutusele.”

| 2. | Leheküljel 14 artiklis 10 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 14 artiklis 10

asendatakse

„Saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks peab sööda- ja toidukäitleja või tema esindaja esitama tollile ühise sisenemisdokumendi või selle elektroonilise ekvivalendi, mille pädev asutus on korrektselt täitnud pärast kõiki artikli 8 lõikega 1 ette nähtud kontrollimisi ja füüsilise kontrollimise positiivse tulemuse selgumist (kui kõnealune kontrollimine on ette nähtud).”

järgmisega:

„Saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks peab sööda- ja toidukäitleja või tema esindaja esitama tollile ühise sisenemisdokumendi või selle elektroonilise ekvivalendi, mille pädev asutus on korrektselt täitnud pärast kõiki artikli 8 lõikega 1 ettenähtud kontrollimisi ja füüsilise kontrollimise soodsa tulemuse selgumist (kui kõnealune kontrollimine on ette nähtud).”

| 3. | Leheküljel 17 I lisa B osa alapunktis e |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 17 I lisa B osa alapunktis e

asendatakse

| „iv) | sarlakpunane või sudaan I (CASi number 85-83-6).” |
| --- | --- |

„iv)

sarlakpunane või sudaan I (CASi number 85-83-6).”

järgmisega:

| „iv) | sarlakpunane või sudaan IV (CASi number 85-83-6).” |
| --- | --- |

„iv)

sarlakpunane või sudaan IV (CASi number 85-83-6).”

| 4. | Leheküljel 20 II lisas |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 20 II lisas

asendatakse

| „Lahter I.18. | Kauba kasutusotstarve: märkida rist vastavasse kasti sõltuvalt sellest, kas kaup on ette nähtud inimtoiduks eelnevalt sortimata või muul viisil füüsiliselt töötlemata (sel juhul märkida rist kasti „ettenähtud inimtoiduks”), inimtoiduks pärast vastavat töötlemist (rist kasti „täiendavaks töötlemiseks”) või kasutamiseks söödana (sel juhul märkida rist kasti „sööt”).” |
| --- | --- |

„Lahter I.18.

Kauba kasutusotstarve: märkida rist vastavasse kasti sõltuvalt sellest, kas kaup on ette nähtud inimtoiduks eelnevalt sortimata või muul viisil füüsiliselt töötlemata (sel juhul märkida rist kasti „ettenähtud inimtoiduks”), inimtoiduks pärast vastavat töötlemist (rist kasti „täiendavaks töötlemiseks”) või kasutamiseks söödana (sel juhul märkida rist kasti „sööt”).”

järgmisega:

| „Lahter I.18. | Kauba kasutusotstarve: märkida rist vastavasse kasti sõltuvalt sellest, kas kaup on ette nähtud inimtoiduks eelnevalt sortimata või muul viisil füüsiliselt töötlemata (sel juhul märkida rist kasti „ inimtoiduks”), inimtoiduks pärast vastavat töötlemist (rist kasti „edasine töötlemine”) või kasutamiseks söödana (sel juhul märkida rist kasti „sööt”).” |
| --- | --- |

„Lahter I.18.

Kauba kasutusotstarve: märkida rist vastavasse kasti sõltuvalt sellest, kas kaup on ette nähtud inimtoiduks eelnevalt sortimata või muul viisil füüsiliselt töötlemata (sel juhul märkida rist kasti „ inimtoiduks”), inimtoiduks pärast vastavat töötlemist (rist kasti „edasine töötlemine”) või kasutamiseks söödana (sel juhul märkida rist kasti „sööt”).”

| 5. | Leheküljel 21 II lisas „Juhised ühise sisenemisdokumendi täitmiseks” |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 21 II lisas „Juhised ühise sisenemisdokumendi täitmiseks”

asendatakse

| „Lahter II.16. | Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis dokumentide või identsuse kontrollimisel saadud mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. „Edasisaatmise”, „hävitamise”, „muutmise” ja „muul otstarbel kasutamise” korral tuleb lahtrisse II.18 märkida sihtkoha aadress.” |
| --- | --- |

„Lahter II.16.

Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis dokumentide või identsuse kontrollimisel saadud mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. „Edasisaatmise”, „hävitamise”, „muutmise” ja „muul otstarbel kasutamise” korral tuleb lahtrisse II.18 märkida sihtkoha aadress.”

järgmisega:

| „Lahter II.16. | Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis füüsilise kontrollimise mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. „Edasisaatmise”, „hävitamise”, „muutmise” ja „muul otstarbel kasutamise” korral tuleb lahtrisse II.18 märkida sihtkoha aadress.” |
| --- | --- |

„Lahter II.16.

Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis füüsilise kontrollimise mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. „Edasisaatmise”, „hävitamise”, „muutmise” ja „muul otstarbel kasutamise” korral tuleb lahtrisse II.18 märkida sihtkoha aadress.”

---