# Euroopa Liidu L 125/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.125.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide21. mai 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.125.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide21. mai 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | 14. novembril 1975 sõlmitud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon) muudatus –
  Vastavalt ÜRO hoiulevõtja teatisele C.N.387.2009.TREATIES-3 jõustus 1. oktoobril 2009 kõigi lepinguosaliste suhtes järgmine muudatus | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 428/2010, 20. mai 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artiklit 14 seoses laevade laiendatud kontrollidega (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 429/2010, 20. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pemento de Oímbra (KGT)] | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 430/2010, 20. mai 2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 431/2010, 20. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 432/2010, 20. mai 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima- ja piimatoodete sektoris | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 433/2010, 20. mai 2010, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 434/2010, 20. mai 2010, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 435/2010, 20. mai 2010, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 436/2010, 20. mai 2010, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 30 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/282/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Austrias | 32 |
| | | 2010/283/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Belgias | 34 |
| | | 2010/284/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis | 36 |
| | | 2010/285/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal | 38 |
| | | 2010/286/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias | 40 |
| | | 2010/287/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades | 42 |
| | | 2010/288/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis | 44 |
| | | 2010/289/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Sloveenias | 46 |
| | | 2010/290/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias | 48 |
| | | 2010/291/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks, kas Kreeka on võtnud vastusena nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid | 50 |
| | | 2010/292/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPOL Afganistan/1/2010, 18. mai 2010, missiooni EUPOL Afganistan juhi ametisse nimetamise kohta | 52 |
| | | 2010/293/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. mai 2010, Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise rakenduskokkuleppe sõlmimise kohta koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas | 53 |
| Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline Rakenduskokkulepe koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas | 54 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

14. novembril 1975 sõlmitud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon) muudatus –
  Vastavalt ÜRO hoiulevõtja teatisele C.N.387.2009.TREATIES-3 jõustus 1. oktoobril 2009 kõigi lepinguosaliste suhtes järgmine muudatus

Vastavalt ÜRO hoiulevõtja teatisele C.N.387.2009.TREATIES-3 jõustus 1. oktoobril 2009 kõigi lepinguosaliste suhtes järgmine muudatus

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 428/2010, 20. mai 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artiklit 14 seoses laevade laiendatud kontrollidega (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni määrus (EL) nr 429/2010, 20. mai 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pemento de Oímbra (KGT)]

8

*

Komisjoni määrus (EL) nr 430/2010, 20. mai 2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

10

Komisjoni määrus (EL) nr 431/2010, 20. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

19

Komisjoni määrus (EL) nr 432/2010, 20. mai 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima- ja piimatoodete sektoris

21

Komisjoni määrus (EL) nr 433/2010, 20. mai 2010, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

25

Komisjoni määrus (EL) nr 434/2010, 20. mai 2010, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

26

Komisjoni määrus (EL) nr 435/2010, 20. mai 2010, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

27

Komisjoni määrus (EL) nr 436/2010, 20. mai 2010, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

30

OTSUSED

2010/282/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Austrias

32

2010/283/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Belgias

34

2010/284/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

36

2010/285/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal

38

2010/286/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

40

2010/287/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

42

2010/288/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

44

2010/289/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Sloveenias

46

2010/290/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

48

2010/291/EL

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks, kas Kreeka on võtnud vastusena nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

50

2010/292/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPOL Afganistan/1/2010, 18. mai 2010, missiooni EUPOL Afganistan juhi ametisse nimetamise kohta

52

2010/293/EL

*

Komisjoni otsus, 20. mai 2010, Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise rakenduskokkuleppe sõlmimise kohta koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas

53

Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline Rakenduskokkulepe koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

14. novembril 1975 sõlmitud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon) (1) muudatus

Vastavalt ÜRO hoiulevõtja teatisele C.N.387.2009.TREATIES-3 jõustus 1. oktoobril 2009 kõigi lepinguosaliste suhtes järgmine muudatus

6. lisasse lisatakse järgmine uus selgitav märkus:

| „0.3. | Artikkel 3 |
| --- | --- |

„0.3.

Artikkel 3

| 0.3.a) iii) | Artikli 3 punkti a alapunkti iii sätted ei hõlma sõiduautosid (CN-kood 8703), mis liiguvad omal jõul. Sõiduautosid võib TIR-protseduuri raames siiski vedada, kui seda tehakse teiste sõidukite abiga, nagu on osutatud artikli 3 punkti a alapunktides i ja ii.” |
| --- | --- |

0.3.a) iii)

Artikli 3 punkti a alapunkti iii sätted ei hõlma sõiduautosid (CN-kood 8703), mis liiguvad omal jõul. Sõiduautosid võib TIR-protseduuri raames siiski vedada, kui seda tehakse teiste sõidukite abiga, nagu on osutatud artikli 3 punkti a alapunktides i ja ii.”

---

(1)  Konsolideeritud tekst on avaldatud nõukogu otsusega 2009/477/EÜ, ETL L 165, 26.6.2009, lk 1.

1

---

MÄÄRUSED

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 428/2010,

20. mai 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artiklit 14 seoses laevade laiendatud kontrollidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Laevade laiendatud kontrolli teostamisel peaks sadamariigi kontrolliametnik juhinduma loetelust, milles on esitatud kontrollimist vajavad konkreetsed elemendid, mis sõltuvad nende praktilisest kontrollitavusest või inimeste, laeva või sadama turvalisusega seotud piirangutest. |
| --- | --- |

(1)

Laevade laiendatud kontrolli teostamisel peaks sadamariigi kontrolliametnik juhinduma loetelust, milles on esitatud kontrollimist vajavad konkreetsed elemendid, mis sõltuvad nende praktilisest kontrollitavusest või inimeste, laeva või sadama turvalisusega seotud piirangutest.

| (2) | Laiendatud kontrolli käigus kontrollitavate konkreetsete elementide kindlaksmääramisel direktiivi 2009/16/EÜ VII lisas loetletud ohuvaldkondade puhul näib olevat vajalik tugineda sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele. |
| --- | --- |

(2)

Laiendatud kontrolli käigus kontrollitavate konkreetsete elementide kindlaksmääramisel direktiivi 2009/16/EÜ VII lisas loetletud ohuvaldkondade puhul näib olevat vajalik tugineda sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele.

| (3) | Sadamariigi kontrolliametnikud peaksid määrama oma ametialasest kogemusest lähtuvalt, millist konkreetset elementi ja millises ulatuses on vaja kontrollida. |
| --- | --- |

(3)

Sadamariigi kontrolliametnikud peaksid määrama oma ametialasest kogemusest lähtuvalt, millist konkreetset elementi ja millises ulatuses on vaja kontrollida.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Laiendatud kontrolli käigus kontrollitavate konkreetsete punktide loetelu

Direktiivi 2009/16/EÜ artiklis 14 osutatud laiendatud kontroll hõlmab vähemalt käesoleva määruse lisas loetletud konkreetsete elementide kontrollimist, kui see on vajalik.

Kui konkreetse laevatüübi puhul ei ole nimetatud konkreetseid direktiivis 2009/16/EÜ määratletud valdkondi, otsustab inspektor oma ametialasest kogemusest lähtuvalt, milliseid elemente tuleb kontrollida ja millises ulatuses, et teha kindlaks üldseisukord kõnealustes valdkondades.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

1

---

LISA

LAIENDATUD KONTROLLI KÄIGUS KONTROLLITAVAD KONKREETSED ELEMENDID

(nagu on osutatud direktiivi 2009/16/EÜ artikli 14 lõikes 4)

A.   Kõik laevatüübid

a)   Ehituslik seisukord

| — | kere ja teki seisukord. |
| --- | --- |

—

kere ja teki seisukord.

b)   Vee- ja ilmastikukindlus

| — | vee- ja ilmastikukindlad uksed, |
| --- | --- |

—

vee- ja ilmastikukindlad uksed,

| — | ventilaatorid, õhutorud ja šahtid, |
| --- | --- |

—

ventilaatorid, õhutorud ja šahtid,

| — | luugid. |
| --- | --- |

—

luugid.

c)   Avariisüsteemid

| — | voolukatkestuse ja avariigeneraatori käivitumise simulatsioon, |
| --- | --- |

—

voolukatkestuse ja avariigeneraatori käivitumise simulatsioon,

| — | avariivalgustus, |
| --- | --- |

—

avariivalgustus,

| — | pilsipumbaseadmete testimine, |
| --- | --- |

—

pilsipumbaseadmete testimine,

| — | sulgemisseadmete ja veekindlate uste testimine, |
| --- | --- |

—

sulgemisseadmete ja veekindlate uste testimine,

| — | rooliseadme, sh avariirooliseadme testimine. |
| --- | --- |

—

rooliseadme, sh avariirooliseadme testimine.

d)   Raadioside

| — | varutoiteallika testimine, |
| --- | --- |

—

varutoiteallika testimine,

| — | peamiste raadioseadmete, sh mereohutusteabe saamiseks kasutatavate vahendite testimine, |
| --- | --- |

—

peamiste raadioseadmete, sh mereohutusteabe saamiseks kasutatavate vahendite testimine,

| — | ülemaailmse merehäda- ja -ohutussüsteemi (GMDSS) kantavate VHF-seadmete testimine. |
| --- | --- |

—

ülemaailmse merehäda- ja -ohutussüsteemi (GMDSS) kantavate VHF-seadmete testimine.

e)   Tuleohutus

| — | tuletõrjeõppused, sh tuletõrjuja kaitseriietuse, kaitsevarustuse ja -seadmete kasutamise oskuse demonstreerimine, |
| --- | --- |

—

tuletõrjeõppused, sh tuletõrjuja kaitseriietuse, kaitsevarustuse ja -seadmete kasutamise oskuse demonstreerimine,

| — | avariituletõrjepumba (kahe voolikuga) testimine, |
| --- | --- |

—

avariituletõrjepumba (kahe voolikuga) testimine,

| — | ventilaatorite kaugjuhtimise teel hädaseiskamise testimine ja vastavate tulekaitsesiibrite sulgemise testimine, |
| --- | --- |

—

ventilaatorite kaugjuhtimise teel hädaseiskamise testimine ja vastavate tulekaitsesiibrite sulgemise testimine,

| — | kütusepumpade kaugjuhtimise teel hädaseiskamise testimine, |
| --- | --- |

—

kütusepumpade kaugjuhtimise teel hädaseiskamise testimine,

| — | kiirsulgeklappide kaugjuhtimise teel sulgemise testimine, |
| --- | --- |

—

kiirsulgeklappide kaugjuhtimise teel sulgemise testimine,

| — | tulekindlad uksed, |
| --- | --- |

—

tulekindlad uksed,

| — | statsionaarsed tulekustutussüsteemid ja vastavad häireseadmed. |
| --- | --- |

—

statsionaarsed tulekustutussüsteemid ja vastavad häireseadmed.

f)   Häireseadmed

| — | tulehäiresüsteemi testimine. |
| --- | --- |

—

tulehäiresüsteemi testimine.

g)   Elu- ja töötingimused

| — | haalamisseadmete, sh tekimehhanismi aluste seisukord. |
| --- | --- |

—

haalamisseadmete, sh tekimehhanismi aluste seisukord.

h)   Päästevahendid

| — | päästepaatide ja valvepaatide vettelaskmine (kui on tõendeid, et neid ei ole ammu kasutatud, tuleb alused vette lasta). |
| --- | --- |

—

päästepaatide ja valvepaatide vettelaskmine (kui on tõendeid, et neid ei ole ammu kasutatud, tuleb alused vette lasta).

i)   Reostuse vältimine

| — | õlifiltreerimisseadmete testimine. |
| --- | --- |

—

õlifiltreerimisseadmete testimine.

B.   Puistlastilaev/puist-vedellastilaev (kui veab puistlasti)

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse puistlastilaevade laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

a)   Dokumentatsioon

Kontrollida, et pardal on järnevalt loetletud terviklikud dokumendid, mille on kinnitanud lipuriik või tunnustatud organisatsioon:

| — | laiendatud kontrolli programm, sealhulgas:






  i) | laeva tehnilise ülevaatuse aktid, |
| --- | --- | --- |

—

laiendatud kontrolli programm, sealhulgas:

i)

laeva tehnilise ülevaatuse aktid,

| ii) | paksuse mõõtmise aktid, |
| --- | --- |

ii)

paksuse mõõtmise aktid,

| iii) | seisundi hindamise aktid, |
| --- | --- |

iii)

seisundi hindamise aktid,

| — | kontrollida, kas veetav last on ohtlike kaupade veoeeskirjade kohaselt lubatud, |
| --- | --- |

—

kontrollida, kas veetav last on ohtlike kaupade veoeeskirjade kohaselt lubatud,

| — | lastimisseadmete heakskiidu kontrollimine. |
| --- | --- |

—

lastimisseadmete heakskiidu kontrollimine.

b)   Ehituslik seisukord

| — | vaheseinte ja koomingute seisukord, |
| --- | --- |

—

vaheseinte ja koomingute seisukord,

| — | ballastimahutid.
  Kontrollida mahuti hooldusava/tekiava kaudu vähemalt üht lastisektsiooni ballastimahutit ning kui kontrollija leiab vaatluse ja laiendatud kontrolli programmi alusel selge põhjuse kontrollimiseks, siseneda mahutisse. |
| --- | --- |

—

ballastimahutid.

Kontrollida mahuti hooldusava/tekiava kaudu vähemalt üht lastisektsiooni ballastimahutit ning kui kontrollija leiab vaatluse ja laiendatud kontrolli programmi alusel selge põhjuse kontrollimiseks, siseneda mahutisse.

C.   Gaasitanker, kemikaalitanker

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse gaasi- ja kemikaalitankerite laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

a)   Dokumentatsioon

| — | kontrollida, kas veetav toode on esitatud asjaomasel vastavustunnistusel. |
| --- | --- |

—

kontrollida, kas veetav toode on esitatud asjaomasel vastavustunnistusel.

b)   Lastitoimingud

| — | lastitanki seire- ja ohutussüsteemid, mis on seotud temperatuuri, surve ja täitmata mahuosaga, |
| --- | --- |

—

lastitanki seire- ja ohutussüsteemid, mis on seotud temperatuuri, surve ja täitmata mahuosaga,

| — | hapnikuanalüsaatorid ja plahvatusohtlikkuse mõõturid, sealhulgas nende kalibreerimine; kemikaalide (lõõtsa tüüpi) avastamisseadmete olemasolu koos vastava lasti vedamiseks sobiva arvu gaasidetekteerimistorudega, |
| --- | --- |

—

hapnikuanalüsaatorid ja plahvatusohtlikkuse mõõturid, sealhulgas nende kalibreerimine; kemikaalide (lõõtsa tüüpi) avastamisseadmete olemasolu koos vastava lasti vedamiseks sobiva arvu gaasidetekteerimistorudega,

| — | tekiduši testimine. |
| --- | --- |

—

tekiduši testimine.

c)   Tuleohutus

| — | veetava toote puhul nõutavate tekil olevate statsionaarsete kustutussüsteemide testimine. |
| --- | --- |

—

veetava toote puhul nõutavate tekil olevate statsionaarsete kustutussüsteemide testimine.

d)   Elu- ja töötingimused

| — | hingamisteid ja silmi kaitsvad isikukaitsevahendid, kui nende olemasolu on asjaomasel vastavustunnistusel loetletud toodete puhul nõutav. |
| --- | --- |

—

hingamisteid ja silmi kaitsvad isikukaitsevahendid, kui nende olemasolu on asjaomasel vastavustunnistusel loetletud toodete puhul nõutav.

D.   Üldotstarbeline kaubalaev, konteinerilaev, külmlastilaev, kalatöötlemislaev, raskelastilaev, avamere teeninduslaev, eriotstarbeline laev, liikurmerepuurtorn (modu), nafta puurimise, hoidmise ja väljalaadimise ujuvsüsteem (FPSO) ning muud laevatüübid

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse käesolevas jaos loetletud laevatüüpide laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

a)   Vee- ja ilmastikukindlus

| — | luugikatete seisukord, |
| --- | --- |

—

luugikatete seisukord,

| — | juurdepääs lastiruumidele/-tankidele. |
| --- | --- |

—

juurdepääs lastiruumidele/-tankidele.

b)   Lastitoimingud

| — | laadimisseadmed, |
| --- | --- |

—

laadimisseadmed,

| — | kinnitussüsteemid. |
| --- | --- |

—

kinnitussüsteemid.

E.   Naftatanker/puist-vedellastilaev (kui on olemas naftatankeri tunnistus)

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse naftatankerite laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

a)   Dokumentatsioon

Kontrollida, et pardal on allpool loetletud terviklikud dokumendid, mille on kinnitanud lipuriik või tunnustatud organisatsioon:

| — | laiendatud kontrolli programm, sealhulgas:






  i) | laeva tehnilise ülevaatuse aktid, |
| --- | --- | --- |

—

laiendatud kontrolli programm, sealhulgas:

i)

laeva tehnilise ülevaatuse aktid,

| ii) | paksuse mõõtmise aktid, |
| --- | --- |

ii)

paksuse mõõtmise aktid,

| iii) | seisundi hindamise aktid, |
| --- | --- |

iii)

seisundi hindamise aktid,

| — | tekivahtkustutussüsteemi vahu sertifikaat. |
| --- | --- |

—

tekivahtkustutussüsteemi vahu sertifikaat.

b)   Ehituslik seisukord

| — | ballastimahutid.
  Kontrollida mahuti hooldusava/tekiava kaudu vähemalt üht lastisektsiooni ballastimahutit ning kui kontrollija leiab vaatluse ja laiendatud kontrolli programmi alusel selge põhjuse kontrollimiseks, siseneda mahutisse. |
| --- | --- |

—

ballastimahutid.

Kontrollida mahuti hooldusava/tekiava kaudu vähemalt üht lastisektsiooni ballastimahutit ning kui kontrollija leiab vaatluse ja laiendatud kontrolli programmi alusel selge põhjuse kontrollimiseks, siseneda mahutisse.

c)   Tuleohutus

| — | statsionaarne tekivahtkustutussüsteem, |
| --- | --- |

—

statsionaarne tekivahtkustutussüsteem,

| — | inertgaasi surve ja selle hapnikusisalduse kontroll. |
| --- | --- |

—

inertgaasi surve ja selle hapnikusisalduse kontroll.

F.   Kiirreisilaev, reisilaev, ro-ro-reisiparvlaev

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse reisilaevade laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

Kui peetakse kohaseks, võib laeva kapteni või käitaja nõusolekul ro-ro-reisiparvlaeva ja kiirreisilaeva pardal jätkata nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ (1) kohaste kontrolli osadega, kui laev sõidab liikmesriigi sadamasse või lahkub sealt, tõendamaks et parvlaev või kiirlaev vastab jätkuvalt ohutu käitamise kõikidele nõuetele. Sadamariigi kontrolliametnikud ei tohi takistada toiminguid laeval ega põhjustada olukordi, mis kapteni arvates võiksid olla reisijatele, laevaperele ja laevale ohtlikud.

a)   Dokumentatsioon

Dokumenteeritud tõendusmaterjal järgmise kohta:

| — | rahvahulkade juhtimise alane väljaõpe, |
| --- | --- |

—

rahvahulkade juhtimise alane väljaõpe,

| — | ohutusalane tutvustav õpe, |
| --- | --- |

—

ohutusalane tutvustav õpe,

| — | reisijateruumides reisijate ohutusalase abistamisega ning eelkõige vanurite ja puuetega inimeste hädaolukorras abistamisega seotud personali ohutusväljaõpe, |
| --- | --- |

—

reisijateruumides reisijate ohutusalase abistamisega ning eelkõige vanurite ja puuetega inimeste hädaolukorras abistamisega seotud personali ohutusväljaõpe,

| — | kriisijuhtimise- ja inimkäitumisealane väljaõpe. |
| --- | --- |

—

kriisijuhtimise- ja inimkäitumisealane väljaõpe.

b)   Vee- ja ilmastikukindlus

| — | vööri- ja ahtriluukide testimine (vastavalt vajadusele), |
| --- | --- |

—

vööri- ja ahtriluukide testimine (vastavalt vajadusele),

| — | vaheseintes asuvate veekindlate uste kaug- ja lähijuhtimise teel sulgemise testimine. |
| --- | --- |

—

vaheseintes asuvate veekindlate uste kaug- ja lähijuhtimise teel sulgemise testimine.

c)   Avariisüsteemid

| — | laevapere kursisolek laevavigastuste kontrolliplaaniga. |
| --- | --- |

—

laevapere kursisolek laevavigastuste kontrolliplaaniga.

d)   Lastitoimingud

| — | kinnitussüsteemide testimine (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

—

kinnitussüsteemide testimine (vastavalt vajadusele).

e)   Tuleohutus

| — | tulesiibrite kaug- ja lähijuhtimise teel sulgemise testimine. |
| --- | --- |

—

tulesiibrite kaug- ja lähijuhtimise teel sulgemise testimine.

f)   Häireseadmed

| — | valjuhääldiside testimine, |
| --- | --- |

—

valjuhääldiside testimine,

| — | tule avastamise ja häiresüsteemi testimine. |
| --- | --- |

—

tule avastamise ja häiresüsteemi testimine.

g)   Päästevahendid

| — | laeva mahajätmise õppus (sh valve- ja päästepaatide vette laskmine). |
| --- | --- |

—

laeva mahajätmise õppus (sh valve- ja päästepaatide vette laskmine).

G.   Ro-ro-kaubalaev

Lisaks A jaos loetletud elementidele kaalutakse ro-ro-kaubalaevade laiendatud kontrolli osana ka järgmisi elemente.

a)   Vee- ja ilmastikukindlus

| — | vööri- ja ahtriluugid. |
| --- | --- |

—

vööri- ja ahtriluugid.

b)   Lastitoimingud

| — | kinnitussüsteemid. |
| --- | --- |

—

kinnitussüsteemid.

---

(1)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1.

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 429/2010,

20. mai 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pemento de Oímbra” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pemento de Oímbra” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pemento de Oímbra” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 26.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Pemento de Oímbra (KGT)

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 430/2010,

20. mai 2010,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (2) on määrusesse (EMÜ) nr 2913/92 lisatud kohustus esitada sisenemise või väljumise ülddeklaratsioonid elektrooniliselt. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 273/2009, (3) mis kaldub kõrvale teatavatest komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) sätetest, on ette nähtud kuni 31. detsembrini 2010 kestev üleminekuperiood, mille jooksul ettevõtjad saavad esitada elektroonilisi sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone, kuid ei ole selleks kohustatud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (2) on määrusesse (EMÜ) nr 2913/92 lisatud kohustus esitada sisenemise või väljumise ülddeklaratsioonid elektrooniliselt. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 273/2009, (3) mis kaldub kõrvale teatavatest komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) sätetest, on ette nähtud kuni 31. detsembrini 2010 kestev üleminekuperiood, mille jooksul ettevõtjad saavad esitada elektroonilisi sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone, kuid ei ole selleks kohustatud.

| (2) | On asjakohane teha mõningaid kohandusi sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone käsitlevatesse eeskirjadesse, et vähendada halduskoormust juhtudel, mil nimetatud deklaratsioonid ei ole turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil vajalikud. Peale selle ei tohiks tõhusama riskianalüüsi eesmärgil jätta nimetatud deklaratsioonidest välja nõukogu 16. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1186/2009 (millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem) (5) artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbeid, kui nende transport toimub veolepingu alusel. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane teha mõningaid kohandusi sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone käsitlevatesse eeskirjadesse, et vähendada halduskoormust juhtudel, mil nimetatud deklaratsioonid ei ole turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil vajalikud. Peale selle ei tohiks tõhusama riskianalüüsi eesmärgil jätta nimetatud deklaratsioonidest välja nõukogu 16. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1186/2009 (millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem) (5) artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbeid, kui nende transport toimub veolepingu alusel.

| (3) | Teatavatel juhtudel ei ole turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil vajalik esitada tollideklaratsioonis andmeid turvalisuse ning julgeoleku kohta ega nõuda selliste deklaratsioonide esitamise eritähtaega, nii et sellega seoses tuleks anda täiendavad vabastused; nimetatud vabastused ei peaks siiski mõjutama mis tahes vormis esitatud tollideklaratsioonide üldeeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Teatavatel juhtudel ei ole turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil vajalik esitada tollideklaratsioonis andmeid turvalisuse ning julgeoleku kohta ega nõuda selliste deklaratsioonide esitamise eritähtaega, nii et sellega seoses tuleks anda täiendavad vabastused; nimetatud vabastused ei peaks siiski mõjutama mis tahes vormis esitatud tollideklaratsioonide üldeeskirju.

| (4) | Teatavatel juhtudel, kui ei kehti turvalisuse ja julgeolekuga seonduvad ekspordideklaratsioonide tähtajad, nagu laevade ja õhusõidukite varude puhul, peaks tolliasutustel olema võimalik lubada usaldusväärsetel ettevõtjatel kanda eksporditud kaup nende dokumentidesse ja esitada korrapäraselt teavet nende eksporditoimingute kohta pärast seda, kui kaup on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatel juhtudel, kui ei kehti turvalisuse ja julgeolekuga seonduvad ekspordideklaratsioonide tähtajad, nagu laevade ja õhusõidukite varude puhul, peaks tolliasutustel olema võimalik lubada usaldusväärsetel ettevõtjatel kanda eksporditud kaup nende dokumentidesse ja esitada korrapäraselt teavet nende eksporditoimingute kohta pärast seda, kui kaup on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.

| (5) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1192/2008, (6) millega muudeti määrust (EMÜ) nr 2454/93, on kehtestatud lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse loa andmise ühised kriteeriumid ning ühine taotluse vorm. Tuleks selgeks teha, et need eeskirjad kehtivad kõikide tolliprotseduuride suhtes. Sama määrusega on artiklisse 253a lisatud 1. jaanuaril 2011 jõustuv nõue, et lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise eelduseks on elektrooniliste tollideklaratsioonide ning teatiste esitamine. Mõned liikmesriigid on komisjonile teatanud, et sellised süsteemid ei pruugi nimetatud kuupäevaks kasutusvalmis olla. Seetõttu peaks vastavatel liikmesriikidel olema juhul, kui tehakse tõhus riskianalüüs, võimalik aktsepteerida nende poolt ettenähtud tingimustel muid kui elektroonilisi tollideklaratsioone ja teatisi seni, kuni kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1192/2008, (6) millega muudeti määrust (EMÜ) nr 2454/93, on kehtestatud lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse loa andmise ühised kriteeriumid ning ühine taotluse vorm. Tuleks selgeks teha, et need eeskirjad kehtivad kõikide tolliprotseduuride suhtes. Sama määrusega on artiklisse 253a lisatud 1. jaanuaril 2011 jõustuv nõue, et lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise eelduseks on elektrooniliste tollideklaratsioonide ning teatiste esitamine. Mõned liikmesriigid on komisjonile teatanud, et sellised süsteemid ei pruugi nimetatud kuupäevaks kasutusvalmis olla. Seetõttu peaks vastavatel liikmesriikidel olema juhul, kui tehakse tõhus riskianalüüs, võimalik aktsepteerida nende poolt ettenähtud tingimustel muid kui elektroonilisi tollideklaratsioone ja teatisi seni, kuni kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (7).

| (6) | Juhtudeks, kui ajutiselt ladustatavaid või I kontrollitüübi vabatsooni kaupa reeksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt ilma, et nõutaks väljumise ülddeklaratsiooni, tuleb sätestada reekspordi üle arvestuse pidamise ja sellest teatamise alternatiivsed moodused ning vastutav isik. |
| --- | --- |

(6)

Juhtudeks, kui ajutiselt ladustatavaid või I kontrollitüübi vabatsooni kaupa reeksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt ilma, et nõutaks väljumise ülddeklaratsiooni, tuleb sätestada reekspordi üle arvestuse pidamise ja sellest teatamise alternatiivsed moodused ning vastutav isik.

| (7) | Tuleks selgitada, et ekspordiformaalsused ei kehti mitte ainult väljapoole ühenduse tolliterritooriumi viidava ühenduse kauba suhtes, vaid ka õhusõidukite ja laevade maksuvabade varude puhul, nii et vastavaid varusid vedavad isikud saavad tõendi ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohta, mis on maksuvabastuseks vajalik. Samu eeskirju tuleks kohaldada, kui reeksporditakse ühendusevälist kaupa reekspordideklaratsiooni alusel. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks selgitada, et ekspordiformaalsused ei kehti mitte ainult väljapoole ühenduse tolliterritooriumi viidava ühenduse kauba suhtes, vaid ka õhusõidukite ja laevade maksuvabade varude puhul, nii et vastavaid varusid vedavad isikud saavad tõendi ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohta, mis on maksuvabastuseks vajalik. Samu eeskirju tuleks kohaldada, kui reeksporditakse ühendusevälist kaupa reekspordideklaratsiooni alusel.

| (8) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (8) artiklitega 278, 279 ja 280 ning nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ) (9) artikliga 3 on nõutud impordi- ja ekspordiformaalsuste kohaldamist juhul, kui ühenduse kaup siseneb sellistele ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata nimetatud direktiive, või väljub nendelt territooriumidelt. On asjakohane toetuda nendele sätetele ja vabastada selline kauba liikumine turvalisuse ja julgeolekuga seotud andmete esitamise nõudest ning pidada kinni turvalisuse ja julgeolekuga seotud kontrolli eritähtaegadest, eeldusel et neid sätteid tuleks kohaldada üksnes ühenduse tolliterritooriumile siseneva või sellelt väljuva kauba suhtes. Kui kaup siseneb Helgolandi, San Marinosse ja Vatikani, ei ole nende kohtade geograafilise paiknemise tõttu samuti vajalik turvalisuse ja julgeolekuga seotud kontrolli eritähtaegade ning turvalisuse ja julgeolekuga seotud andmete sätte kohaldamine. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (8) artiklitega 278, 279 ja 280 ning nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ) (9) artikliga 3 on nõutud impordi- ja ekspordiformaalsuste kohaldamist juhul, kui ühenduse kaup siseneb sellistele ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata nimetatud direktiive, või väljub nendelt territooriumidelt. On asjakohane toetuda nendele sätetele ja vabastada selline kauba liikumine turvalisuse ja julgeolekuga seotud andmete esitamise nõudest ning pidada kinni turvalisuse ja julgeolekuga seotud kontrolli eritähtaegadest, eeldusel et neid sätteid tuleks kohaldada üksnes ühenduse tolliterritooriumile siseneva või sellelt väljuva kauba suhtes. Kui kaup siseneb Helgolandi, San Marinosse ja Vatikani, ei ole nende kohtade geograafilise paiknemise tõttu samuti vajalik turvalisuse ja julgeolekuga seotud kontrolli eritähtaegade ning turvalisuse ja julgeolekuga seotud andmete sätte kohaldamine.

| (9) | Tuleb kindlaks määrata tolliasutus, millele peab esitama väljumise ülddeklaratsiooni, ja selle esitamise eest vastutav isik. Kindlaksmääramine peaks hõlmama ka olukordi, mil väljumise ülddeklaratsiooni asemel esitatakse väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldav transiidideklaratsioon. |
| --- | --- |

(9)

Tuleb kindlaks määrata tolliasutus, millele peab esitama väljumise ülddeklaratsiooni, ja selle esitamise eest vastutav isik. Kindlaksmääramine peaks hõlmama ka olukordi, mil väljumise ülddeklaratsiooni asemel esitatakse väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldav transiidideklaratsioon.

| (10) | Väljumistolliasutuse tollijärelevalve hõlbustamiseks on vaja määratleda nende isikute kohustused, kes annavad kauba enne selle väljumist ühenduse tolliterritooriumilt üle teisele isikule, ning nende isikute kohustused, kes peavad esitama kauba väljumise kohta teabe väljumistolliasutusele. Need kohustused peaksid kehtima juhtudel, mil ekspordiks deklareeritud ja väljumistolliasutusele esitatud kaup ei ole enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks ja see viiakse väljumistolliasutusest ära. |
| --- | --- |

(10)

Väljumistolliasutuse tollijärelevalve hõlbustamiseks on vaja määratleda nende isikute kohustused, kes annavad kauba enne selle väljumist ühenduse tolliterritooriumilt üle teisele isikule, ning nende isikute kohustused, kes peavad esitama kauba väljumise kohta teabe väljumistolliasutusele. Need kohustused peaksid kehtima juhtudel, mil ekspordiks deklareeritud ja väljumistolliasutusele esitatud kaup ei ole enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks ja see viiakse väljumistolliasutusest ära.

| (11) | Direktiivi 2008/118/EÜ alusel peab alates 1. jaanuarist 2011 aktsiisikauba liikumise suhtes aktsiisi peatamise korra alusel kasutama aktsiisikauba liikumise arvutipõhist süsteemi. Direktiivi kohaselt peab ühenduse aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta toimuma arvutipõhisel süsteemil põhineva ekspordikorra alusel. Haldus-saatedokumendi kasutamist käsitlevad erieeskirjad, mis on ette nähtud komisjoni 11. septembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2719/92 (aktsiisi peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustatavate toodete haldus-saatedokumendi kohta), (10) tuleks seetõttu alates 1. jaanuarist 2011 kehtetuks tunnistada. Enne nimetatud kuupäeva haldus-saatedokumendi alusel alustatud ekspordiprotseduurid tuleks lõpetada kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 793c, nagu see on kohaldatav 31. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2008/118/EÜ alusel peab alates 1. jaanuarist 2011 aktsiisikauba liikumise suhtes aktsiisi peatamise korra alusel kasutama aktsiisikauba liikumise arvutipõhist süsteemi. Direktiivi kohaselt peab ühenduse aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta toimuma arvutipõhisel süsteemil põhineva ekspordikorra alusel. Haldus-saatedokumendi kasutamist käsitlevad erieeskirjad, mis on ette nähtud komisjoni 11. septembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2719/92 (aktsiisi peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustatavate toodete haldus-saatedokumendi kohta), (10) tuleks seetõttu alates 1. jaanuarist 2011 kehtetuks tunnistada. Enne nimetatud kuupäeva haldus-saatedokumendi alusel alustatud ekspordiprotseduurid tuleks lõpetada kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 793c, nagu see on kohaldatav 31. detsembril 2010.

| (12) | Kõnealuste muudatustega ei peaks kaasnema nende elektrooniliste süsteemide muudatused, mis kehtivad või mis peavad kehtima siis, kui jõustub käesolev määrus. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealuste muudatustega ei peaks kaasnema nende elektrooniliste süsteemide muudatused, mis kehtivad või mis peavad kehtima siis, kui jõustub käesolev määrus.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse punkt 18:






  „18. | Väljumise ülddeklaratsioon – tolliseadustiku artiklis 182c osutatud ülddeklaratsioon, mis tuleb esitada ühenduse tolliterritooriumilt välja viidava kauba kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse punkt 18:

„18.

Väljumise ülddeklaratsioon – tolliseadustiku artiklis 182c osutatud ülddeklaratsioon, mis tuleb esitada ühenduse tolliterritooriumilt välja viidava kauba kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.”

| 2) | Artiklit 181c muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kaup, mille võib kanda vastavalt artiklitele 230, 232 ja 233 mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, v.a nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009 (11) artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed, kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 181c muudetakse järgmiselt:

a)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kaup, mille võib kanda vastavalt artiklitele 230, 232 ja 233 mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, v.a nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009 (11) artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed, kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;

| b) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artiklitele 225 ja 227 ja artikli 229 lõikele 1, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed, kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artiklitele 225 ja 227 ja artikli 229 lõikele 1, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed, kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”;

| c) | punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | järgmine kaup, mis on toodud ühenduse tolliterritooriumile otse puur- või tootmisplatvormilt või tuuleturbiinist, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:






  i) | kaup, mida kasutati kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

järgmine kaup, mis on toodud ühenduse tolliterritooriumile otse puur- või tootmisplatvormilt või tuuleturbiinist, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:

i)

kaup, mida kasutati kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks;

| ii) | kaup, mis olid ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide varustamiseks või seadmestamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kaup, mis olid ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide varustamiseks või seadmestamiseks;

| iii) | muu varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või tuuleturbiinides kasutamiseks või tarbimiseks; ning |
| --- | --- |

iii)

muu varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või tuuleturbiinides kasutamiseks või tarbimiseks; ning

| iv) | kõnealustelt platvormidelt või tuuleturbiinidest pärinevad tavajäätmed;”; |
| --- | --- |

iv)

kõnealustelt platvormidelt või tuuleturbiinidest pärinevad tavajäätmed;”;

| d) | lisatakse punkt o:






  „o) | kaup, mis on pärit ühenduse tolliterritooriumil asuvatelt territooriumidelt, kus ei kohaldata nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) või 2008/118/EÜ (13), ning kaup, mis on toodud ühenduse tolliterritooriumile Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist. |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt o:

„o)

kaup, mis on pärit ühenduse tolliterritooriumil asuvatelt territooriumidelt, kus ei kohaldata nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) või 2008/118/EÜ (13), ning kaup, mis on toodud ühenduse tolliterritooriumile Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist.

| 3) | Artikli 184d lõikes 3 asendatakse tekst „artikli 181c punktide c-i ja l-n” tekstiga „artikli 181c punktide c-i ja l-o”. |
| --- | --- |

3)

Artikli 184d lõikes 3 asendatakse tekst „artikli 181c punktide c-i ja l-n” tekstiga „artikli 181c punktide c-i ja l-o”.

| 4) | Artiklisse 189 lisatakse järgmine lõik:
  „Siiski ei esitata tollile ühenduse tolliterritooriumile toodud kaupa, mis on senise reisi käigus ühelt ja samalt transpordivahendilt maha laaditud ning sellele tagasi laaditud, et võimaldada muu kauba mahalaadimist või pealelaadimist.” |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 189 lisatakse järgmine lõik:

„Siiski ei esitata tollile ühenduse tolliterritooriumile toodud kaupa, mis on senise reisi käigus ühelt ja samalt transpordivahendilt maha laaditud ning sellele tagasi laaditud, et võimaldada muu kauba mahalaadimist või pealelaadimist.”

| 5) | Artiklile 253a lisatakse järgmine lõik:
  „Siiski võivad tolliasutused juhul, kui puuduvad tolliasutuste või ettevõtjate arvutisüsteemid, mis võimaldavad lihtsustatud tollideklaratsioone ja kohapeal toimuvaid tollivormistuse teateid esitada või vastu võtta andmetöötlusmeetodeid kasutades, aktsepteerida endi poolt ettenähtud muus vormis deklaratsioone ja teateid, eeldusel et tehakse tõhus riskianalüüs.” |
| --- | --- |

5)

Artiklile 253a lisatakse järgmine lõik:

„Siiski võivad tolliasutused juhul, kui puuduvad tolliasutuste või ettevõtjate arvutisüsteemid, mis võimaldavad lihtsustatud tollideklaratsioone ja kohapeal toimuvaid tollivormistuse teateid esitada või vastu võtta andmetöötlusmeetodeid kasutades, aktsepteerida endi poolt ettenähtud muus vormis deklaratsioone ja teateid, eeldusel et tehakse tõhus riskianalüüs.”

| 6) | Artikli 261 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 261 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.”

| 7) | Artikli 264 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 264 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.”

| 8) | Artikli 269 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 270 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 269 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 270 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.”

| 9) | Artikli 272 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 274 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 272 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 274 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.”

| 10) | Artikkel 279 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 279
  Artiklites 786–796e ettenähtud ekspordiformaalsusi võib lihtsustada kooskõlas käesoleva peatükiga.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 279 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 279

Artiklites 786–796e ettenähtud ekspordiformaalsusi võib lihtsustada kooskõlas käesoleva peatükiga.”

| 11) | Artikli 282 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise luba antakse taotlejale vastavalt artiklites 253, 253a, 253b, 253c, artikli 261 lõikes 2 ning mutatis mutandis artiklis 262 sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 282 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise luba antakse taotlejale vastavalt artiklites 253, 253a, 253b, 253c, artikli 261 lõikes 2 ning mutatis mutandis artiklis 262 sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele.”

| 12) | Artikkel 283 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 283
  Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse artiklites 253, 253a, 253b ja 253c ettenähtud tingimustel ja selles artiklis ettenähtud korras isikule (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes soovib ekspordiprotseduuride tegemist tema valdustes või muudes tolli poolt määratud või heakskiidetud kohtades.” |
| --- | --- |

12)

Artikkel 283 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 283

Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse artiklites 253, 253a, 253b ja 253c ettenähtud tingimustel ja selles artiklis ettenähtud korras isikule (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes soovib ekspordiprotseduuride tegemist tema valdustes või muudes tolli poolt määratud või heakskiidetud kohtades.”

| 13) | Artikkel 284 jäetakse välja. |
| --- | --- |

13)

Artikkel 284 jäetakse välja.

| 14) | Artiklisse 285a lisatakse lõige 1a:
  „1a.   Juhtudel, mil kohaldatakse artiklit 592a või 592d, võivad tolliasutused lubada ettevõtjal kõik eksporditoimingud kohe tema raamatupidamises arvele võtta ja esitada loa andvale tolliasutusele lisadeklaratsiooni nende kohta korrapäraselt kuni üks kuu pärast seda, kui kaup on väljunud ühenduse tolliterritooriumilt. Vastav luba antakse järgmistel tingimustel:






  a) | ettevõtja kasutab luba üksnes kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata keelde ja piiranguid; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklisse 285a lisatakse lõige 1a:

„1a.   Juhtudel, mil kohaldatakse artiklit 592a või 592d, võivad tolliasutused lubada ettevõtjal kõik eksporditoimingud kohe tema raamatupidamises arvele võtta ja esitada loa andvale tolliasutusele lisadeklaratsiooni nende kohta korrapäraselt kuni üks kuu pärast seda, kui kaup on väljunud ühenduse tolliterritooriumilt. Vastav luba antakse järgmistel tingimustel:

a)

ettevõtja kasutab luba üksnes kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata keelde ja piiranguid;

| b) | ettevõtja esitab eksporditolliasutusele kogu teabe, mida vastav asutus peab kauba kontrollimiseks vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja esitab eksporditolliasutusele kogu teabe, mida vastav asutus peab kauba kontrollimiseks vajalikuks;

| c) | kui eksporditolliasutus ei ole sama kui väljumistolliasutus, siis on tolliasutused kokku leppinud vastavate protseduuride kasutamises, ning kui punktis b osutatud teave on väljumistolliasutusele kättesaadav. |
| --- | --- |

c)

kui eksporditolliasutus ei ole sama kui väljumistolliasutus, siis on tolliasutused kokku leppinud vastavate protseduuride kasutamises, ning kui punktis b osutatud teave on väljumistolliasutusele kättesaadav.

Kui kaupade sisenemise korral kasutatakse esimeses lõigus viidatud protseduure, loetakse kauba arvelevõtmine raamatupidamises samaväärseks selle ekspordiks ja väljumiseks vabastamisega.”

| 15) | Artiklit 592a muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kaup, mille võib kanda vastavalt artiklile 231, artikli 232 lõikele 2 ja artiklile 233 mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 592a muudetakse järgmiselt:

a)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kaup, mille võib kanda vastavalt artiklile 231, artikli 232 lõikele 2 ja artiklile 233 mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”;

| b) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artiklitele 226 ja 227 ning artikli 229 lõikele 2, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artiklitele 226 ja 227 ning artikli 229 lõikele 2, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;”;

| c) | punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | järgmine kaup, mis on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud otse puur- või tootmisplatvormile või tuuleturbiinidesse, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:






  i) | kaup, mis on ette nähtud selliste platvormide või tuuleturbiinide ehituseks, remondiks, hoolduseks või ümberehituseks; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

järgmine kaup, mis on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud otse puur- või tootmisplatvormile või tuuleturbiinidesse, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:

i)

kaup, mis on ette nähtud selliste platvormide või tuuleturbiinide ehituseks, remondiks, hoolduseks või ümberehituseks;

| ii) | kaup, mis on ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide varustamiseks või seadmestamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kaup, mis on ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide varustamiseks või seadmestamiseks;

| iii) | varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või tuuleturbiinides kasutamiseks või tarbimiseks;”; |
| --- | --- |

iii)

varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või tuuleturbiinides kasutamiseks või tarbimiseks;”;

| d) | lisatakse punktid n–p:






  „n) | kaup, mida on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punktid n–p:

„n)

kaup, mida on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;

| o) | kaup, mida tarnitakse laeva või õhusõiduki osadena või lisadena kasutamiseks, laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootorikütus, määrdeõli ja gaas, laevade ja õhusõidukite pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup; |
| --- | --- |

o)

kaup, mida tarnitakse laeva või õhusõiduki osadena või lisadena kasutamiseks, laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootorikütus, määrdeõli ja gaas, laevade ja õhusõidukite pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup;

| p) | kaup, mis on ette nähtud viimiseks ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, ning kaup, mis saadetakse ühenduse tolliterritooriumilt Helgolandi, San Marinosse ja Vatikani.”. |
| --- | --- |

p)

kaup, mis on ette nähtud viimiseks ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, ning kaup, mis saadetakse ühenduse tolliterritooriumilt Helgolandi, San Marinosse ja Vatikani.”.

| 16) | Artiklit 592b muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 592b muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e jäetakse välja;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Juhul, kui tollideklaratsioon ei ole esitatud andmetöötlusmeetodeid kasutades, on lõike 1 punkti a alapunktides iii ja iv ning punktides b, c ja d kehtestatud tähtaeg vähemalt neli tundi.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Juhul, kui tollideklaratsioon ei ole esitatud andmetöötlusmeetodeid kasutades, on lõike 1 punkti a alapunktides iii ja iv ning punktides b, c ja d kehtestatud tähtaeg vähemalt neli tundi.”

| 17) | Artiklis 592g asendatakse tekst „artikli 592a punktides c–m” tekstiga „artikli 592a punktides c–p”. |
| --- | --- |

17)

Artiklis 592g asendatakse tekst „artikli 592a punktides c–m” tekstiga „artikli 592a punktides c–p”.

| 18) | IV jaotise 2. peatükki lisatakse artikkel 786:
  „Artikkel 786
  1.   Tolliseadustiku artikli 161 lõike 1 tähenduses ekspordiprotseduuri kasutatakse juhul, kui kaup viiakse väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta.
  2.   Ekspordideklaratsiooniga seotud formaalsused, mis on sätestatud käesolevas peatükis, kehtivad ka järgmistel juhtudel:






  a) | kui ühenduse kaup siseneb ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, või väljub nendelt territooriumidelt; |
| --- | --- | --- |

18)

IV jaotise 2. peatükki lisatakse artikkel 786:

„Artikkel 786

1.   Tolliseadustiku artikli 161 lõike 1 tähenduses ekspordiprotseduuri kasutatakse juhul, kui kaup viiakse väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta.

2.   Ekspordideklaratsiooniga seotud formaalsused, mis on sätestatud käesolevas peatükis, kehtivad ka järgmistel juhtudel:

a)

kui ühenduse kaup siseneb ühenduse tolliterritooriumil asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, või väljub nendelt territooriumidelt;

| b) | kui ühenduse kaupa veetakse maksuvabalt laevade ja õhusõidukite varudena, olenemata laeva või õhusõiduki sihtkohast. |
| --- | --- |

b)

kui ühenduse kaupa veetakse maksuvabalt laevade ja õhusõidukite varudena, olenemata laeva või õhusõiduki sihtkohast.

Ekspordideklaratsioon ei pea punktides a ja b osutatud juhtudel siiski sisaldama lisas 30 A sätestatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid.”

| 19) | Artikli 792a lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 793a lõikes 6” tekstiga „artikli 793 lõike 2 teise lõigu punktis b”. |
| --- | --- |

19)

Artikli 792a lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 793a lõikes 6” tekstiga „artikli 793 lõike 2 teise lõigu punktis b”.

| 20) | Artiklisse 793 lisatakse lõige 3:
  „3.   Lõike 2 teise lõigu punktis b osutatud juhtudel, kui ühtse veolepingu alusel ülevõetav kaup jõuab ühenduse tolliterritooriumilt tegeliku väljumise koha tolliasutusse, esitab veoettevõtja nõudmise korral nimetatud asutusele ühe järgmistest andmetest:






  a) | olemasolu korral ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri või |
| --- | --- | --- |

20)

Artiklisse 793 lisatakse lõige 3:

„3.   Lõike 2 teise lõigu punktis b osutatud juhtudel, kui ühtse veolepingu alusel ülevõetav kaup jõuab ühenduse tolliterritooriumilt tegeliku väljumise koha tolliasutusse, esitab veoettevõtja nõudmise korral nimetatud asutusele ühe järgmistest andmetest:

a)

olemasolu korral ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri või

| b) | asjaomase kauba ühtse veolepingu või ekspordideklaratsiooni koopia või |
| --- | --- |

b)

asjaomase kauba ühtse veolepingu või ekspordideklaratsiooni koopia või

| c) | saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viitenumbri ja pakkeüksuste arvu ning konteinerkauba puhul konteineri tunnusnumbri või |
| --- | --- |

c)

saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viitenumbri ja pakkeüksuste arvu ning konteinerkauba puhul konteineri tunnusnumbri või

| d) | teabe ühtse veolepingu kohta või ühenduse tolliterritooriumilt väljuva kauba transpordi kohta, mis kajastub kaupa üle võtva isiku andmetöötlussüsteemis või mõnes muus äriandmete töötlemise süsteemis.” |
| --- | --- |

d)

teabe ühtse veolepingu kohta või ühenduse tolliterritooriumilt väljuva kauba transpordi kohta, mis kajastub kaupa üle võtva isiku andmetöötlussüsteemis või mõnes muus äriandmete töötlemise süsteemis.”

| 21) | Artikli 793a lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

21)

Artikli 793a lõige 6 jäetakse välja.

| 22) | Artikkel 793c jäetakse välja. |
| --- | --- |

22)

Artikkel 793c jäetakse välja.

| 23) | Artikli 796c teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Selline teade peab sisaldama ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbrit.” |
| --- | --- |

23)

Artikli 796c teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selline teade peab sisaldama ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbrit.”

| 24) | Artiklit 796d muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ilma et see piiraks artikli 793 lõike 2 teise lõigu punkti b kohaldamist, veendub väljumistolliasutus, et esitatud kaup vastab deklareeritud kaubale, ja kontrollib kauba tegelikku väljaviimist ühenduse tolliterritooriumilt. Kauba mis tahes kontrollimisel võtab väljumistolliasutus aluseks eksporditolliasutuselt saadud teate „Eeldatava ekspordi teade”.
  Et võimaldada tollijärelevalvet kohas, kus kaup laaditakse transpordivahendilt maha ja antakse üle teisele kaupa valdavale isikule ning laaditakse teisele transpordivahendile, mis viib kauba pärast selle väljumistolliasutusele esitamist ühenduse tolliterritooriumilt välja, kohaldatakse järgmisi sätteid:






  a) | hiljemalt kauba üleandmisel esitab kauba valdaja selle järgmisele valdajale saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viitenumbri ja pakkeüksuste arvu või konteinerkauba puhul konteineri tunnusnumbri ning juhul, kui see on olemas, ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri. Need andmed võib esitada elektrooniliselt ja/või äri-, sadama- ja transpordiinfosüsteeme ning -protsesse kasutades või kui see pole võimalik, siis mõnes muus vormis. Hiljemalt kauba üleandmisel registreerib isik, kellele see üle antakse, kauba eelmise valdaja esitatud andmed; |
| --- | --- | --- | --- |

24)

Artiklit 796d muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks artikli 793 lõike 2 teise lõigu punkti b kohaldamist, veendub väljumistolliasutus, et esitatud kaup vastab deklareeritud kaubale, ja kontrollib kauba tegelikku väljaviimist ühenduse tolliterritooriumilt. Kauba mis tahes kontrollimisel võtab väljumistolliasutus aluseks eksporditolliasutuselt saadud teate „Eeldatava ekspordi teade”.

Et võimaldada tollijärelevalvet kohas, kus kaup laaditakse transpordivahendilt maha ja antakse üle teisele kaupa valdavale isikule ning laaditakse teisele transpordivahendile, mis viib kauba pärast selle väljumistolliasutusele esitamist ühenduse tolliterritooriumilt välja, kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

hiljemalt kauba üleandmisel esitab kauba valdaja selle järgmisele valdajale saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viitenumbri ja pakkeüksuste arvu või konteinerkauba puhul konteineri tunnusnumbri ning juhul, kui see on olemas, ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri. Need andmed võib esitada elektrooniliselt ja/või äri-, sadama- ja transpordiinfosüsteeme ning -protsesse kasutades või kui see pole võimalik, siis mõnes muus vormis. Hiljemalt kauba üleandmisel registreerib isik, kellele see üle antakse, kauba eelmise valdaja esitatud andmed;

| b) | vedaja tohib ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa laadida ainult siis, kui vedajale on esitatud punktis a osutatud teave; |
| --- | --- |

b)

vedaja tohib ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa laadida ainult siis, kui vedajale on esitatud punktis a osutatud teave;

| c) | vedaja teavitab kauba väljaviimisest väljumistolliasutust, esitades ka punktis a osutatud teabe, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tolliasutustele kättesaadav kasutusel olevate äri-, sadama- ja transpordiinfosüsteemide või -protsesside kaudu. Võimaluse korral peab selline teade olema manifesti või muu veodokumendi osa. |
| --- | --- |

c)

vedaja teavitab kauba väljaviimisest väljumistolliasutust, esitades ka punktis a osutatud teabe, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tolliasutustele kättesaadav kasutusel olevate äri-, sadama- ja transpordiinfosüsteemide või -protsesside kaudu. Võimaluse korral peab selline teade olema manifesti või muu veodokumendi osa.

Teise lõigu tähenduses on „vedaja” isik, kes viib kauba ühenduse territooriumilt välja või kes vastutab kauba väljaveo eest. Kuid

| — | kombineeritud transpordi puhul, kui ühenduse tolliterritooriumilt väljuv aktiivne transpordivahend üksnes transpordib teist transpordivahendit, mis pärast aktiivse transpordivahendi saabumist selle sihtkohta hakkab ise liikuma aktiivse transpordivahendina, tähendab vedaja isikut, kes hakkab juhtima seda transpordivahendit, millest saab aktiivne transpordivahend siis, kui ühenduse tolliterritooriumilt lahkuv transpordivahend on jõudnud oma sihtkohta. |
| --- | --- |

—

kombineeritud transpordi puhul, kui ühenduse tolliterritooriumilt väljuv aktiivne transpordivahend üksnes transpordib teist transpordivahendit, mis pärast aktiivse transpordivahendi saabumist selle sihtkohta hakkab ise liikuma aktiivse transpordivahendina, tähendab vedaja isikut, kes hakkab juhtima seda transpordivahendit, millest saab aktiivne transpordivahend siis, kui ühenduse tolliterritooriumilt lahkuv transpordivahend on jõudnud oma sihtkohta.

| — | mere- või õhutranspordi puhul laeva lastijaotusklauslite või töövõtulepingu alusel on vedaja isik, kes on sõlminud lepingu ja välja andnud konossemendi või lennuveokirja tegelikuks kaubaveoks ühenduse tolliterritooriumilt välja.”; |
| --- | --- |

—

mere- või õhutranspordi puhul laeva lastijaotusklauslite või töövõtulepingu alusel on vedaja isik, kes on sõlminud lepingu ja välja andnud konossemendi või lennuveokirja tegelikuks kaubaveoks ühenduse tolliterritooriumilt välja.”;

| b) | lisatakse lõige 4:
  „4.   Ilma et see piiraks artikli 792a kohaldamist, esitab kauba väljumistolliasutusest ära viiv isik, juhul kui ekspordiks deklareeritud ja väljumistolliasutusele esitatud kaup ei ole enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, väljumistolliasutusele lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud teabe. Kõnealuse teabe võib esitada mis tahes kujul.”. |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4:

„4.   Ilma et see piiraks artikli 792a kohaldamist, esitab kauba väljumistolliasutusest ära viiv isik, juhul kui ekspordiks deklareeritud ja väljumistolliasutusele esitatud kaup ei ole enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, väljumistolliasutusele lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud teabe. Kõnealuse teabe võib esitada mis tahes kujul.”.

| 25) | Artikli 796da lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | ettevõtja dokumendid nafta- ning gaasipuur- ja -tootmisplatvormidele või tuuleturbiinidesse tarnitud kaupade kohta.” |
| --- | --- | --- |

25)

Artikli 796da lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

ettevõtja dokumendid nafta- ning gaasipuur- ja -tootmisplatvormidele või tuuleturbiinidesse tarnitud kaupade kohta.”

| 26) | Artikli 841 lõikes 1 asendatakse tekst „artikleid 788–796e” tekstiga „artikli 786 lõiget 1 ja lõike 2 punkti b ning artikleid 788–796e”. |
| --- | --- |

26)

Artikli 841 lõikes 1 asendatakse tekst „artikleid 788–796e” tekstiga „artikli 786 lõiget 1 ja lõike 2 punkti b ning artikleid 788–796e”.

| 27) | Artikkel 841a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 841a
  1.   Muudel kui tolliseadustiku artikli 182 lõike 3 kolmandas lauses sätestatud juhtudel teavitatakse reekspordist väljumise ülddeklaratsioonis kooskõlas artiklitega 842a–842e, välja arvatud juhul, kui sellest nõudest loobutakse kooskõlas artikli 842a lõikega 3 või 4.
  2.   Juhul, kui ajutiselt ladustatavat või I kontrollitüübi vabatsooni kaupa reeksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt ilma, et nõutaks tollideklaratsiooni või väljumise ülddeklaratsiooni, tuleb enne kauba väljaviimist teavitada tolliasutuste poolt ettenähtud vormis reekspordist selle koha pädevat tolliasutust, kust kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.
  Lõikes 3 märgitud isikut võib tema taotluse korral volitada muutma ühte või mitut teate üksikasjadest pärast selle esitamist. Muutmine ei ole enam võimalik, kui teates osutatud kaup on ühenduse tolliterritooriumilt väljunud.
  3.   Lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate esitab vedaja. Siiski esitab selle teate ajutise ladustamise rajatise käitaja või I kontrollitüübi vabatsooni ladustamisrajatise käitaja või mõni teine isik, kes saab kauba esitada, juhul kui vedajat on teavitatud ja ta on andnud lepinguga oma nõusoleku, et teate esitab käesoleva lõike teises lauses osutatud isik. Väljumistolliasutus võib vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik teate esitamisest.
  Vedaja mõiste määratlemisel kohaldatakse artikli 796d lõike 1 viimast lõiku.
  4.   Juhtudel, kui lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate järel ei ole kaup enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, kohaldatakse artikli 796d lõiget 4 mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

27)

Artikkel 841a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 841a

1.   Muudel kui tolliseadustiku artikli 182 lõike 3 kolmandas lauses sätestatud juhtudel teavitatakse reekspordist väljumise ülddeklaratsioonis kooskõlas artiklitega 842a–842e, välja arvatud juhul, kui sellest nõudest loobutakse kooskõlas artikli 842a lõikega 3 või 4.

2.   Juhul, kui ajutiselt ladustatavat või I kontrollitüübi vabatsooni kaupa reeksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt ilma, et nõutaks tollideklaratsiooni või väljumise ülddeklaratsiooni, tuleb enne kauba väljaviimist teavitada tolliasutuste poolt ettenähtud vormis reekspordist selle koha pädevat tolliasutust, kust kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.

Lõikes 3 märgitud isikut võib tema taotluse korral volitada muutma ühte või mitut teate üksikasjadest pärast selle esitamist. Muutmine ei ole enam võimalik, kui teates osutatud kaup on ühenduse tolliterritooriumilt väljunud.

3.   Lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate esitab vedaja. Siiski esitab selle teate ajutise ladustamise rajatise käitaja või I kontrollitüübi vabatsooni ladustamisrajatise käitaja või mõni teine isik, kes saab kauba esitada, juhul kui vedajat on teavitatud ja ta on andnud lepinguga oma nõusoleku, et teate esitab käesoleva lõike teises lauses osutatud isik. Väljumistolliasutus võib vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik teate esitamisest.

Vedaja mõiste määratlemisel kohaldatakse artikli 796d lõike 1 viimast lõiku.

4.   Juhtudel, kui lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate järel ei ole kaup enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, kohaldatakse artikli 796d lõiget 4 mutatis mutandis.”

| 28) | Artikkel 842a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 842a
  1.   Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, tuleb juhul, kui kauba väljaviimisel ühenduse tolliterritooriumilt ei nõuta tollideklaratsiooni, esitada väljumistolliasutuses väljumise ülddeklaratsioon.
  2.   Käesolevas peatüki kohaldamisel tähendab „väljumistolliasutus”:






  a) | kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimise koha pädevat tolliasutust; või |
| --- | --- | --- |

28)

Artikkel 842a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 842a

1.   Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, tuleb juhul, kui kauba väljaviimisel ühenduse tolliterritooriumilt ei nõuta tollideklaratsiooni, esitada väljumistolliasutuses väljumise ülddeklaratsioon.

2.   Käesolevas peatüki kohaldamisel tähendab „väljumistolliasutus”:

a)

kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimise koha pädevat tolliasutust; või

| b) | juhul, kui kaup viiakse ühenduse tolliterritooriumilt välja lennu- või mereteed pidi, pädevat tolliasutust kohas, kus kaup laaditakse laevale või õhusõidukile, millega see viiakse ühenduse tolliterritooriumilt väljaspool asuvasse sihtkohta. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui kaup viiakse ühenduse tolliterritooriumilt välja lennu- või mereteed pidi, pädevat tolliasutust kohas, kus kaup laaditakse laevale või õhusõidukile, millega see viiakse ühenduse tolliterritooriumilt väljaspool asuvasse sihtkohta.

3.   Juhul, kui elektrooniline transiidideklaratsioon sisaldab väljumisel esitatava ülddeklaratsiooni andmeid ja kui sihttolliasutus on ka väljumistolliasutus või kui sihttolliasutus on väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, ei nõuta väljumise ülddeklaratsiooni.

4.   Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta järgmistel juhtudel:

| a) | artiklis 592a loetletud erandid; |
| --- | --- |

a)

artiklis 592a loetletud erandid;

| b) | kui kaup laaditakse peale ühenduse tolliterritooriumi sadamas või lennujaamas eesmärgiga laadida see maha muus ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja juhul, kui nõudmise korral tehakse väljumistolliasutusele kättesaadavaks mahalaadimise kohta tõendavad dokumendid kauba-, lasti- või veomanifesti või lastinimekirja kujul. Sama kehtib, kui laev või õhusõiduk, millega kaupa veetakse, külastab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvat sadamat või lennujaama ja nimetatud kaupa ei laadita selle külastuse vältel laevalt või õhusõidukilt maha; |
| --- | --- |

b)

kui kaup laaditakse peale ühenduse tolliterritooriumi sadamas või lennujaamas eesmärgiga laadida see maha muus ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja juhul, kui nõudmise korral tehakse väljumistolliasutusele kättesaadavaks mahalaadimise kohta tõendavad dokumendid kauba-, lasti- või veomanifesti või lastinimekirja kujul. Sama kehtib, kui laev või õhusõiduk, millega kaupa veetakse, külastab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvat sadamat või lennujaama ja nimetatud kaupa ei laadita selle külastuse vältel laevalt või õhusõidukilt maha;

| c) | kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda ühenduse tolliterritooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja vedavatelt transpordivahenditelt maha; |
| --- | --- |

c)

kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda ühenduse tolliterritooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja vedavatelt transpordivahenditelt maha;

| d) | kui kaup laaditi peale eelmises, ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse; |
| --- | --- |

d)

kui kaup laaditi peale eelmises, ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse;

| e) | kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja ühenduse tolliterritooriumilt välja, eeldusel et






  i) | kauba ümberlaadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada; |
| --- | --- | --- |

e)

kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja ühenduse tolliterritooriumilt välja, eeldusel et

i)

kauba ümberlaadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada;

| ii) | teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav; ning |
| --- | --- |

ii)

teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav; ning

| iii) | vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja; |
| --- | --- |

iii)

vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja;

| f) | kui väljumistolliasutusele on kas ajutise ladustamise rajatise käitaja või sadama/lennujaama käitaja andmetöötlussüsteemi kaudu või mõne muu äriandmete töötlemise süsteemi kaudu esitatud tõend selle kohta, et ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa on juba kajastatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldavas tollideklaratsioonis ning tolliasutused on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

f)

kui väljumistolliasutusele on kas ajutise ladustamise rajatise käitaja või sadama/lennujaama käitaja andmetöötlussüsteemi kaudu või mõne muu äriandmete töötlemise süsteemi kaudu esitatud tõend selle kohta, et ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa on juba kajastatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldavas tollideklaratsioonis ning tolliasutused on selle heaks kiitnud.

Ilma et see piiraks artikli 842d lõike 2 kohaldamist, võetakse punktides a–f osutatud juhtudel tollikontrollides arvesse olukorra eripära.

5.   Kui väljumise ülddeklaratsiooni nõutakse, esitab selle vedaja. Siiski esitab selle deklaratsiooni ajutise ladustamise rajatise käitaja või I kontrollitüübi vabatsooni ladustamisrajatise käitaja või mõni teine isik, kes saab kauba esitada, juhul kui vedajat on teavitatud ja ta on andnud lepinguga oma nõusoleku, et deklaratsiooni esitab käesoleva lõike teises lauses osutatud isik. Väljumistolliasutus võib vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik deklaratsiooni esitamisest.

Vedaja mõiste määratlemisel kohaldatakse artikli 796d lõike 1 viimast lõiku.

6.   Juhtudel, kui väljumise ülddeklaratsiooni esitamise järel ei ole kaup enam ette nähtud ühenduse territooriumilt väljaviimiseks, kohaldatakse artikli 796d lõiget 4 mutatis mutandis.”

| 29) | Artikli 842d lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui ühenduse tolliterritooriumilt viiakse välja kaupa, mille puhul ei pea mõne artikli 842a lõikes 4 osutatud erandi kohaselt esitama väljumise ülddeklaratsiooni, toimub riskianalüüs nõudmise korral kauba esitamisel nimetatud kaupa käsitlevate dokumentide või muu teabe alusel.” |
| --- | --- |

29)

Artikli 842d lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui ühenduse tolliterritooriumilt viiakse välja kaupa, mille puhul ei pea mõne artikli 842a lõikes 4 osutatud erandi kohaselt esitama väljumise ülddeklaratsiooni, toimub riskianalüüs nõudmise korral kauba esitamisel nimetatud kaupa käsitlevate dokumentide või muu teabe alusel.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkte 1-13 ja 15-29 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011. Enne 1. jaanuari 2011 vastavalt artikli 793c lõikele 1 haldus-saatedokumendi alusel alustatud eksporditoimingute suhtes peab väljumistolliasutus kohaldama enne ja pärast nimetatud kuupäeva artiklis 793c sätestatud meetmeid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

1

(2)  ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.

2

(3)  ELT L 91, 3.4.2009, lk 14.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

4

(5)  ELT L 324, 10.12.2009, lk 23.

5

(6)  ELT L 329, 6.12.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

7

(8)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

9

(10)  EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1.

10

(11)  ELT L 324, 10.12.2009, lk 23.”;

11

(12)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

12

(13)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.”.

13

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 431/2010,

20. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 70,0 |
| MK | 66,4 |
| TN | 71,5 |
| TR | 61,3 |
| ZZ | 67,3 |
| 0707 00 05 | MA | 46,5 |
| MK | 52,3 |
| TR | 118,3 |
| ZZ | 72,4 |
| 0709 90 70 | TR | 121,1 |
| ZZ | 121,1 |
| 0805 10 20 | EG | 55,7 |
| IL | 54,7 |
| MA | 51,0 |
| PY | 48,3 |
| TN | 51,1 |
| TR | 49,3 |
| ZA | 73,7 |
| ZZ | 54,8 |
| 0805 50 10 | AR | 94,0 |
| BR | 117,8 |
| TR | 87,6 |
| ZA | 74,1 |
| ZZ | 93,4 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 75,2 |
| CA | 69,6 |
| CL | 80,9 |
| CN | 81,8 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 122,8 |
| UY | 77,5 |
| ZA | 84,8 |
| ZZ | 81,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

70,0

MK

66,4

TN

71,5

TR

61,3

ZZ

67,3

0707 00 05

MA

46,5

MK

52,3

TR

118,3

ZZ

72,4

0709 90 70

TR

121,1

ZZ

121,1

0805 10 20

EG

55,7

IL

54,7

MA

51,0

PY

48,3

TN

51,1

TR

49,3

ZA

73,7

ZZ

54,8

0805 50 10

AR

94,0

BR

117,8

TR

87,6

ZA

74,1

ZZ

93,4

0808 10 80

AR

85,3

BR

75,2

CA

69,6

CL

80,9

CN

81,8

MK

26,7

NZ

114,3

US

122,8

UY

77,5

ZA

84,8

ZZ

81,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 432/2010,

20. mai 2010,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima- ja piimatoodete sektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Dominikaani Vabariigile ette nähtud eksporditoetusi on eristatud, et võtta arvesse vähendatud tollimakse, mida kohaldatakse imporditariifikvoodi raames toimuva impordi suhtes kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega (3). Muutunud turuolukorra tõttu Dominikaani Vabariigis, mida iseloomustab suurenenud konkurents piimapulbri puhul, ei kasutata kvooti enam täielikult. Selleks et saada kvoodi kasutamisest võimalikult suurt kasu, tuleks Dominikaani Vabariigile ette nähtud eksporditoetuste eristamine tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Dominikaani Vabariigile ette nähtud eksporditoetusi on eristatud, et võtta arvesse vähendatud tollimakse, mida kohaldatakse imporditariifikvoodi raames toimuva impordi suhtes kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega (3). Muutunud turuolukorra tõttu Dominikaani Vabariigis, mida iseloomustab suurenenud konkurents piimapulbri puhul, ei kasutata kvooti enam täielikult. Selleks et saada kvoodi kasutamisest võimalikult suurt kasu, tuleks Dominikaani Vabariigile ette nähtud eksporditoetuste eristamine tühistada.

| (5) | Komisjoni määruse (EL) nr 326/2010, millega muudetakse komisjoni (4)17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks (5)) kohaselt on põllumajandustoodete nomenklatuuri lisatud juustu käsitlevad teatavad tootekoodid. Seega tuleks kõnealused koodid lisada käesoleva määruse lisasse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruse (EL) nr 326/2010, millega muudetakse komisjoni (4)17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks (5)) kohaselt on põllumajandustoodete nomenklatuuri lisatud juustu käsitlevad teatavad tootekoodid. Seega tuleks kõnealused koodid lisada käesoleva määruse lisasse.

| (6) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaks määratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (6) artikli 3 ette nähtud tingimusele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

3

(4)  ELT L 100, 22.4.2010, lk 1.

4

(5)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.

5

(6)  ELT L 318, 4.12.2009, lk 1.

6

---

LISA

Alates 21. maist 2010 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 29 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 29 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L20 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 19 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 29 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 29 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L20

:

kõik sihtkohad, välja arvatud:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar; |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar;

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, () Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

kõik sihtkohad, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar; |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar;

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244 alusel.

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 433/2010,

20. mai 2010,

mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010, ei anta eksporditoetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodetele ning artiklis 2 osutatud sihtkohtadele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 434/2010,

20. mai 2010,

mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 18. mail 2010, ei anta toetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktis c osutatud toodete ja artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 435/2010,

20. mai 2010,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja liidus kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja liidus kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine liidus toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine liidus toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (8) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XVI osas loetletud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 21. maist 2010. kohaldatavad toetusemäärad
   (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3)

0,00

0,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

a)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

0,00

0,00

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar; |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar;

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 436/2010,

20. mai 2010,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini (2) ühise kaubandussüsteemi kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  ELT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

Komisjoni 20. maist 2010. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 121,5 | 0 | AR |
| 122,5 | 0 | TH |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 124,5 | 0 | BR |
| 116,3 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 206,8 | 28 | BR |
| 218,9 | 24 | AR |
| 294,2 | 2 | CL |
| 0207 14 60 | Kana koivad, külmutatud | 102,7 | 12 | BR |
| 0207 25 10 | Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud | 146,0 | 4 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 242,1 | 16 | BR |
| 293,9 | 1 | CL |
| 0408 11 80 | Munakollased | 327,8 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 343,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 283,0 | 1 | BR |
| 311,4 | 0 | TH |
| 3502 11 90 | Munaalbumiin, kuivatatud | 561,5 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

121,5

0

AR

122,5

0

TH

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

124,5

0

BR

116,3

1

AR

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

206,8

28

BR

218,9

24

AR

294,2

2

CL

0207 14 60

Kana koivad, külmutatud

102,7

12

BR

0207 25 10

Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud

146,0

4

BR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

242,1

16

BR

293,9

1

CL

0408 11 80

Munakollased

327,8

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

343,8

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

283,0

1

BR

311,4

0

TH

3502 11 90

Munaalbumiin, kuivatatud

561,5

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

OTSUSED

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/32

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Austrias

(2010/282/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Austria esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Austrial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Austria kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Austrial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Austria kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Austria puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Austria puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Austria ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Austrias 2009. aastal 3,9 %-ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt saab kavandatavat kontrollväärtuse ületamist siiski pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Austrias 2009. aastal järsult, 3,7 % võrra. Langus peegeldab erainvesteeringute ja väliskaubanduse järsku vähenemist ekspordile suunatud tootmissektoris finantskriisi ja maailmamajanduse aeglustumise tõttu ning eelkõige peamiste kaubanduspartnerite (euroala, Kesk- ja Ida-Euroopa) palju halvemaid kasvuväljavaateid. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada ajutisena. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile, milles võetakse arvesse käesoleval aastal võetud eelarvemeetmeid, ulatub eelarvepuudujääk 2010. aastal 5,5 %-ni SKPst ja 2011. aastal 5,3 %-ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Austria ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Austrias 2009. aastal 3,9 %-ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt saab kavandatavat kontrollväärtuse ületamist siiski pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Austrias 2009. aastal järsult, 3,7 % võrra. Langus peegeldab erainvesteeringute ja väliskaubanduse järsku vähenemist ekspordile suunatud tootmissektoris finantskriisi ja maailmamajanduse aeglustumise tõttu ning eelkõige peamiste kaubanduspartnerite (euroala, Kesk- ja Ida-Euroopa) palju halvemaid kasvuväljavaateid. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada ajutisena. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile, milles võetakse arvesse käesoleval aastal võetud eelarvemeetmeid, ulatub eelarvepuudujääk 2010. aastal 5,5 %-ni SKPst ja 2011. aastal 5,3 %-ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Austria ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori võlg alates 2008. aastast ületanud kontrollväärtuse 60 % SKPst ning püsib 2009. aastal 68,2 % tasemel SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi suureneb võla suhe 2010. aastal 73,9 %-ni ja 2011. aastal 77 %-ni SKPst. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Austria ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori võlg alates 2008. aastast ületanud kontrollväärtuse 60 % SKPst ning püsib 2009. aastal 68,2 % tasemel SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi suureneb võla suhe 2010. aastal 73,9 %-ni ja 2011. aastal 77 %-ni SKPst. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Austria puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Austria puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Austrial on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Austria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/34

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Belgias

(2010/283/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Belgia esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Sedasi nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Sedasi nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles võtnud arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Belgia kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles võtnud arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Belgia kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Belgia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Belgia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Belgia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Belgias 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist võib pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks SKP vähenema 2009. aastal 2,9 % ja 2010. aastal suurenema 0,6 %. Lisaks ilmneb 2009. aasta sügisprognoosist, et kontrollväärtusest suuremana kavandatud ülemäärast eelarvepuudujääki ei saa käsitada ajutisena, kuna puudujääk peaks 2010. ja 2011. aastal olema stabiilselt 5,8 % SKPst, arvestades juba piisavalt üksikasjalikke konsolideerimismeetmeid. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Belgia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Belgias 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist võib pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks SKP vähenema 2009. aastal 2,9 % ja 2010. aastal suurenema 0,6 %. Lisaks ilmneb 2009. aasta sügisprognoosist, et kontrollväärtusest suuremana kavandatud ülemäärast eelarvepuudujääki ei saa käsitada ajutisena, kuna puudujääk peaks 2010. ja 2011. aastal olema stabiilselt 5,8 % SKPst, arvestades juba piisavalt üksikasjalikke konsolideerimismeetmeid. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on pidevalt vähenenud, st 134 %lt SKPst 1993. aastal 84 %le SKPst 2007. aastal. Finantssektori stabiliseerimiseks 2008. aastal võetud meetmete tulemusena suurenes võla suhe SKPsse peaaegu 90 %ni. Sellest tulenevalt oli kõnealune suhe 60 % suurusest kontrollväärtusest märgatavalt suurem. Vastavalt Belgia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg 2009. aastal 97,6 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe ligikaudu 97 %ni 2009. aastal, 101 %ni 2010. aastal ja 104 %ni 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on pidevalt vähenenud, st 134 %lt SKPst 1993. aastal 84 %le SKPst 2007. aastal. Finantssektori stabiliseerimiseks 2008. aastal võetud meetmete tulemusena suurenes võla suhe SKPsse peaaegu 90 %ni. Sellest tulenevalt oli kõnealune suhe 60 % suurusest kontrollväärtusest märgatavalt suurem. Vastavalt Belgia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg 2009. aastal 97,6 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe ligikaudu 97 %ni 2009. aastal, 101 %ni 2010. aastal ja 104 %ni 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Belgia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Belgia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Belgia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/36

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

(2010/284/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7, koostoimes artikli 126 lõikega 13,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majanduslikku olukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Tšehhi Vabariigi kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Tšehhi Vabariigi kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Tšehhi Vabariigi puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Tšehhi Vabariigi puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses väljatoodud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Tšehhi Vabariigis 2009. aastal 6,6 %ni SKPst ning ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt saab kavandatavat kontrollväärtuse ületamist siiski pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb 2009. aastal reaalne SKP 4,8 % (võrdluseks: 2008. aastal oli tegemist 2,5 % suuruse positiivse kasvuga), mis kajastab peamiselt ülemaailmse majanduskriisi mõju. Kuigi valitsemissektori eelarve puudujääk hakkas suurenema alles 2008. aastal, hakkas struktuurne eelarveseisund halvenema juba majanduse headel aegadel. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks, sest komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 5,5 % SKPst ja 2011. aastal 5,7 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Prognoosis on võetud arvesse nii kriisivastaste meetmete mõju, mida rakendatakse ka 2010. aastal (kaks meedet, mis moodustavad ligikaudu 0,7 % SKPst on alalised), kui ka Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris vastu võetud eelarve konsolideerimise paketti 2010. aastaks. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Tšehhi Vabariigis 2009. aastal 6,6 %ni SKPst ning ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt saab kavandatavat kontrollväärtuse ületamist siiski pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb 2009. aastal reaalne SKP 4,8 % (võrdluseks: 2008. aastal oli tegemist 2,5 % suuruse positiivse kasvuga), mis kajastab peamiselt ülemaailmse majanduskriisi mõju. Kuigi valitsemissektori eelarve puudujääk hakkas suurenema alles 2008. aastal, hakkas struktuurne eelarveseisund halvenema juba majanduse headel aegadel. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks, sest komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 5,5 % SKPst ja 2011. aastal 5,7 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Prognoosis on võetud arvesse nii kriisivastaste meetmete mõju, mida rakendatakse ka 2010. aastal (kaks meedet, mis moodustavad ligikaudu 0,7 % SKPst on alalised), kui ka Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris vastu võetud eelarve konsolideerimise paketti 2010. aastaks. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele jääb valitsemissektori koguvõlg märgatavalt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ning kavandatavalt peaks see 2009. aastal olema 35,5 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks võla suhe kiirelt suurenema ning 2011. aastal jõudma 44 %ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Tšehhi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele jääb valitsemissektori koguvõlg märgatavalt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ning kavandatavalt peaks see 2009. aastal olema 35,5 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks võla suhe kiirelt suurenema ning 2011. aastal jõudma 44 %ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Tšehhi Vabariigi puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Tšehhi Vabariigi puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Tšehhi Vabariigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/38

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal

(2010/285/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Saksamaa esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Saksamaa kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Saksamaa kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Saksamaa puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses välja toodud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Saksamaa puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses välja toodud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Saksamaal 2009. aastal 3,7 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist saab pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Saksamaal 2009. aastal järsult 5 % võrra. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist käsitada ajutisena, kuna võttes arvesse käesoleval aastal võetud stimuleerivaid meetmeid, mis mõjutavad 2010. ja 2011. aasta eelarvet, peaks komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suurenema eelarvepuudujääk 5,0 %ni SKPst 2010. aastal ja seejärel vähenema 4,6 %ni SKPst 2011. aastal, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Saksamaal 2009. aastal 3,7 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist saab pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Saksamaal 2009. aastal järsult 5 % võrra. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist käsitada ajutisena, kuna võttes arvesse käesoleval aastal võetud stimuleerivaid meetmeid, mis mõjutavad 2010. ja 2011. aasta eelarvet, peaks komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suurenema eelarvepuudujääk 5,0 %ni SKPst 2010. aastal ja seejärel vähenema 4,6 %ni SKPst 2011. aastal, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub valitsemissektori koguvõlg (mis on olnud üle kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2002. aastast) 2009. aastal 74,2 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe 73,1 %ni SKPst 2009. aastal ja ulatub 79,7 %ni SKPst 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub valitsemissektori koguvõlg (mis on olnud üle kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2002. aastast) 2009. aastal 74,2 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe 73,1 %ni SKPst 2009. aastal ja ulatub 79,7 %ni SKPst 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Saksamaa puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Saksamaa puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Saksamaa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/40

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

(2010/286/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Itaalia esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Itaalia kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Itaalia kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Itaalia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Itaalia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Itaalia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Itaalias 2009. aastal 5,3 % SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist saab pidada siiski erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Itaalias 2009. aastal 4,7 %, olles 2008. aastal vähenenud 1 %. 2010. aastaks prognoositakse mõõdukat elavnemist, mis 2011. aastal hoogustub. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, sest prognoosi kohaselt suureneb puudujääk 2010. aastal veelgi ning väheneb 2011. aastal ainult pisut, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt kriisile reageerimiseks koostatud järjestikuste majanduse elavdamise pakettide (mille eesmärk on toetada madala sissetulekuga rühmi ja tähtsamaid tööstussektoreid) raames võetud suvakohased meetmed ei mõjuta ilmselt oluliselt valitsemissektori eelarve seisundit, kuna Itaalia ametiasutuste sõnul rahastatakse neid peamiselt olemasolevate vahendite ümberjaotamisega. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Itaalia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Itaalias 2009. aastal 5,3 % SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist saab pidada siiski erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt kahaneb reaalne SKP Itaalias 2009. aastal 4,7 %, olles 2008. aastal vähenenud 1 %. 2010. aastaks prognoositakse mõõdukat elavnemist, mis 2011. aastal hoogustub. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, sest prognoosi kohaselt suureneb puudujääk 2010. aastal veelgi ning väheneb 2011. aastal ainult pisut, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt kriisile reageerimiseks koostatud järjestikuste majanduse elavdamise pakettide (mille eesmärk on toetada madala sissetulekuga rühmi ja tähtsamaid tööstussektoreid) raames võetud suvakohased meetmed ei mõjuta ilmselt oluliselt valitsemissektori eelarve seisundit, kuna Itaalia ametiasutuste sõnul rahastatakse neid peamiselt olemasolevate vahendite ümberjaotamisega. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Itaalia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg oluliselt ületanud 60 % kontrollväärtust juba alates majandus- ja rahaliidu 3. etapile eelnenud ajast ning ulatub 2009. aastal 115,1 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi suureneb võla suhe jätkuvalt, 117,8 %ni 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Itaalia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg oluliselt ületanud 60 % kontrollväärtust juba alates majandus- ja rahaliidu 3. etapile eelnenud ajast ning ulatub 2009. aastal 115,1 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi suureneb võla suhe jätkuvalt, 117,8 %ni 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Asutamislepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Itaalia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Itaalia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Itaalia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/42

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

(2010/287/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Madalmaade esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse samuti sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126) rakendamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks kõigis etappides täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks kõigis etappides täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Madalmaade kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Madalmaade kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Madalmaade puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Madalmaade puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele.

| (7) | Vastavalt Hollandi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Madalmaades 2009. aastal 4,8 % SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtuset 3 % SKPst. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. See on peamiselt tingitud tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 4,5 % ja kasvab 2010. aastal üksnes 0,25 %. Ka komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt ei saa kavandatavat kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks, kuna valitsemissektori puudujääk peaks 2009. aasta tasemelt 4,7 % SKPst suurenema 2010. aastal 6,1 %ni SKPst, enne kui see väheneb veidi ja jõuab 2011. aastal 5,6 % SKPst, eeldusel et poliitika ei muutu. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Hollandi ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele ulatub kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk Madalmaades 2009. aastal 4,8 % SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtuset 3 % SKPst. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. See on peamiselt tingitud tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 4,5 % ja kasvab 2010. aastal üksnes 0,25 %. Ka komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt ei saa kavandatavat kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks, kuna valitsemissektori puudujääk peaks 2009. aasta tasemelt 4,7 % SKPst suurenema 2010. aastal 6,1 %ni SKPst, enne kui see väheneb veidi ja jõuab 2011. aastal 5,6 % SKPst, eeldusel et poliitika ei muutu. Asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Hollandi ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2009. aastal 59,7 % (4) tasemele SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis ennustatakse valitsemissektori koguvõla suuruseks 2009. aastal 59,8 % SKPst, mis peaks 2010. aastal suurenema 66 %ni SKPst ja 2011. aastal 70 %ni SKPst, seega ületama asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Selline suurenemine on suures osas tingitud esmase eelarveseisundi kavandatavast suurest halvenemisest. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Hollandi ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2009. aastal 59,7 % (4) tasemele SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis ennustatakse valitsemissektori koguvõla suuruseks 2009. aastal 59,8 % SKPst, mis peaks 2010. aastal suurenema 66 %ni SKPst ja 2011. aastal 70 %ni SKPst, seega ületama asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Selline suurenemine on suures osas tingitud esmase eelarveseisundi kavandatavast suurest halvenemisest.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Madalmaade puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Madalmaade puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Madalmaade ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2

3

(4)  See näitaja ei hõlma valitsemissektori INGile antud toetust seoses ebalikviidsete varadega, kusjuures toetuse suurus oli ligikaudu 3,5 % SKPst (21 miljardit eurot).

4

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/44

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

(2010/288/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Portugali esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 126) rakendussätted. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused nimetatud protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 126) rakendussätted. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused nimetatud protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 5, on ette nähtud, et komisjon esitab arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Olles arvesse võtnud endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 3) kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Portugali kohta sellekohase arvamuse (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 5, on ette nähtud, et komisjon esitab arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Olles arvesse võtnud endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 3) kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Portugali kohta sellekohase arvamuse (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Portugali puhul jõuti käesolevas otsuses esitatud üldhinnangu tulemusel järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Portugali puhul jõuti käesolevas otsuses esitatud üldhinnangu tulemusel järgmistele järeldustele.

| (7) | Portugali ametiasutuste poolt 2009. oktoobris esitatud andmete kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk Portugalis ulatuma 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja olema seega oluliselt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada erandlikuna aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on 2009. aasta ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud muu hulgas tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 2,9 % ja suureneb 2010. aastal 0,3 %. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada ajutisena, kuna komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk suurenema 2010. aastal 8 %ni SKPst, kusjuures see näitaja hõlmab ka käesoleval aastal juba rakendatud meetmeid. Kuigi enamiku 2009. aasta kriisiga seotud erakorraliste meetmete rakendamine lõpetatakse, ei prognoosita jätkuva majandussurutise, automaatsete stabilisaatorite toime ja intressikulude märkimisväärse suurenemise tõttu eelarveseisundi paranemist 2010. ja 2011. aastal. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Portugali ametiasutuste poolt 2009. oktoobris esitatud andmete kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk Portugalis ulatuma 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja olema seega oluliselt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada erandlikuna aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on 2009. aasta ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud muu hulgas tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 2,9 % ja suureneb 2010. aastal 0,3 %. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist ei saa käsitada ajutisena, kuna komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk suurenema 2010. aastal 8 %ni SKPst, kusjuures see näitaja hõlmab ka käesoleval aastal juba rakendatud meetmeid. Kuigi enamiku 2009. aasta kriisiga seotud erakorraliste meetmete rakendamine lõpetatakse, ei prognoosita jätkuva majandussurutise, automaatsete stabilisaatorite toime ja intressikulude märkimisväärse suurenemise tõttu eelarveseisundi paranemist 2010. ja 2011. aastal. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Portugali ametiasutuste poolt 2009. oktoobris esitatud andmete kohaselt peaks valitsemissektori koguvõlg (mis on olnud üle kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2005. aastast) 2009. aastal ulatuma 74,5 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse prognoosiperioodi jooksul oluliselt (18 protsendipunkti võrra) suurenema, 66,3 %-lt 2008. aastal 91,1 %-le 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Portugali ametiasutuste poolt 2009. oktoobris esitatud andmete kohaselt peaks valitsemissektori koguvõlg (mis on olnud üle kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2005. aastast) 2009. aastal ulatuma 74,5 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse prognoosiperioodi jooksul oluliselt (18 protsendipunkti võrra) suurenema, 66,3 %-lt 2008. aastal 91,1 %-le 2011. aastal. Ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Portugali puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Portugali puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/46

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Sloveenias

(2010/289/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6, koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Sloveenia esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu eelduseks.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 126, rakendussätted. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused nimetatud protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Määrusega (EÜ) nr 1467/97 kehtestatakse ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 126, rakendussätted. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused nimetatud protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Sellega püüti tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Sellega püüti tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 5, on ette nähtud, et komisjon esitab arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Olles arvesse võtnud endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 3, kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 4, kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Sloveenias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule sellekohase arvamuse (3) Sloveenia kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 5, on ette nähtud, et komisjon esitab arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Olles arvesse võtnud endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 3, kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõige 4, kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Sloveenias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule sellekohase arvamuse (3) Sloveenia kohta.

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Sloveenia puhul jõuti käesolevas otsuses esitatud üldhinnangu tulemusena järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Sloveenia puhul jõuti käesolevas otsuses esitatud üldhinnangu tulemusena järgmistele järeldustele.

| (7) | Sloveenia ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist saab pidada siiski erandlikuks aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. SKP reaalkasv, mis aastatel 2007–2008 kahanes poole võrra, muutub komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt 2009. aastal järsult negatiivseks (– 7,4 %). Ehkki Sloveenia eelarvetulemused on olnud lähiminevikus ja veel soodsates majandustingimustes tugevad tänu prognoositust suuremale tulude kasvule, esines eelarve täitmisel ülekulusid. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi ei saa kavandatavat kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks, kuna eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suureneks puudujääk 6,3 %lt 2009. aastal ligikaudu 7 %ni 2011. aastal, samas kui prognoosi kohaselt peaks taastuma reaalse SKP mõõdukas kasv. Prognoosi puhul on arvestatud, et valitsuse kavade kohaselt peaks Euroopa majanduse elavdamise kava alusel võetavatest erakorralistest kriisimeetmetest, mis moodustavad 2009. aastal ligikaudu 1,25 % SKPst, 2010. ja 2011. aastal järk-järgult loobutama. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Sloveenia ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2009. aastal 5,9 %ni SKPst ja ületab seega oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist saab pidada siiski erandlikuks aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. SKP reaalkasv, mis aastatel 2007–2008 kahanes poole võrra, muutub komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt 2009. aastal järsult negatiivseks (– 7,4 %). Ehkki Sloveenia eelarvetulemused on olnud lähiminevikus ja veel soodsates majandustingimustes tugevad tänu prognoositust suuremale tulude kasvule, esines eelarve täitmisel ülekulusid. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi ei saa kavandatavat kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks, kuna eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suureneks puudujääk 6,3 %lt 2009. aastal ligikaudu 7 %ni 2011. aastal, samas kui prognoosi kohaselt peaks taastuma reaalse SKP mõõdukas kasv. Prognoosi puhul on arvestatud, et valitsuse kavade kohaselt peaks Euroopa majanduse elavdamise kava alusel võetavatest erakorralistest kriisimeetmetest, mis moodustavad 2009. aastal ligikaudu 1,25 % SKPst, 2010. ja 2011. aastal järk-järgult loobutama. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Vastavalt Sloveenia ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele jääb valitsemissektori võlg tunduvalt alla 60 % kontrollväärtuse ning püsib 2009. aastal kavakohaselt 34,2 % tasemel. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2011. aastaks ligikaudu 48 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Sloveenia ametiasutuste 2009. aasta oktoobris esitatud andmetele jääb valitsemissektori võlg tunduvalt alla 60 % kontrollväärtuse ning püsib 2009. aastal kavakohaselt 34,2 % tasemel. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2011. aastaks ligikaudu 48 %ni SKPst.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Sloveenia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Sloveenia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et Sloveenial on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Sloveenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/48

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

(2010/290/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Slovakkia tehtud märkusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Samuti näeb määrus (EÜ) nr 1467/97 ette sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 rakendamiseks, mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (1) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Samuti näeb määrus (EÜ) nr 1467/97 ette sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 rakendamiseks, mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliks 126. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.

| (4) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5, nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu esitas komisjon Slovakkia kohta sellekohase arvamuse nõukogule 11. novembril 2009 (3). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5, mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5, nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast aruannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis on muutunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu esitas komisjon Slovakkia kohta sellekohase arvamuse nõukogule 11. novembril 2009 (3).

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Slovakkia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Slovakkia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses esitatud järeldustele.

| (7) | Slovakkia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2009. aastal 6,3 %ni SKPst ning ületab seega kontrollväärtust 3 % SKPst ega ole selle lähedal. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada erakordseks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks reaalne SKP 2009. aastal vähenema 5,8 %. Kuigi 3 % kontrollväärtuse ületamine kajastab peamiselt majandussurutise tõsidust, tuleneb see ka märkimisväärsest struktuurse eelarveseisundi halvenemisest alates 2005. aastast. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks, sest komisjoni talituste 2009. aasta prognoosi kohaselt moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 6 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Slovakkia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2009. aastal 6,3 %ni SKPst ning ületab seega kontrollväärtust 3 % SKPst ega ole selle lähedal. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada erakordseks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk muu hulgas tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks reaalne SKP 2009. aastal vähenema 5,8 %. Kuigi 3 % kontrollväärtuse ületamine kajastab peamiselt majandussurutise tõsidust, tuleneb see ka märkimisväärsest struktuurse eelarveseisundi halvenemisest alates 2005. aastast. Lisaks ei saa kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks, sest komisjoni talituste 2009. aasta prognoosi kohaselt moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 6 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (8) | Slovakkia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ja peaks 2009. aastal moodustama ligikaudu 30 % SKPst. Komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt peaks võlasuhe kiirelt tõusma ning jõudma 2011. aastal – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – 42,7 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Slovakkia ametiasutuste poolt 2009. aasta oktoobris esitatud andmete kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ja peaks 2009. aastal moodustama ligikaudu 30 % SKPst. Komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt peaks võlasuhe kiirelt tõusma ning jõudma 2011. aastal – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – 42,7 %ni SKPst.

| (9) | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega juhitakse komisjoni aruandes tähelepanu pensionisüsteemi reformile, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast. Kuigi kõnealuse reformi rakendamise tõttu halveneb eelarveseisund ajutiselt, paraneb oluliselt riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Slovakkia ametiasutuste hinnangute kohaselt ulatuvad selle reformi netokulud 2009.–2011. aastal 1,1 %ni SKPst ja suurenevad 2012. aastal 1,2 %ni SKPst. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile võib kõnealust lineaarselt vähenevat kulu võtta arvesse üleminekuperioodil ja ainult juhul, kui eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale. Kuna puudujääk ei ole ajavahemikul 2009–2011 kontrollväärtuse lähedal, ei saa pensionireformi kulusid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega juhitakse komisjoni aruandes tähelepanu pensionisüsteemi reformile, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast. Kuigi kõnealuse reformi rakendamise tõttu halveneb eelarveseisund ajutiselt, paraneb oluliselt riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Slovakkia ametiasutuste hinnangute kohaselt ulatuvad selle reformi netokulud 2009.–2011. aastal 1,1 %ni SKPst ja suurenevad 2012. aastal 1,2 %ni SKPst. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile võib kõnealust lineaarselt vähenevat kulu võtta arvesse üleminekuperioodil ja ainult juhul, kui eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale. Kuna puudujääk ei ole ajavahemikul 2009–2011 kontrollväärtuse lähedal, ei saa pensionireformi kulusid arvesse võtta.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Slovakkia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Slovakkia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjakohaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

2

(3)  Kõik Slovakkia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode =_m2

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/50

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2010,

millega määratakse kindlaks, kas Kreeka on võtnud vastusena nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

(2010/291/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8 koostoimes artikli 126 lõikega 13 ja artikliga 136,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) mis võeti vastu, et soodustada valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi viivitamatut kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usaldusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) mis võeti vastu, et soodustada valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi viivitamatut kõrvaldamist.

| (3) | Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.

| (4) | Nõukogu, tegutsedes komisjoni soovituse alusel, otsustas 27. aprillil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk (2). |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu, tegutsedes komisjoni soovituse alusel, otsustas 27. aprillil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk (2).

| (5) | Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 võttis nõukogu 27. aprillil 2009 samuti komisjoni soovituse alusel vastu soovituse (3) Kreeka ametiasutustele kõrvaldada ülemäärane puudujääk kõige hiljem 2010. aastaks, vähendades usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel valitsemissektori puudujääki alla 3 % SKPst. Sellega seoses kehtestas nõukogu Kreeka valitsusele tõhusate meetmete võtmise tähtaja 27. oktoober 2009. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 võttis nõukogu 27. aprillil 2009 samuti komisjoni soovituse alusel vastu soovituse (3) Kreeka ametiasutustele kõrvaldada ülemäärane puudujääk kõige hiljem 2010. aastaks, vähendades usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel valitsemissektori puudujääki alla 3 % SKPst. Sellega seoses kehtestas nõukogu Kreeka valitsusele tõhusate meetmete võtmise tähtaja 27. oktoober 2009.

| (6) | Statistiliste andmete ja eelkõige valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise ning edastamise parandamine, mida nõukogu on nõudnud, on olnud puudulik. Eurostat ei kinnitatud 2009. aasta oktoobri teatise viimast korrektsiooni Kreeka ametiasutuste teatatud andmete olulise ebausaldusväärsuse tõttu. Praegu kasutatavad menetlused valitsemissektori andmete kiireks ja korrektseks edastamiseks, mis on kohustuslikud kehtiva õigusraamistiku alusel, on selgelt ebarahuldavad. |
| --- | --- |

(6)

Statistiliste andmete ja eelkõige valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise ning edastamise parandamine, mida nõukogu on nõudnud, on olnud puudulik. Eurostat ei kinnitatud 2009. aasta oktoobri teatise viimast korrektsiooni Kreeka ametiasutuste teatatud andmete olulise ebausaldusväärsuse tõttu. Praegu kasutatavad menetlused valitsemissektori andmete kiireks ja korrektseks edastamiseks, mis on kohustuslikud kehtiva õigusraamistiku alusel, on selgelt ebarahuldavad.

| (7) | Hinnates Kreeka võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2010. aastaks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:






  — | pärast artikli 104 lõike 7 kohast nõukogu 2009. aasta aprilli soovitust võtsid Kreeka ametiasutused puudujääki vähendavaid meetmeid, mis on sätestatud 2009. aasta eelarveseaduses, stabiilsusprogrammi 2009. aasta jaanuaris ajakohastatud versioonis ja eelarvemeetmete 2009. aasta märtsi lisapaketis. Kuigi makromajanduslikud tingimused on halvenenud ametiasutuste arvatust enam, on riigi rahanduse seisund halvenenud veelgi rohkem, kui oleks võinud eeldada prognoositust suurema majandussurutise mõju ja Kreeka valitsuse rakendatud eelarvepoliitika põhjal. Eelkõige kulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal märkimisväärsele kulude ületamisele, millest üle poole on seotud eelarves kajastatust suuremate töötajate tasudega ja suuremate kapitalikuludega. Tulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal olulistele puudujääkidele maksukogumise süsteemis, sealhulgas maksunormide järgimises; |
| --- | --- | --- |

(7)

Hinnates Kreeka võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2010. aastaks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:

—

pärast artikli 104 lõike 7 kohast nõukogu 2009. aasta aprilli soovitust võtsid Kreeka ametiasutused puudujääki vähendavaid meetmeid, mis on sätestatud 2009. aasta eelarveseaduses, stabiilsusprogrammi 2009. aasta jaanuaris ajakohastatud versioonis ja eelarvemeetmete 2009. aasta märtsi lisapaketis. Kuigi makromajanduslikud tingimused on halvenenud ametiasutuste arvatust enam, on riigi rahanduse seisund halvenenud veelgi rohkem, kui oleks võinud eeldada prognoositust suurema majandussurutise mõju ja Kreeka valitsuse rakendatud eelarvepoliitika põhjal. Eelkõige kulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal märkimisväärsele kulude ületamisele, millest üle poole on seotud eelarves kajastatust suuremate töötajate tasudega ja suuremate kapitalikuludega. Tulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal olulistele puudujääkidele maksukogumise süsteemis, sealhulgas maksunormide järgimises;

| — | Kreeka ametiasutused teatasid 25. juunil 2009 täiendavatest puudujääki vähendavatest suvakohastest meetmetest, mille hinnanguline mõju eelarvele on ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKPst. Enamikku meetmetest ei ole Kreeka ametiasutused siiski veel rakendanud ja peaaegu 1 protsendipunkti ulatuses SKPst olid need ajutised (ühekordsed meetmed) ning suunatud lisatulude saamisele, seega ei ole need kooskõlas nõukogu soovitustega tugevdada 2009. aastal eelarve kohandamist alaliste meetmetega peamiselt kulude poolel; |
| --- | --- |

—

Kreeka ametiasutused teatasid 25. juunil 2009 täiendavatest puudujääki vähendavatest suvakohastest meetmetest, mille hinnanguline mõju eelarvele on ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKPst. Enamikku meetmetest ei ole Kreeka ametiasutused siiski veel rakendanud ja peaaegu 1 protsendipunkti ulatuses SKPst olid need ajutised (ühekordsed meetmed) ning suunatud lisatulude saamisele, seega ei ole need kooskõlas nõukogu soovitustega tugevdada 2009. aastal eelarve kohandamist alaliste meetmetega peamiselt kulude poolel;

| — | lisaks ei ole 2009. aastal rakendatud fiskaalsed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2009. aastal valitsemissektori puudujäägieesmärk 3,7 % SKPst. Samuti ei lahenda need välisest tasakaalustamatusest tingitud ja Kreeka majanduse halveneva konkurentsivõimega seotud probleeme, nagu nõukogu oli soovitanud; |
| --- | --- |

—

lisaks ei ole 2009. aastal rakendatud fiskaalsed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2009. aastal valitsemissektori puudujäägieesmärk 3,7 % SKPst. Samuti ei lahenda need välisest tasakaalustamatusest tingitud ja Kreeka majanduse halveneva konkurentsivõimega seotud probleeme, nagu nõukogu oli soovitanud;

| — | võla ja SKP suhte prognoositud suur tõus ületab valitsemissektori netolaenude seisundi halvenemise mõju, mis osutab võla taset mõjutavate muude tegurite kui netolaenuvõtmine ebapiisavale kontrollimisele. |
| --- | --- |

—

võla ja SKP suhte prognoositud suur tõus ületab valitsemissektori netolaenude seisundi halvenemise mõju, mis osutab võla taset mõjutavate muude tegurite kui netolaenuvõtmine ebapiisavale kontrollimisele.

| (8) | Selle alusel järeldatakse, et tulude oluline vähenemine ja kulude oluline ületamine on 2009. aastal Kreeka eelarveseisundit suurel määral halvendanud, mida saab ainult osaliselt seostada makromajanduslike tingimuste halvenemisega ning mis on seega peamiselt tingitud Kreeka ametiasutuste ebapiisavast reageerimisest nõukogu 2009. aasta aprilli soovitusele, mis oli tehtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt, |
| --- | --- |

(8)

Selle alusel järeldatakse, et tulude oluline vähenemine ja kulude oluline ületamine on 2009. aastal Kreeka eelarveseisundit suurel määral halvendanud, mida saab ainult osaliselt seostada makromajanduslike tingimuste halvenemisega ning mis on seega peamiselt tingitud Kreeka ametiasutuste ebapiisavast reageerimisest nõukogu 2009. aasta aprilli soovitusele, mis oli tehtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitusele selles sätestatud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 135, 30.5.2009, lk 21.

2

(3)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication14950_en.pdf

3

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/52

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUPOL AFGANISTAN/1/2010,

18. mai 2010,

missiooni EUPOL Afganistan juhi ametisse nimetamise kohta

(2010/292/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2010. aasta otsust 2010/279/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu politseimissiooni Afganistanis (EUPOL Afghanistan), (1) eelkõige selle artikli 10 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2010/279/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUPOL Afganistani missiooni poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid ning eelkõige võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2010/279/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUPOL Afganistani missiooni poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid ning eelkõige võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada praegune missiooni juhi asetäitja juhtiv kriminaalinspektor Nigel THOMAS missiooni ajutiseks juhiks 31. maist 2010 kuni missiooni järgmise juhi ametisse nimetamiseni, |
| --- | --- |

(2)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada praegune missiooni juhi asetäitja juhtiv kriminaalinspektor Nigel THOMAS missiooni ajutiseks juhiks 31. maist 2010 kuni missiooni järgmise juhi ametisse nimetamiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse juhtiv kriminaalinspektor Nigel THOMAS Afganistanis asuva Euroopa Liidu politseimissiooni juhiks 31. maist 2010 kuni missiooni järgmise juhi ametisse nimetamiseni.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kehtib kuni missiooni järgmise juhi ametisse nimetamiseni.

Brüssel, 18. mai 2010

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  ELT L 123, 19.5.2010, lk 4.

1

---

| 21.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/53

---

KOMISJONI OTSUS,

20. mai 2010,

Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise rakenduskokkuleppe sõlmimise kohta koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas

(2010/293/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingut, (1) eriti selle artikli 5 punkti b teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping (edaspidi „leping”) kiideti heaks nõukogu otsusega 98/591/EÜ (2) ja jõustus 14. oktoobril 1998. Leping on pikendatav viieaastaste perioodide kaupa (3) ning seda pikendati ja muudeti 14. oktoobril 2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping (edaspidi „leping”) kiideti heaks nõukogu otsusega 98/591/EÜ (2) ja jõustus 14. oktoobril 1998. Leping on pikendatav viieaastaste perioodide kaupa (3) ning seda pikendati ja muudeti 14. oktoobril 2008 (4).

| (2) | Atlandi-ülene koostöö sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas on soovitav ja mõlemapoolselt kasulik. |
| --- | --- |

(2)

Atlandi-ülene koostöö sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas on soovitav ja mõlemapoolselt kasulik.

| (3) | Ettevalmistavate läbirääkimiste käigus jõuti ühisele seisukohale, et rakenduskokkulepe oleks sobiv vahend ühise tehnilise ja teadusliku tegevuse lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Ettevalmistavate läbirääkimiste käigus jõuti ühisele seisukohale, et rakenduskokkulepe oleks sobiv vahend ühise tehnilise ja teadusliku tegevuse lihtsustamiseks.

| (4) | Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel on edukalt kehtestatud rakenduskokkulepe, mis hõlmab koostööd sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas (edaspidi „rakenduskokkulepe”). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel on edukalt kehtestatud rakenduskokkulepe, mis hõlmab koostööd sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas (edaspidi „rakenduskokkulepe”).

| (5) | Rakenduskokkuleppel ei ole otsest finantsmõju. Ühisprojektid konkureerivad rahastamisele Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (5) asjaomastes teadusprogrammides ette nähtud tavapäraste teadus-, arendus- ja tugimeetmete raames. Kokkuleppe kohaselt piirdub Euroopa Liidu poolne rahastamine Euroopa partneritega. |
| --- | --- |

(5)

Rakenduskokkuleppel ei ole otsest finantsmõju. Ühisprojektid konkureerivad rahastamisele Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (5) asjaomastes teadusprogrammides ette nähtud tavapäraste teadus-, arendus- ja tugimeetmete raames. Kokkuleppe kohaselt piirdub Euroopa Liidu poolne rahastamine Euroopa partneritega.

| (6) | Rakenduskokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Rakenduskokkulepe tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline rakenduskokkulepe koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas kiidetakse heaks.

Rakenduskokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi eest vastutavale volinikule antakse luba rakenduskokkuleppele komisjoni nimel alla kirjutada.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 284, 22.10.1998, lk 37.

1

(2)  EÜT L 284, 22.10.1998, lk 35.

2

(3)  ELT L 335, 11.11.2004, lk 7.

3

(4)  Verbaalnootide vahetuse kaudu ELi nõukogu (15. mai 2009, viitenumber SGS9/06298) ja Ameerika Ühendriikide valitsuse, riigidepartemangu vahel (6. juuli 2009).

4

(5)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

5

---

Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline

RAKENDUSKOKKULEPE

koostöö tegemiseks sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas

Kooskõlas Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepinguga, millele kirjutati alla Washingtonis 5. detsembril 1997 ning mida pikendati ja muudeti (15. mai 2009. aasta ELi nõukogu ja 6. juuli 2009. aasta Ameerika Ühendriikide valitsuse, riigidepartemangu verbaalnootide vahetuse kaudu) (edaspidi „leping”), on Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide (USA) (edaspidi „pooled”) vahel kehtestatud käesolev rakenduskokkulepe, mis hõlmab koostööd sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas. Koostöö toimub lepingu tingimuste kohaselt. Rakenduskokkuleppe eesmärk on julgustada, arendada ja lihtsustada pooltevahelist koostööd, mis põhineb hüvede üldisest tasakaalustatusest tuleneval vastastikusel kasul, võrdsetel koostöövõimalustel ning võrdsel ja ausal kohtlemisel. Käesolev rakenduskokkulepe ei loo õiguslikult siduvaid kohustusi.

1.   Koostöö

Pooled võivad alustada ja lihtsustada koostööd kõigis sise- ja tsiviiljulgeolekuga seotud teaduse ja tehnoloogia valdkondades, nagu on sätestatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 10. teemas „Julgeolek” (ja asjakohastes jätkuprogrammides) ja teiselt poolt sisejulgeolekuministeeriumi prioriteetides.

Koostöö võib hõlmata eelkõige järgmiseid sise- ja tsiviiljulgeolekualaste teadusuuringute valdkondi:

| 1.1. | kodanike turvalisus (nt kaitse looduslike ja inimtegevusest tingitud ohtude eest, ebaseaduslike uimastite tootmise tõkestamine), sealhulgas kriiside ja eriolukordade ohjamine; |
| --- | --- |

1.1.

kodanike turvalisus (nt kaitse looduslike ja inimtegevusest tingitud ohtude eest, ebaseaduslike uimastite tootmise tõkestamine), sealhulgas kriiside ja eriolukordade ohjamine;

| 1.2. | elutähtsate infrastruktuuride turvalisus ja vastupidavus, põhiressursid, põllumajandus, kommunaalteenused, kommunikatsioonid ja finantsteenused; |
| --- | --- |

1.2.

elutähtsate infrastruktuuride turvalisus ja vastupidavus, põhiressursid, põllumajandus, kommunaalteenused, kommunikatsioonid ja finantsteenused;

| 1.3. | julgeoleku ja ühiskonna vaheline seos, sealhulgas tehnoloogiate kasutajaliidesed, käitumisuuringud, eraelu puutumatusega seotud probleemid, biomeetria; |
| --- | --- |

1.3.

julgeoleku ja ühiskonna vaheline seos, sealhulgas tehnoloogiate kasutajaliidesed, käitumisuuringud, eraelu puutumatusega seotud probleemid, biomeetria;

| 1.4. | piirikontrolli ja piiriületuse turvalisus, sealhulgas maa- ja merepiirid; |
| --- | --- |

1.4.

piirikontrolli ja piiriületuse turvalisus, sealhulgas maa- ja merepiirid;

| 1.5. | olemasolevate tehnoloogiate optimeerimine ning nende koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

1.5.

olemasolevate tehnoloogiate optimeerimine ning nende koostalitlusvõime;

| 1.6. | lõppkasutaja tehnoloogiate ja varustuse arendamine, et täita praeguseid lünki ja vastata nõudmistele näiteks seoses tsiviilkaitse ja esmareageerijatega; |
| --- | --- |

1.6.

lõppkasutaja tehnoloogiate ja varustuse arendamine, et täita praeguseid lünki ja vastata nõudmistele näiteks seoses tsiviilkaitse ja esmareageerijatega;

| 1.7. | asjakohaste nõudmiste, standardite, haavatavushinnangute, vastastikuse sõltuvuse analüüside, sertifikaatide, parimate tavade, suuniste, koolitusprogrammide, katsearuannete, andmete, tarkvara, vahendite ja personali arendamine ja vahetamine. |
| --- | --- |

1.7.

asjakohaste nõudmiste, standardite, haavatavushinnangute, vastastikuse sõltuvuse analüüside, sertifikaatide, parimate tavade, suuniste, koolitusprogrammide, katsearuannete, andmete, tarkvara, vahendite ja personali arendamine ja vahetamine.

2.   Koostöö laad

| 2.1. | Koostöö võib hõlmata järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav:






  2.1.1. | pakkuda Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide ettevõtjatele võrreldavaid võimalusi osalemiseks punktis 1 loetletud valdkondades; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Koostöö võib hõlmata järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav:

2.1.1.

pakkuda Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide ettevõtjatele võrreldavaid võimalusi osalemiseks punktis 1 loetletud valdkondades;

| 2.1.2. | vahetada õigeaegselt olulist teavet, sealhulgas tulevaste abitaotluste või konkursikutsete ja punktis 2.1.1 osutatud võimaluste kohta; |
| --- | --- |

2.1.2.

vahetada õigeaegselt olulist teavet, sealhulgas tulevaste abitaotluste või konkursikutsete ja punktis 2.1.1 osutatud võimaluste kohta;

| 2.1.3. | edendada poolte teadusringkondades käesoleva rakenduskokkuleppega pakutavaid võimalusi, nt korrapärase osalemise kaudu poolte programmide läbivaatamisel, USA toetusetaotlustes ja pakkumisteadetes ning Euroopa Liidu konkursikutsetes; |
| --- | --- |

2.1.3.

edendada poolte teadusringkondades käesoleva rakenduskokkuleppega pakutavaid võimalusi, nt korrapärase osalemise kaudu poolte programmide läbivaatamisel, USA toetusetaotlustes ja pakkumisteadetes ning Euroopa Liidu konkursikutsetes;

| 2.1.4. | anda võrreldav juurdepääs laboritele ning vahenditele ja materjalidele, et viia läbi teaduslikke ja tehnoloogilisi toiminguid, sealhulgas uurimis-, arendus-, katse- ja hindamistegevusi, standardimist ja sertifitseerimist; |
| --- | --- |

2.1.4.

anda võrreldav juurdepääs laboritele ning vahenditele ja materjalidele, et viia läbi teaduslikke ja tehnoloogilisi toiminguid, sealhulgas uurimis-, arendus-, katse- ja hindamistegevusi, standardimist ja sertifitseerimist;

| 2.1.5. | toetada ühiseid teadusuuringuid, sisu arendamist ja juurdepääsu konkursikutsetele, täiendada olemasolevaid toetusi, lepinguid ja kokkuleppeid, rahastada temaatilist koostööd vastastikuse kasu ja lisandväärtuse suurendamise huvides. |
| --- | --- |

2.1.5.

toetada ühiseid teadusuuringuid, sisu arendamist ja juurdepääsu konkursikutsetele, täiendada olemasolevaid toetusi, lepinguid ja kokkuleppeid, rahastada temaatilist koostööd vastastikuse kasu ja lisandväärtuse suurendamise huvides.

3.   Kooskõlastamine

| 3.1. | USA ja Euroopa Komisjon teevad ühistegevuste kooskõlastamiseks tihedat koostööd. Seetõttu peab mõlemal poolel olema kaks esindajat, kelle ülesanne on tegevuse kooskõlastamine (edaspidi „juhtrühm”). Esindajad võivad kohtuda alati, kui see on vajalik, üldiselt kord aastas. Üldiselt peaksid kohtumised toimuma vaheldumisi Euroopa Liidus ja USAs, kusjuures organisatsioonilise ja haldustoe korraldab vastuvõttev pool. |
| --- | --- |

3.1.

USA ja Euroopa Komisjon teevad ühistegevuste kooskõlastamiseks tihedat koostööd. Seetõttu peab mõlemal poolel olema kaks esindajat, kelle ülesanne on tegevuse kooskõlastamine (edaspidi „juhtrühm”). Esindajad võivad kohtuda alati, kui see on vajalik, üldiselt kord aastas. Üldiselt peaksid kohtumised toimuma vaheldumisi Euroopa Liidus ja USAs, kusjuures organisatsioonilise ja haldustoe korraldab vastuvõttev pool.

| 3.2. | Vajaduse korral võivad pooled määrata kohtumistele lisaosalejaid. Kohtumisi juhatavad ühiselt sisejulgeolekuministeeriumi teaduse ja tehnika asesekretär ja Euroopa Komisjoni julgeolekualaste teadusuuringute eest vastutav direktor. Juhtrühmale ei ole ametlikku staatust määratud. |
| --- | --- |

3.2.

Vajaduse korral võivad pooled määrata kohtumistele lisaosalejaid. Kohtumisi juhatavad ühiselt sisejulgeolekuministeeriumi teaduse ja tehnika asesekretär ja Euroopa Komisjoni julgeolekualaste teadusuuringute eest vastutav direktor. Juhtrühmale ei ole ametlikku staatust määratud.

| 3.3. | Juhtrühm peab kontrollima ja edendama käesoleva rakenduskokkuleppe alusel toimuvat koostööd. Ta peab vahetama teavet käesoleva rakenduskokkuleppe kohase koostööga seotud tavade, õigusnormide ja programmide kohta. Samuti on juhtrühma ülesanne kavandada ja määratleda iga eeloleva aasta eesmärgid ja võimalused, pakkuda välja ad hoc meetmeid ning teha kokkuvõte meetmetest, osalustasemetest ja samalaadsetest jõupingutustest mõlema poole programmides vastavalt käesolevale rakenduskokkuleppele. Juhtrühm esitab koostöö kohta regulaarse eduaruande. |
| --- | --- |

3.3.

Juhtrühm peab kontrollima ja edendama käesoleva rakenduskokkuleppe alusel toimuvat koostööd. Ta peab vahetama teavet käesoleva rakenduskokkuleppe kohase koostööga seotud tavade, õigusnormide ja programmide kohta. Samuti on juhtrühma ülesanne kavandada ja määratleda iga eeloleva aasta eesmärgid ja võimalused, pakkuda välja ad hoc meetmeid ning teha kokkuvõte meetmetest, osalustasemetest ja samalaadsetest jõupingutustest mõlema poole programmides vastavalt käesolevale rakenduskokkuleppele. Juhtrühm esitab koostöö kohta regulaarse eduaruande.

4.   Rahastamine

| 4.1. | Käesoleva rakenduskokkuleppe kohane koostöö sõltub selleks eraldatud rahaliste vahendite olemasolust ning kummagi poole territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest, strateegiatest ja programmidest ning lepingu ja käesoleva rakenduskokkuleppe tingimustest. Käesolev rakenduskokkulepe ei loo rahalisi kohustusi. |
| --- | --- |

4.1.

Käesoleva rakenduskokkuleppe kohane koostöö sõltub selleks eraldatud rahaliste vahendite olemasolust ning kummagi poole territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest, strateegiatest ja programmidest ning lepingu ja käesoleva rakenduskokkuleppe tingimustest. Käesolev rakenduskokkulepe ei loo rahalisi kohustusi.

| 4.2. | Kumbki pool kannab oma juhtrühma kohtumistel osalemisega seotud kulud. Muud kulud peale reisi- ja majutuskulude, mis on otseselt seotud juhtrühma kohtumistega, kannab kohtumist võõrustav pool, kui ei ole kokku lepitud teisiti. |
| --- | --- |

4.2.

Kumbki pool kannab oma juhtrühma kohtumistel osalemisega seotud kulud. Muud kulud peale reisi- ja majutuskulude, mis on otseselt seotud juhtrühma kohtumistega, kannab kohtumist võõrustav pool, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

| 4.3. | Mõlemad pooled vastutavad koostöö raames toimunud tegevuste, sealhulgas kõigi osalejate tegevuste auditi eest. Mõlema poole auditid peavad toimuma kooskõlas kohaldavate tavadega. |
| --- | --- |

4.3.

Mõlemad pooled vastutavad koostöö raames toimunud tegevuste, sealhulgas kõigi osalejate tegevuste auditi eest. Mõlema poole auditid peavad toimuma kooskõlas kohaldavate tavadega.

5.   Intellektuaalomand

Käesoleva rakenduskokkuleppe alusel teostatav intellektuaalse omandi õiguste jaotumine ja kaitse toimub kooskõlas lepingu lisa sätetega.

6.   Salastatud teave, vahendid ja materjalid

| 6.1. | Poolte vahel vahetatud või nende koostatud salastatud teave märgistatakse, seda käideldakse ja kaitstakse kooskõlas 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu ja selle rakenduskokkuleppega ning ELi nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo, Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi ja Ameerika Ühendriikide riigidepartemangu vahelise julgeolekukokkuleppega ELi ja USA vahel vahetatud salastatud teabe kaitse kohta. |
| --- | --- |

6.1.

Poolte vahel vahetatud või nende koostatud salastatud teave märgistatakse, seda käideldakse ja kaitstakse kooskõlas 30. aprilli 2007. aasta Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu ja selle rakenduskokkuleppega ning ELi nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo, Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi ja Ameerika Ühendriikide riigidepartemangu vahelise julgeolekukokkuleppega ELi ja USA vahel vahetatud salastatud teabe kaitse kohta.

| 6.2. | Mõlemad pooled nimetavad julgeolekuasutuse, mis on ühtne kontaktpunkt ja vastutab käesoleva rakenduskokkuleppega hõlmatud salastatud teabe julgeolekueeskirjade väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

6.2.

Mõlemad pooled nimetavad julgeolekuasutuse, mis on ühtne kontaktpunkt ja vastutab käesoleva rakenduskokkuleppega hõlmatud salastatud teabe julgeolekueeskirjade väljatöötamise eest.

| 6.3. | Käesoleva rakenduskokkuleppe kohaselt edastatud või koostatud teave, vahendid ja materjalid kuuluvad USAs kategooriasse SECRET ja ELis kategooriasse SECRET UE/EU SECRET. |
| --- | --- |

6.3.

Käesoleva rakenduskokkuleppe kohaselt edastatud või koostatud teave, vahendid ja materjalid kuuluvad USAs kategooriasse SECRET ja ELis kategooriasse SECRET UE/EU SECRET.

7.   Teabe loata avaldamine

| 7.1. | USA „Controlled Unclassified Information” ja ELi tundlik, kuid salastamata teave on teave või vajaduse korral esialgsed või otsustuseelsed andmed, mida ei klassifitseerita salastatud teabena, kuid mille suhtes kohaldatakse piiranguid juurdepääsule või avaldamisele ning käitlemisjuhiseid kooskõlas poolte asjakohaste õigus- ja haldusnormide, strateegiate või suunistega. |
| --- | --- |

7.1.

USA „Controlled Unclassified Information” ja ELi tundlik, kuid salastamata teave on teave või vajaduse korral esialgsed või otsustuseelsed andmed, mida ei klassifitseerita salastatud teabena, kuid mille suhtes kohaldatakse piiranguid juurdepääsule või avaldamisele ning käitlemisjuhiseid kooskõlas poolte asjakohaste õigus- ja haldusnormide, strateegiate või suunistega.

| 7.2. | Vajaduse korral tuleks käesoleva rakenduskokkuleppe kohaselt esitatud või koostatud andmed märgistada kui tundlik teave vastavalt poolte asjakohastele õigus- ja haldusnormidele, strateegiatele või suunistele. |
| --- | --- |

7.2.

Vajaduse korral tuleks käesoleva rakenduskokkuleppe kohaselt esitatud või koostatud andmed märgistada kui tundlik teave vastavalt poolte asjakohastele õigus- ja haldusnormidele, strateegiatele või suunistele.

| 7.3. | USA puhul hõlmab „Controlled Unclassified Information” teavet, mis on märgistatud järgmiselt (loetelu ei ole ammendav): „Sensitive Security Information,”„For Official Use Only,”„Law Enforcement Sensitive Information,”„Protected Critical Infrastructure Information,”„Sensitive But Unclassified (SBU)” ja võib sisaldada ka konfidentsiaalset äriteavet. Euroopa Komisjoni tundlik, kuid salastamata teave on teave, mille märgistus on ametlikult heaks kiidetud Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi poolt. |
| --- | --- |

7.3.

USA puhul hõlmab „Controlled Unclassified Information” teavet, mis on märgistatud järgmiselt (loetelu ei ole ammendav): „Sensitive Security Information,”„For Official Use Only,”„Law Enforcement Sensitive Information,”„Protected Critical Infrastructure Information,”„Sensitive But Unclassified (SBU)” ja võib sisaldada ka konfidentsiaalset äriteavet. Euroopa Komisjoni tundlik, kuid salastamata teave on teave, mille märgistus on ametlikult heaks kiidetud Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi poolt.

| 7.4. | Käeoleva rakenduskokkuleppe kohaselt esitatud USA „Controlled Unclassified Information” teavet ja ELi tundlikku, kuid salastamata teavet:






  7.4.1. | peab asjakohaselt märgistama, et rõhutada selle tundlikku laadi; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Käeoleva rakenduskokkuleppe kohaselt esitatud USA „Controlled Unclassified Information” teavet ja ELi tundlikku, kuid salastamata teavet:

7.4.1.

peab asjakohaselt märgistama, et rõhutada selle tundlikku laadi;

| 7.4.2. | ei tohi kasutada muudel eesmärkidel kui käesolevas rakenduskokkuleppes kirjeldatud ning |
| --- | --- |

7.4.2.

ei tohi kasutada muudel eesmärkidel kui käesolevas rakenduskokkuleppes kirjeldatud ning

| 7.4.3. | ei tohi avaldada kolmandatele osapooltele ilma teabe saatnud või algatanud poole eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

7.4.3.

ei tohi avaldada kolmandatele osapooltele ilma teabe saatnud või algatanud poole eelneva nõusolekuta.

| 7.5. | Pooled võtavad vastavalt oma õigus- ja haldusnormidele kõik vajalikud meetmed, et kaitsta loata avaldamise eest sellist salastamata teavet, mis eeldab piiranguid juurdepääsule ja levitamisele. |
| --- | --- |

7.5.

Pooled võtavad vastavalt oma õigus- ja haldusnormidele kõik vajalikud meetmed, et kaitsta loata avaldamise eest sellist salastamata teavet, mis eeldab piiranguid juurdepääsule ja levitamisele.

| 7.6. | Pooled võivad kehtestada kontrollitud salastamata teabe märgistamise, säilitamise, käitlemise ja kaitse üksikasjalikud julgeolekueeskirjad. |
| --- | --- |

7.6.

Pooled võivad kehtestada kontrollitud salastamata teabe märgistamise, säilitamise, käitlemise ja kaitse üksikasjalikud julgeolekueeskirjad.

8.   Vaidluste lahendamine

| 8.1. | Intellektuaalomandiõigustega seotud vaidlused lahendatakse lepingu lisas sätestatud korras. |
| --- | --- |

8.1.

Intellektuaalomandiõigustega seotud vaidlused lahendatakse lepingu lisas sätestatud korras.

| 8.2. | Kõik käesolevast rakenduskokkuleppest tulenevad või sellega seotud vaidlused (välja arvatud intellektuaalomandiõigustega seotud vaidlused) lahendatakse poolte vastastikusel kokkuleppel, vastavalt lepingu sätetele, sealhulgas artiklile 12. |
| --- | --- |

8.2.

Kõik käesolevast rakenduskokkuleppest tulenevad või sellega seotud vaidlused (välja arvatud intellektuaalomandiõigustega seotud vaidlused) lahendatakse poolte vastastikusel kokkuleppel, vastavalt lepingu sätetele, sealhulgas artiklile 12.

9.   Kestus

Käesolev rakenduskokkulepe võib jõustuda pärast selle allkirjastamist mõlema poole poolt. See jääb kohaldatavaks lepingu kehtivusajaks või kuni üks pool lõpetab käesolevas kokkuleppes osalemise. Kui üks pool kavatseb lõpetada käesolevas kokkuleppes osalemise, peab ta oma kavatsusest teisele poolele 90 päeva ette teatama. Salastatud teabe kaitse ja teabe loata avaldamise ennetamine peab jätkuma kooskõlas lepingu ja 2007. aasta salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu tingimustega, sõltumatult käesoleva rakenduskokkuleppe või lepingu lõpetamisest või kehtivuse lõppemisest. Käesolevat rakenduskokkulepet võib muuta või pikendada mõlema poole kirjalikul nõusolekul.

Allkirjastatud ..., ... 2010

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VALITSUSE NIMEL

EUROOPA KOMISJONI NIMEL EUROOPA LIIDU EEST

---