# Europeiska unionens L 111/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.111.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 111 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången4 maj 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.111.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 111

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången4 maj 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 375/2010 av den 3 maj 2010 om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel annat än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 376/2010 av den 3 maj 2010 om ändring av förordning (EG) nr 983/2009 om godkännande respektive icke-godkännande av vissa hälsopåståenden om livsmedel som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 377/2010 av den 3 maj 2010 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 378/2010 av den 3 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/251/EU |
| | * | Rådets beslut av den 31 mars 2010 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten | 19 |
| | | 2010/252/EU |
| | * | Rådets beslut av den 26 april 2010 om komplettering av kodexen om Schengengränserna vad gäller övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser | 20 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2010/253/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 28 april 2010 om initiativet för gemensam programplanering för forskning jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 375/2010 av den 3 maj 2010 om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel annat än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 376/2010 av den 3 maj 2010 om ändring av förordning (EG) nr 983/2009 om godkännande respektive icke-godkännande av vissa hälsopåståenden om livsmedel som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens förordning (EU) nr 377/2010 av den 3 maj 2010 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina

5

Kommissionens förordning (EU) nr 378/2010 av den 3 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

BESLUT

2010/251/EU

*

Rådets beslut av den 31 mars 2010 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

19

2010/252/EU

*

Rådets beslut av den 26 april 2010 om komplettering av kodexen om Schengengränserna vad gäller övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

20

REKOMMENDATIONER

2010/253/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 28 april 2010 om initiativet för gemensam programplanering för forskning jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar

27

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/254/EG |
| | * | Beslut nr 1/2009 av samarbetsrådet EU–Ukraina av den 23 november 2009 om inrättande av en gemensam kommitté | 30 |
| | | 2010/255/EG |
| | * | Rekommendation nr 1/2009 av samarbetsrådet EU–Ukraina av den 23 november 2009 om genomförande av associeringsagendan EU–Ukraina | 31 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/254/EG

*

Beslut nr 1/2009 av samarbetsrådet EU–Ukraina av den 23 november 2009 om inrättande av en gemensam kommitté

30

2010/255/EG

*

Rekommendation nr 1/2009 av samarbetsrådet EU–Ukraina av den 23 november 2009 om genomförande av associeringsagendan EU–Ukraina

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 375/2010

av den 3 maj 2010

om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel annat än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1), särskilt artikel 18.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en förteckning över tillåtna påståenden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en förteckning över tillåtna påståenden.

| (2) | I förordning (EG) nr 1924/2006 anges det också att livsmedelsföretagare kan sända ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1924/2006 anges det också att livsmedelsföretagare kan sända ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten.

| (3) | När myndigheten tagit emot en ansökan ska den utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionen samt avge ett yttrande om hälsopåståendet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

När myndigheten tagit emot en ansökan ska den utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionen samt avge ett yttrande om hälsopåståendet i fråga.

| (4) | Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståendena ska godkännas, med beaktande av myndighetens yttrande. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståendena ska godkännas, med beaktande av myndighetens yttrande.

| (5) | Efter en ansökan från PROBI AB, inlämnad den 22 december 2008 enligt artikel 13.5 i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads myndigheten att avge ett yttrande om ett hälsopåstående om effekterna av Lactobacillus plantarum 299v på ett förbättrat järnupptag (fråga nr EFSA-Q-2008-785) (2). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) förbättrar järnupptaget.” |
| --- | --- |

(5)

Efter en ansökan från PROBI AB, inlämnad den 22 december 2008 enligt artikel 13.5 i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads myndigheten att avge ett yttrande om ett hälsopåstående om effekterna av Lactobacillus plantarum 299v på ett förbättrat järnupptag (fråga nr EFSA-Q-2008-785) (2). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) förbättrar järnupptaget.”

| (6) | Den 6 april 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna det vetenskapliga yttrandet från myndigheten, som fann att man på grundval av de framlagda uppgifterna inte kunde fastställa något orsakssamband mellan intag av Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) och den påstådda effekten. Eftersom påståendet inte uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 bör det således inte godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 april 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna det vetenskapliga yttrandet från myndigheten, som fann att man på grundval av de framlagda uppgifterna inte kunde fastställa något orsakssamband mellan intag av Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) och den påstådda effekten. Eftersom påståendet inte uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 bör det således inte godkännas.

| (7) | De synpunkter som sökandena och allmänheten lämnat till kommissionen enligt artikel 16.6 i förordning (EG) nr 1924/2006 har beaktats vid fastställandet av åtgärderna i den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

De synpunkter som sökandena och allmänheten lämnat till kommissionen enligt artikel 16.6 i förordning (EG) nr 1924/2006 har beaktats vid fastställandet av åtgärderna i den här förordningen.

| (8) | Sådana hälsopåståenden som avses i artikel 13.1 a i förordning (EG) nr 1924/2006 omfattas endast av övergångsåtgärderna i artikel 28.5 i den förordningen om de uppfyller villkoren i den artikeln, bl.a. att de ska vara förenliga med förordningen. Eftersom myndigheten fann att något orsakssamband inte hade fastställts mellan intag av Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) och den påstådda effekten, uppfyller påståendet inte kraven i förordning (EG) nr 1924/2006, vilket gör att övergångsperioden i artikel 28.5 i den förordningen inte är tillämplig. En övergångsperiod på sex månader medges för att livsmedelsföretagarna ska kunna anpassa sig till kraven i den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Sådana hälsopåståenden som avses i artikel 13.1 a i förordning (EG) nr 1924/2006 omfattas endast av övergångsåtgärderna i artikel 28.5 i den förordningen om de uppfyller villkoren i den artikeln, bl.a. att de ska vara förenliga med förordningen. Eftersom myndigheten fann att något orsakssamband inte hade fastställts mellan intag av Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) och den påstådda effekten, uppfyller påståendet inte kraven i förordning (EG) nr 1924/2006, vilket gör att övergångsperioden i artikel 28.5 i den förordningen inte är tillämplig. En övergångsperiod på sex månader medges för att livsmedelsföretagarna ska kunna anpassa sig till kraven i den här förordningen.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det hälsopåstående som anges i bilagan till denna förordning ska inte tas upp i den gemenskapsförteckning över tillåtna påståenden som avses i artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1924/2006.

Det får dock fortsätta att användas i sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  The EFSA Journal, nr 999, s. 1, 2009.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

Ej godkänt hälsopåstående

| Ansökan – relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1924/2006 | Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori | Påstående | Efsa-yttrande |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 13.5 – hälsopåstående som grundar sig på nyligen framtagen vetenskaplig dokumentation och/eller som innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) förbättrar järnupptaget | Q-2008-785 |

Ansökan – relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1924/2006

Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori

Påstående

Efsa-yttrande

Artikel 13.5 – hälsopåstående som grundar sig på nyligen framtagen vetenskaplig dokumentation och/eller som innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843)

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) förbättrar järnupptaget

Q-2008-785

---

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 376/2010

av den 3 maj 2010

om ändring av förordning (EG) nr 983/2009 om godkännande respektive icke-godkännande av vissa hälsopåståenden om livsmedel som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1), särskilt artikel 17.3,

efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 16.4 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska ett positivt yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten, om godkännande av ett hälsopåstående innehålla vissa uppgifter. Dessa uppgifter bör anges i bilagan med godkända påståenden till förordningarna om godkännande och/eller icke-godkännande av vissa hälsopåståenden om livsmedel och i förekommande fall omfatta omformuleringen av påståendet, särskilda villkor för användning av påståendet och, i tillämpliga fall, villkor eller begränsningar för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1924/2006 och myndighetens yttranden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 16.4 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska ett positivt yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten, om godkännande av ett hälsopåstående innehålla vissa uppgifter. Dessa uppgifter bör anges i bilagan med godkända påståenden till förordningarna om godkännande och/eller icke-godkännande av vissa hälsopåståenden om livsmedel och i förekommande fall omfatta omformuleringen av påståendet, särskilda villkor för användning av påståendet och, i tillämpliga fall, villkor eller begränsningar för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1924/2006 och myndighetens yttranden.

| (2) | I enlighet med två yttranden från myndigheten om växtstanoler och växtsteroler och sänkning/reducering av halten av LDL-kolesterol i blodet (fråga nr EFSA-Q-2008-085 och fråga nr EFSA-Q-2008-118) (2) godkände kommissionen hälsopåståenden enligt vilka växtsteroler/växtstanolestrar ”har visat sig sänka/reducera kolesterolhalten i blodet. En hög kolesterolhalt är en riskfaktor för kranskärlssjukdom””i förordning (EG) nr 983/2009 (3) med det särskilda villkoret för användning””Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på minst 2 g växtsteroler/växtstanoler”. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med två yttranden från myndigheten om växtstanoler och växtsteroler och sänkning/reducering av halten av LDL-kolesterol i blodet (fråga nr EFSA-Q-2008-085 och fråga nr EFSA-Q-2008-118) (2) godkände kommissionen hälsopåståenden enligt vilka växtsteroler/växtstanolestrar ”har visat sig sänka/reducera kolesterolhalten i blodet. En hög kolesterolhalt är en riskfaktor för kranskärlssjukdom””i förordning (EG) nr 983/2009 (3) med det särskilda villkoret för användning””Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på minst 2 g växtsteroler/växtstanoler”.

| (3) | I samband med förfarandet för godkännande av hälsopåståenden enligt förordning (EG) nr 1924/2006, fann ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa vid sitt möte den 20 februari 2009 att det i fråga om angivandet av en kvantitativ effekt i hälsopåståenden krävdes vetenskaplig rådgivning från myndigheten för att säkerställa att sådana hälsopåståenden godkänns på ett sätt som inte vilseleder konsumenten och att villkoren för användning fastställs på ett enhetligt sätt. I detta syfte sände kommissionen en begäran om rådgivning till myndigheten i enlighet med artikel 19.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I samband med förfarandet för godkännande av hälsopåståenden enligt förordning (EG) nr 1924/2006, fann ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa vid sitt möte den 20 februari 2009 att det i fråga om angivandet av en kvantitativ effekt i hälsopåståenden krävdes vetenskaplig rådgivning från myndigheten för att säkerställa att sådana hälsopåståenden godkänns på ett sätt som inte vilseleder konsumenten och att villkoren för användning fastställs på ett enhetligt sätt. I detta syfte sände kommissionen en begäran om rådgivning till myndigheten i enlighet med artikel 19.2 i den förordningen.

| (4) | Den 3 augusti 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna myndighetens vetenskapliga yttrande (frågorna nr EFSA-Q-2009-00530 och EFSA-Q-2009-00718) (4), där det konstaterades att man vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtsteroler/växtstanoler som tillsatts livsmedel som gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar kan förvänta sig en genomsnittlig sänkning på 7–10,5 % och att en sådan sänkning är biologiskt signifikant. Myndigheten angav vidare att den LDL-kolesterolsänkande effekten i blodet vanligen konstateras inom 2–3 veckor och kan bibehållas genom fortsatt konsumtion av växtsteroler/växtstanoler. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 augusti 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna myndighetens vetenskapliga yttrande (frågorna nr EFSA-Q-2009-00530 och EFSA-Q-2009-00718) (4), där det konstaterades att man vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtsteroler/växtstanoler som tillsatts livsmedel som gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar kan förvänta sig en genomsnittlig sänkning på 7–10,5 % och att en sådan sänkning är biologiskt signifikant. Myndigheten angav vidare att den LDL-kolesterolsänkande effekten i blodet vanligen konstateras inom 2–3 veckor och kan bibehållas genom fortsatt konsumtion av växtsteroler/växtstanoler.

| (5) | Med hänsyn till myndighetens vetenskapliga yttrande samt för att säkerställa att sådana hälsopåståenden där den påstådda effektens omfattning anges godkänns på ett sätt som inte vilseleder konsumenten och att villkoren för användning av dem fastställs på ett enhetligt sätt, är det därför nödvändigt att ändra de fastställda villkoren för användning av de två godkända hälsopåståendena om effekterna av växtsteroler och växtstanolestrar på en sänkt kolesterolhalt i blodet. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till myndighetens vetenskapliga yttrande samt för att säkerställa att sådana hälsopåståenden där den påstådda effektens omfattning anges godkänns på ett sätt som inte vilseleder konsumenten och att villkoren för användning av dem fastställs på ett enhetligt sätt, är det därför nödvändigt att ändra de fastställda villkoren för användning av de två godkända hälsopåståendena om effekterna av växtsteroler och växtstanolestrar på en sänkt kolesterolhalt i blodet.

| (6) | I enlighet med myndighetens yttrande om essentiella fettsyror, särskilt α-linolensyra (ALA) och linolsyra (LA), och barns normala tillväxt och utveckling (fråga nr EFSA-Q-2008-079) (5) godkände kommissionen hälsopåståendet ”Barn behöver essentiella fettsyror för att växa och utvecklas normalt””i förordning (EG) nr 983/2009 med det särskilda villkoret för användning””Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås om det dagliga intaget av linolsyra utgör 1 % och det dagliga intaget av α-linolensyra 0,2 % av det totala energiintaget”. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med myndighetens yttrande om essentiella fettsyror, särskilt α-linolensyra (ALA) och linolsyra (LA), och barns normala tillväxt och utveckling (fråga nr EFSA-Q-2008-079) (5) godkände kommissionen hälsopåståendet ”Barn behöver essentiella fettsyror för att växa och utvecklas normalt””i förordning (EG) nr 983/2009 med det särskilda villkoret för användning””Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås om det dagliga intaget av linolsyra utgör 1 % och det dagliga intaget av α-linolensyra 0,2 % av det totala energiintaget”.

| (7) | I samband med förfarandet för godkännande av hälsopåståenden enligt förordning (EG) nr 1924/2006, fann ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa vid sitt möte den 20 februari 2009 att myndigheten i enlighet med artikel 19.2 i den förordningen borde uppmanas att ge allmänna råd om referensvärden för märkningsändamål för fettsyror för att möjliggöra en översyn av villkoren för användning av det godkända hälsopåståendet i fråga. Den 3 augusti 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna myndighetens vetenskapliga yttrande (fråga nr EFSA-Q-2009-00548) (6), där det konstaterades att det föreslagna referensvärdet för märkningsändamål på 2 g för den fleromättade n-3-fettsyran ALA överensstämmer med de rekommenderade intagen för individer i den allmänna befolkningen i de europeiska länderna. Dessutom föreslog myndigheten ett referensvärde för märkningsändamål på 10 g för den fleromättade n-6-fettsyran LA. |
| --- | --- |

(7)

I samband med förfarandet för godkännande av hälsopåståenden enligt förordning (EG) nr 1924/2006, fann ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa vid sitt möte den 20 februari 2009 att myndigheten i enlighet med artikel 19.2 i den förordningen borde uppmanas att ge allmänna råd om referensvärden för märkningsändamål för fettsyror för att möjliggöra en översyn av villkoren för användning av det godkända hälsopåståendet i fråga. Den 3 augusti 2009 mottog kommissionen och medlemsstaterna myndighetens vetenskapliga yttrande (fråga nr EFSA-Q-2009-00548) (6), där det konstaterades att det föreslagna referensvärdet för märkningsändamål på 2 g för den fleromättade n-3-fettsyran ALA överensstämmer med de rekommenderade intagen för individer i den allmänna befolkningen i de europeiska länderna. Dessutom föreslog myndigheten ett referensvärde för märkningsändamål på 10 g för den fleromättade n-6-fettsyran LA.

| (8) | Med hänsyn till myndighetens vetenskapliga yttrande och för att fastställa lämpliga villkor för användning av hälsopåståendena om effekterna av fettsyror, är det därför nödvändigt att ändra de fastställda villkoren för användning av det godkända hälsopåståendet om effekterna av essentiella fettsyror på barns normala tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till myndighetens vetenskapliga yttrande och för att fastställa lämpliga villkor för användning av hälsopåståendena om effekterna av fettsyror, är det därför nödvändigt att ändra de fastställda villkoren för användning av det godkända hälsopåståendet om effekterna av essentiella fettsyror på barns normala tillväxt och utveckling.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 983/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Texten i den första postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:
  ”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtsteroler. Effektens omfattning får anges endast för livsmedel inom följande kategorier: gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar. När effektens omfattning anges, måste konsumenten meddelas hela området ’7–10 %’ och den tid det tar att uppnå effekten, dvs. ’inom 2–3 veckor’.” |
| --- | --- |

1.

Texten i den första postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:

”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtsteroler. Effektens omfattning får anges endast för livsmedel inom följande kategorier: gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar. När effektens omfattning anges, måste konsumenten meddelas hela området ’7–10 %’ och den tid det tar att uppnå effekten, dvs. ’inom 2–3 veckor’.”

| 2. | Texten i den andra postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:
  ”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtstanoler. Effektens omfattning får anges endast för livsmedel inom följande kategorier: gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar. När effektens omfattning anges, måste konsumenten meddelas hela området ’7–10 %’ och den tid det tar att uppnå effekten, dvs. ’inom 2–3 veckor’.” |
| --- | --- |

2.

Texten i den andra postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:

”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 1,5–2,4 g växtstanoler. Effektens omfattning får anges endast för livsmedel inom följande kategorier: gula bredbara fetter, mejeriprodukter, majonnäs och salladsdressingar. När effektens omfattning anges, måste konsumenten meddelas hela området ’7–10 %’ och den tid det tar att uppnå effekten, dvs. ’inom 2–3 veckor’.”

| 3. | Texten i den tredje postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:
  ”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 2 g α-linolensyra (ALA) och ett dagligt intag på 10 g linolsyra (LA).” |
| --- | --- |

3.

Texten i den tredje postens femte kolumn (Villkor för användning av påståendet) ska ersättas med följande:

”Information till konsumenten om att den gynnsamma effekten uppnås vid ett dagligt intag på 2 g α-linolensyra (ALA) och ett dagligt intag på 10 g linolsyra (LA).”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  The EFSA Journal, nr 781, s. 1, 2008, respektive nr 825, s. 1–13, 2008.

2

The EFSA Journal

(3)  EUT L 277, 22.10.2009, s. 3.

3

(4)  The EFSA Journal, nr 1175, s. 1–9, 2009.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal, nr 783, s. 1–10, 2008.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal, nr 1176, s. 1–11, 2009.

6

The EFSA Journal

---

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 377/2010

av den 3 maj 2010

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 30 juni 2009 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av natriumglukonat i torr form med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) av European Chemical Industry Council (Cefic) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av EU:s tillverkning av natriumglukonat i torr form. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 juni 2009 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av natriumglukonat i torr form med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) av European Chemical Industry Council (Cefic) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av EU:s tillverkning av natriumglukonat i torr form.

| (2) | Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett antidumpningsförfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett antidumpningsförfarande inleddes.

| (3) | Den 11 augusti 2009 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 11 augusti 2009 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och de klagande tillverkarna i EU om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och de klagande tillverkarna i EU om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (5) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (6) | För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. En exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och en annan exporterande tillverkare, inklusive två närstående företag, ansökte om individuell behandling enligt artikel 9.5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. En exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och en annan exporterande tillverkare, inklusive två närstående företag, ansökte om individuell behandling enligt artikel 9.5 i samma förordning.

| (7) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i EU, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för dessa parter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i EU, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för dessa parter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och importörer i EU att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2008–30 juni 2009) som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och importörer i EU att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2008–30 juni 2009) som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Med anledning av det begränsade antalet svar beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för kinesiska exporterande tillverkare eller importörer i EU. |
| --- | --- |

(9)

Med anledning av det begränsade antalet svar beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för kinesiska exporterande tillverkare eller importörer i EU.

| (10) | Frågeformulär skickades till alla företag i Kina och importörer i EU som svarade avseende stickprovsförfarandet, till tillverkare i EU och till all kända importörer och användare i EU. Två exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina, två tillverkare i EU samt fyra importörer/användare besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(10)

Frågeformulär skickades till alla företag i Kina och importörer i EU som svarade avseende stickprovsförfarandet, till tillverkare i EU och till all kända importörer och användare i EU. Två exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina, två tillverkare i EU samt fyra importörer/användare besvarade frågeformuläret.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:






  1. | Tillverkare i EU:






  — | Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrike och närstående försäljningsföretag |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:

1.

Tillverkare i EU:

—

Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrike och närstående försäljningsföretag

| — | Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien och närstående försäljningsföretag |
| --- | --- |

—

Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien och närstående försäljningsföretag

| 2. | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

2.

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

| — | Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

| 3. | Användare/importörer i EU:






  — | Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrike |
| --- | --- | --- |

3.

Användare/importörer i EU:

—

Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrike

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland

| — | CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland |
| --- | --- |

—

CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland

| (12) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, genomfördes ett kontrollbesök hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Förenta staterna:






  — | Tillverkare i Förenta staterna: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

(12)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, genomfördes ett kontrollbesök hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Förenta staterna:

—

Tillverkare i Förenta staterna: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, Förenta staterna

3.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den produkt som berörs är natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2918 16 00. |
| --- | --- |

(14)

Den produkt som berörs är natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2918 16 00.

| (15) | Natriumglukonat i torr form används huvudsakligen i byggnadsindustrin som fördröjare och vattenreducerande tillsatsmedel i betong och i andra industrier som ytbehandling av metaller (avlägsnande av rost, oxider och fett) samt för rengöring av flaskor och industriell utrustning. Produkten kan också användas i livsmedels- och läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

(15)

Natriumglukonat i torr form används huvudsakligen i byggnadsindustrin som fördröjare och vattenreducerande tillsatsmedel i betong och i andra industrier som ytbehandling av metaller (avlägsnande av rost, oxider och fett) samt för rengöring av flaskor och industriell utrustning. Produkten kan också användas i livsmedels- och läkemedelsindustrin.

2.   Likadan produkt

| (16) | Undersökningen visade att den natriumglukonat i torr form som EU-industrin tillverkar och säljer i EU, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Förenta staterna som har utsetts till ett jämförbart land, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och natriumglukonat i torr form som tillverkas i Kina och säljs i EU har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade att den natriumglukonat i torr form som EU-industrin tillverkar och säljer i EU, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Förenta staterna som har utsetts till ett jämförbart land, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och natriumglukonat i torr form som tillverkas i Kina och säljs i EU har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper.

| (17) | Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (18) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (19) | Upplysningsvis är kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(19)

Upplysningsvis är kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (20) | Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister. |
| --- | --- |

(20)

Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister.

| (21) | Företaget kunde styrka att det uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och beviljades marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

Företaget kunde styrka att det uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och beviljades marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (22) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling.

| (23) | Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:






  1. | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(23)

Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:

1.

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| 2. | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

2.

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| 3. | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

3.

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| 4. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

4.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| 5. | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

5.

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (24) | Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, om individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister. |
| --- | --- |

(24)

Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, om individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister.

| (25) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att den kinesiska exporterande tillverkaren uppfyllde alla kriterier för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att den kinesiska exporterande tillverkaren uppfyllde alla kriterier för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförbart land

| (26) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(26)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (27) | I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag. |
| --- | --- |

(27)

I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.

| (28) | De berörda parterna hade inga synpunkter. |
| --- | --- |

(28)

De berörda parterna hade inga synpunkter.

| (29) | Utanför EU tillverkas natriumglukonat i torr form endast i några få länder, nämligen Förenta staterna, Kina och Sydkorea. Därför var Sydkorea det enda möjliga alternativet till Förenta staterna. Kommissionen kontaktade kända företag som tillverkar natriumglukonat i torr form i Sydkorea, dock fick de inga svar från dessa tillverkare. |
| --- | --- |

(29)

Utanför EU tillverkas natriumglukonat i torr form endast i några få länder, nämligen Förenta staterna, Kina och Sydkorea. Därför var Sydkorea det enda möjliga alternativet till Förenta staterna. Kommissionen kontaktade kända företag som tillverkar natriumglukonat i torr form i Sydkorea, dock fick de inga svar från dessa tillverkare.

| (30) | Tillverkaren i Förenta staterna samarbetade till fullo vid undersökningen genom att lämna ett fullständigt besvarat frågeformulär och godta ett kontrollbesök. |
| --- | --- |

(30)

Tillverkaren i Förenta staterna samarbetade till fullo vid undersökningen genom att lämna ett fullständigt besvarat frågeformulär och godta ett kontrollbesök.

| (31) | Kommissionen ansåg att Förenta staterna uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land eftersom kvantiteterna som såldes på denna marknad var tillräckligt stora och marknaden hade betydande konkurrens både med inhemsk tillverkning och med import från andra länder, dvs. Kina, Italien och Frankrike. Dessutom hade Förenta staterna ingen antidumpningstull på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen ansåg att Förenta staterna uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land eftersom kvantiteterna som såldes på denna marknad var tillräckligt stora och marknaden hade betydande konkurrens både med inhemsk tillverkning och med import från andra länder, dvs. Kina, Italien och Frankrike. Dessutom hade Förenta staterna ingen antidumpningstull på den berörda produkten.

| (32) | Mot bakgrund av detta dras därför preliminärt slutsatsen att Förenta staterna utgör ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av detta dras därför preliminärt slutsatsen att Förenta staterna utgör ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2   Metod för fastställande av normalvärde

3.2.1   För det företag som beviljats marknadsekonomisk status

| (33) | För det företag som beviljats marknadsekonomisk status undersökte kommissionen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen först om företagets inhemska försäljning av natriumglukonat i torr form till oberoende kunder var representativ under undersökningsperioden, det vill säga om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av den kinesiska exportförsäljningen av den berörda produkten till EU. |
| --- | --- |

(33)

För det företag som beviljats marknadsekonomisk status undersökte kommissionen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen först om företagets inhemska försäljning av natriumglukonat i torr form till oberoende kunder var representativ under undersökningsperioden, det vill säga om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av den kinesiska exportförsäljningen av den berörda produkten till EU.

| (34) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på den inhemska marknaden av företaget, vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på den inhemska marknaden av företaget, vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU.

| (35) | För varje typ av natriumglukonat i torr form som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till EU fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till EU. |
| --- | --- |

(35)

För varje typ av natriumglukonat i torr form som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till EU fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till EU.

| (36) | Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av natriumglukonat i torr form, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av natriumglukonat i torr form, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (37) | I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(37)

I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (38) | I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ. |
| --- | --- |

(38)

I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.

| (39) | Eftersom undersökningen visade att den inhemska försäljningen var både representativ och hade ägt rum i normal handel, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset av alla transaktioner under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom undersökningen visade att den inhemska försäljningen var både representativ och hade ägt rum i normal handel, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset av alla transaktioner under undersökningsperioden.

3.2.2   För det företag som beviljats individuell behandling

| (40) | Normalvärdet för Kina fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten konstaterades vara representativ i förhållande till den enda kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export av den berörda produkten till EU. |
| --- | --- |

(40)

Normalvärdet för Kina fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten konstaterades vara representativ i förhållande till den enda kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export av den berörda produkten till EU.

| (41) | Kommissionen undersökte också om den inhemska försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel och fastställde för det ändamålet hur stor andel av försäljningen som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det faktiska inhemska priset per produkttyp, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen undersökte också om den inhemska försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel och fastställde för det ändamålet hur stor andel av försäljningen som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det faktiska inhemska priset per produkttyp, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden.

3.3   Exportpris

| (42) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala exportförsäljning av den berörda produkten ägde rum direkt till oberoende kunder i EU och därför fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala exportförsäljning av den berörda produkten ägde rum direkt till oberoende kunder i EU och därför fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten under undersökningsperioden.

3.4   Jämförelse

| (43) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(43)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (44) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. För samtliga undersökta företag (de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet) beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, indirekta skatter, bankavgifter, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(44)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. För samtliga undersökta företag (de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet) beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, indirekta skatter, bankavgifter, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.

4.   Dumpningsmarginaler

| (45) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för det företag som beviljats marknadsekonomisk status på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för det företag som beviljats marknadsekonomisk status på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (46) | För det företag som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU. |
| --- | --- |

(46)

För det företag som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU.

| (47) | De preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid EU:s gräns, före tull, uppgick till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 51,1 % |

(47)

De preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid EU:s gräns, före tull, uppgick till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

51,1 %

| (48) | För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportkvantitet som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. |
| --- | --- |

(48)

För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportkvantitet som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda importen från Kina enligt Eurostats importstatistik.

| (49) | Graden av samarbetsvilja var låg, dvs. 56 %, och det saknades lämpliga prisuppgifter från Eurostat eftersom dessa innehöll andra högkostnadsprodukter som inte kunde dras av på ett korrekt sätt, och därför beräknades den landsomfattande dumpningsmarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Graden av samarbetsvilja var låg, dvs. 56 %, och det saknades lämpliga prisuppgifter från Eurostat eftersom dessa innehöll andra högkostnadsprodukter som inte kunde dras av på ett korrekt sätt, och därför beräknades den landsomfattande dumpningsmarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden.

| (50) | På grundval av detta fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 79,2 % av priset cif vid EU:s gräns, före tull. |
| --- | --- |

(50)

På grundval av detta fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 79,2 % av priset cif vid EU:s gräns, före tull.

D.   SKADA

1.   Definition av EU-industrin och EU-tillverkningen

| (51) | De samarbetsvilliga industrigrupperna Jungbunzlauer (JBL) och Roquette Frères (RF) står för 100 % av EU-tillverkningen. |
| --- | --- |

(51)

De samarbetsvilliga industrigrupperna Jungbunzlauer (JBL) och Roquette Frères (RF) står för 100 % av EU-tillverkningen.

| (52) | De anses därför utgöra EU-industrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

De anses därför utgöra EU-industrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (53) | Eftersom EU-industrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom EU-industrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.

2.   Förbrukning i EU

| (54) | Förbrukningen inom EU fastställdes på grundval av industrins försäljningsvolym på EU:s marknad, jämte importen till EU enligt Eurostats uppgifter. Eftersom dessa uppgifter inte bara innefattade natriumglukonat utan även andra produkter, gjordes lämpliga justeringar av Eurostats siffror för att uppskatta rimliga importvolymer av den berörda produkten till EU. |
| --- | --- |

(54)

Förbrukningen inom EU fastställdes på grundval av industrins försäljningsvolym på EU:s marknad, jämte importen till EU enligt Eurostats uppgifter. Eftersom dessa uppgifter inte bara innefattade natriumglukonat utan även andra produkter, gjordes lämpliga justeringar av Eurostats siffror för att uppskatta rimliga importvolymer av den berörda produkten till EU.

| (55) | Förbrukningen på EU:s marknad ökade med 12 % under perioden 2005–2007. Fram till undersökningsperioden minskade förbrukningen med 21 % till nivåer under de från 2005. Totalt sett minskade förbrukningen med 8 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 1 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:s förbrukning (i ton) Index | 100 | 106 | 112 | 104 | 91 |
| Källa: Justerade importvolymer från Eurostat och svar på frågeformuläret |

(55)

Förbrukningen på EU:s marknad ökade med 12 % under perioden 2005–2007. Fram till undersökningsperioden minskade förbrukningen med 21 % till nivåer under de från 2005. Totalt sett minskade förbrukningen med 8 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 1

2005

2006

2007

2008

UP

EU:s förbrukning (i ton) Index

100

106

112

104

91

Källa: Justerade importvolymer från Eurostat och svar på frågeformuläret

3.   Import till EU från Kina

3.1   Importvolym och importens marknadsandel

| (56) | Kinesiska importvolymer ökade markant från omkring 2 300 ton 2005 till omkring 4 000 ton under undersökningsperioden, dvs. med 77 %, och nådde en topp på cirka 5 300 ton 2008. Den kinesiska marknadsandelen nästan fördubblades från 12,8 % 2005 till 24,8 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att marknadsandelen för importen från Kina nådde 28,6 % 2008 precis före undersökningsperioden och föll under undersökningsperioden till 24,8 %.

  Tabell 2 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinesiska importvolymer (i ton) | 2 291 | 3 470 | 5 204 | 5 348 | 4 065 |
| Kinesisk import (ton) Index | 100 | 152 | 227 | 234 | 177 |
| Kinesisk marknadsandel | 12,8 % | 18,3 % | 26 % | 28,6 % | 24,8 % |
| Kinesisk marknadsandel Index | 100 | 143 | 203 | 224 | 194 |
| Källa: Justerade importvolymer från Eurostat |

(56)

Kinesiska importvolymer ökade markant från omkring 2 300 ton 2005 till omkring 4 000 ton under undersökningsperioden, dvs. med 77 %, och nådde en topp på cirka 5 300 ton 2008. Den kinesiska marknadsandelen nästan fördubblades från 12,8 % 2005 till 24,8 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att marknadsandelen för importen från Kina nådde 28,6 % 2008 precis före undersökningsperioden och föll under undersökningsperioden till 24,8 %.

Tabell 2

2005

2006

2007

2008

UP

Kinesiska importvolymer (i ton)

2 291

3 470

5 204

5 348

4 065

Kinesisk import (ton) Index

100

152

227

234

177

Kinesisk marknadsandel

12,8 %

18,3 %

26 %

28,6 %

24,8 %

Kinesisk marknadsandel Index

100

143

203

224

194

Källa: Justerade importvolymer från Eurostat

3.2   Försäljningspris per enhet

| (57) | Genomsnittligt kinesiskt importpris var 482 euro/ton 2005. Det ökade stadigt till 524 euro/ton 2008 och sedan sjönk det under undersökningsperioden till 502 euro/ton. Totalt sett ökade priset med 4 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 3 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinesiska importpriser (euro/ton) | 482 | 511 | 514 | 524 | 502 |
| Index | 100 | 106 | 107 | 109 | 104 |
| Källa: Justerade importpriser från Eurostat |

(57)

Genomsnittligt kinesiskt importpris var 482 euro/ton 2005. Det ökade stadigt till 524 euro/ton 2008 och sedan sjönk det under undersökningsperioden till 502 euro/ton. Totalt sett ökade priset med 4 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 3

2005

2006

2007

2008

UP

Kinesiska importpriser (euro/ton)

482

511

514

524

502

Index

100

106

107

109

104

Källa: Justerade importpriser från Eurostat

3.3   Prisunderskridande

| (58) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på EU-marknaden (justerade till fritt fabrik) med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen (fastställda till cif-nivå och med lämplig justering för tullar och kostnader efter import). Denna jämförelse skedde efter avdrag för nedsättningar och rabatter. |
| --- | --- |

(58)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på EU-marknaden (justerade till fritt fabrik) med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen (fastställda till cif-nivå och med lämplig justering för tullar och kostnader efter import). Denna jämförelse skedde efter avdrag för nedsättningar och rabatter.

| (59) | Utifrån denna metod fann man att skillnaden mellan ovannämnda priser, uttryckt i procent av EU-industrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), visade på en prisunderskridandemarginal på mellan 13 % och 29 % och den högre marginalen tillskrevs exporterande tillverkare som vägrade att samarbeta. |
| --- | --- |

(59)

Utifrån denna metod fann man att skillnaden mellan ovannämnda priser, uttryckt i procent av EU-industrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), visade på en prisunderskridandemarginal på mellan 13 % och 29 % och den högre marginalen tillskrevs exporterande tillverkare som vägrade att samarbeta.

4.   EU-industrins ekonomiska situation

| (60) | Granskningen av den dumpade importens inverkan på EU-industrin omfattade i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för EU-industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Granskningen av den dumpade importens inverkan på EU-industrin omfattade i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för EU-industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

4.1   Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande

| (61) | Produktionskapaciteten ökade med 4 % 2005–2007 och förblev på den nivån till slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Produktionskapaciteten ökade med 4 % 2005–2007 och förblev på den nivån till slutet av skadeundersökningsperioden.

| (62) | Tillverkningen av den berörda produkten ökade 2005–2007 innan den minskade fram till undersökningsperioden. Totalt sett minskade tillverkningen med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den totala tillverkningen var 30 000–40 000 ton under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Tillverkningen av den berörda produkten ökade 2005–2007 innan den minskade fram till undersökningsperioden. Totalt sett minskade tillverkningen med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den totala tillverkningen var 30 000–40 000 ton under skadeundersökningsperioden.

| (63) | Till följd av minskningen av tillverkningsvolymerna minskade kapacitetsutnyttjandet med 15 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet Index | 100 | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Tillverkningsvolym Index | 100 | 104 | 105 | 84 | 88 |
| Kapacitetsutnyttjande Index | 100 | 104 | 101 | 81 | 85 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(63)

Till följd av minskningen av tillverkningsvolymerna minskade kapacitetsutnyttjandet med 15 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 4

2005

2006

2007

2008

UP

Produktionskapacitet Index

100

100

104

104

104

Tillverkningsvolym Index

100

104

105

84

88

Kapacitetsutnyttjande Index

100

104

101

81

85

Källa: Svar på frågeformuläret

4.2   Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i EU

| (64) | EU-industrins försäljningsvolym av den berörda produkten till icke-närstående kunder på EU:s marknad var på liknande nivå 2005–2007 och sedan sjönk den med 13 procentenheter. Under skadeundersökningsperioden skedde en minskning i försäljningsvolym med 21 %. |
| --- | --- |

(64)

EU-industrins försäljningsvolym av den berörda produkten till icke-närstående kunder på EU:s marknad var på liknande nivå 2005–2007 och sedan sjönk den med 13 procentenheter. Under skadeundersökningsperioden skedde en minskning i försäljningsvolym med 21 %.

| (65) | EU-industrins marknadsandelar minskade under skadeundersökningsperioden från 74,9 % 2005 till 64,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

EU-industrins marknadsandelar minskade under skadeundersökningsperioden från 74,9 % 2005 till 64,7 % under undersökningsperioden.

| (66) | De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på EU:s marknad minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Från 2006 till 2008 var de genomsnittliga försäljningspriserna på liknande nivå men sedan minskade de med 9 % under undersökningsperioden.

  Tabell 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym Index | 100 | 104 | 99 | 86 | 79 |
| EU-industrins marknadsandel | 74,9 % | 73,4 % | 66,5 % | 61,4 % | 64,7 % |
| Index | 100 | 98 | 89 | 82 | 86 |
| Genomsnittliga priser Index | 100 | 97 | 97 | 97 | 88 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(66)

De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på EU:s marknad minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Från 2006 till 2008 var de genomsnittliga försäljningspriserna på liknande nivå men sedan minskade de med 9 % under undersökningsperioden.

Tabell 5

2005

2006

2007

2008

UP

Försäljningsvolym Index

100

104

99

86

79

EU-industrins marknadsandel

74,9 %

73,4 %

66,5 %

61,4 %

64,7 %

Index

100

98

89

82

86

Genomsnittliga priser Index

100

97

97

97

88

Källa: Svar på frågeformuläret

4.3   Lager

| (67) | Under skadeundersökningsperioden minskade lagren med 37 %. Vid slutet av undersökningsperioden var lagernivån 1 000–5 000 ton.

  Tabell 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager Index | 100 | 92 | 120 | 92 | 63 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(67)

Under skadeundersökningsperioden minskade lagren med 37 %. Vid slutet av undersökningsperioden var lagernivån 1 000–5 000 ton.

Tabell 6

2005

2006

2007

2008

UP

Lager Index

100

92

120

92

63

Källa: Svar på frågeformuläret

4.4   Lönsamhet, investeringar, räntabilitet och kassaflöde

| (68) | EU-industrins försäljning av den likadana produkten på EU:s marknad var lönsam under skadeundersökningsperioden, men lönsamheten föll drastiskt från 2005 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

EU-industrins försäljning av den likadana produkten på EU:s marknad var lönsam under skadeundersökningsperioden, men lönsamheten föll drastiskt från 2005 till undersökningsperioden.

| (69) | Fastän investeringarna fortsatte 2005–2007, med en minskning 2006, föll de drastiskt 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 76 %. |
| --- | --- |

(69)

Fastän investeringarna fortsatte 2005–2007, med en minskning 2006, föll de drastiskt 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 76 %.

| (70) | På liknande sätt var räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den berörda produkten stabil 2005–2007, men minskade 2008 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

På liknande sätt var räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den berörda produkten stabil 2005–2007, men minskade 2008 och under undersökningsperioden.

| (71) | I likhet med de andra finansiella indikatorerna, minskade EU-industrins kassaflöde med 51 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 7 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet Index | 100 | 90 | 86 | 52 | 19 |
| Investeringar Index | 100 | 61 | 140 | 16 | 24 |
| Räntabilitet Index | 100 | 100 | 100 | 60 | 21 |
| Kassaflöde Index | 100 | 92 | 20 | 106 | 49 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(71)

I likhet med de andra finansiella indikatorerna, minskade EU-industrins kassaflöde med 51 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 7

2005

2006

2007

2008

UP

Lönsamhet Index

100

90

86

52

19

Investeringar Index

100

61

140

16

24

Räntabilitet Index

100

100

100

60

21

Kassaflöde Index

100

92

20

106

49

Källa: Svar på frågeformuläret

4.5   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (72) | Sysselsättningen ökade något under perioden 2005–2007 och minskade sedan 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen med 13 %. |
| --- | --- |

(72)

Sysselsättningen ökade något under perioden 2005–2007 och minskade sedan 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen med 13 %.

| (73) | Lönerna minskade med 6 % 2006 men återgick 2007 till 2005 års nivå och sedan ökade de 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade lönerna med 10 %. |
| --- | --- |

(73)

Lönerna minskade med 6 % 2006 men återgick 2007 till 2005 års nivå och sedan ökade de 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade lönerna med 10 %.

| (74) | Produktiviteten per anställd var stabil under skadeundersökningsperioden och ökade bara med 1 % från 2005 till undersökningsperioden.

  Tabell 8 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning Index | 100 | 99 | 104 | 85 | 87 |
| Löner Index | 100 | 94 | 100 | 104 | 110 |
| Produktivitet Index | 100 | 104 | 101 | 99 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(74)

Produktiviteten per anställd var stabil under skadeundersökningsperioden och ökade bara med 1 % från 2005 till undersökningsperioden.

Tabell 8

2005

2006

2007

2008

UP

Sysselsättning Index

100

99

104

85

87

Löner Index

100

94

100

104

110

Produktivitet Index

100

104

101

99

101

Källa: Svar på frågeformuläret

4.6   Tillväxt

| (75) | Förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 21 %. Detta ledde till att EU-industrin förlorade marknadsandelar med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 21 %. Detta ledde till att EU-industrin förlorade marknadsandelar med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

4.7   Dumpningsmarginalens storlek

| (76) | Kinas dumpningsmarginaler som anges i dumpningsavsnittet ovan är betydande. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(76)

Kinas dumpningsmarginaler som anges i dumpningsavsnittet ovan är betydande. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

5.   Slutsats om skada

| (77) | De flesta skadeindikatorer för EU-industrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Även de indikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, inklusive räntabilitet, kassaflöde och lönsamhet, utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

De flesta skadeindikatorer för EU-industrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Även de indikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, inklusive räntabilitet, kassaflöde och lönsamhet, utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden.

| (78) | Undersökningen visade också att lågprisimport från Kina underskred EU-industrins priser med upp till 29 % under undersökningsperioden. EU-industrin drabbades av en minskning i försäljningsvolymer och i marknadsandel. |
| --- | --- |

(78)

Undersökningen visade också att lågprisimport från Kina underskred EU-industrins priser med upp till 29 % under undersökningsperioden. EU-industrin drabbades av en minskning i försäljningsvolymer och i marknadsandel.

| (79) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att EU-industrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(79)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att EU-industrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (80) | Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökt om den dumpade importen av natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina har vållat EU-industrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tidpunkt skulle ha kunnat vålla EU-industrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökt om den dumpade importen av natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina har vållat EU-industrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tidpunkt skulle ha kunnat vålla EU-industrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (81) | Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad lågprisimport från Kina med 77 % vilket resultera i en ökad marknadsandel inom EU för kinesisk import med 94 % under samma period. Minskningen av importen från Kina mellan 2008 och undersökningsperioden, inklusive förlorade marknadsandelar, anses inte vara väsentlig i jämförelse med den övergripande situationen under skadeundersökningsperioden |
| --- | --- |

(81)

Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad lågprisimport från Kina med 77 % vilket resultera i en ökad marknadsandel inom EU för kinesisk import med 94 % under samma period. Minskningen av importen från Kina mellan 2008 och undersökningsperioden, inklusive förlorade marknadsandelar, anses inte vara väsentlig i jämförelse med den övergripande situationen under skadeundersökningsperioden

| (82) | Denna ökade import från Kina under skadeundersökningsperioden sammanfaller med en nedåtgående trend i de flesta av EU-industrins skadeindikatorer. EU-industrin drabbades av en minskning av sin försäljning på EU:s marknad, både när det gäller volym och värde, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden vilket anges i skäl 65. Den dumpade kinesiska importens prisunderskridande förhindrade EU-industrin att behålla sina prisnivåer på EU:s marknad. Detta medförde en betydande minskning av lönsamheten under nivåer som skulle medge nödvändiga investeringar. |
| --- | --- |

(82)

Denna ökade import från Kina under skadeundersökningsperioden sammanfaller med en nedåtgående trend i de flesta av EU-industrins skadeindikatorer. EU-industrin drabbades av en minskning av sin försäljning på EU:s marknad, både när det gäller volym och värde, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden vilket anges i skäl 65. Den dumpade kinesiska importens prisunderskridande förhindrade EU-industrin att behålla sina prisnivåer på EU:s marknad. Detta medförde en betydande minskning av lönsamheten under nivåer som skulle medge nödvändiga investeringar.

| (83) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under EU-industrins priser under skadeundersökningsperioden, är av avgörande betydelse för den skada som EU-industrin lidit och som avspeglas i dess besvärliga ekonomiska situation och i en försämring av andra skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden samt en förlust av marknadsandelar. |
| --- | --- |

(83)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under EU-industrins priser under skadeundersökningsperioden, är av avgörande betydelse för den skada som EU-industrin lidit och som avspeglas i dess besvärliga ekonomiska situation och i en försämring av andra skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden samt en förlust av marknadsandelar.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Import från andra tredjeländer

| (84) | Importen från tredjeländer som inte berörs av den här undersökningen minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 2 procentenheter. Priserna på denna import ökade med 102 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Importen från tredjeländer som inte berörs av den här undersökningen minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 2 procentenheter. Priserna på denna import ökade med 102 % under skadeundersökningsperioden.

| (85) | Tendenserna när det gäller importvolymer och -priser från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden är följande:

  Tabell 9











  Andra tredjeländer | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym av total annan import (ton) | 2 210 | 1 566 | 1 502 | 1 867 | 1 709 |
| Index | 100 | 71 | 68 | 84 | 77 |
| Genomsnittligt pris på annan import (euro/ton) | 914 | 1 275 | 1 305 | 1 680 | 1 844 |
| Index | 100 | 140 | 143 | 184 | 202 |
| Källa: Justerade uppgifter från Eurostat |

(85)

Tendenserna när det gäller importvolymer och -priser från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden är följande:

Tabell 9

Andra tredjeländer

2005

2006

2007

2008

UP

Volym av total annan import (ton)

2 210

1 566

1 502

1 867

1 709

Index

100

71

68

84

77

Genomsnittligt pris på annan import (euro/ton)

914

1 275

1 305

1 680

1 844

Index

100

140

143

184

202

Källa: Justerade uppgifter från Eurostat

| (86) | Importvolymerna från andra tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden medan importpriserna fördubblades under samma period. Importpriserna från andra tredjeländer var väsentligt högre än EU-industrins försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit. |
| --- | --- |

(86)

Importvolymerna från andra tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden medan importpriserna fördubblades under samma period. Importpriserna från andra tredjeländer var väsentligt högre än EU-industrins försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.

3.2   EU-industrins exportresultat

| (87) | Under skadeundersökningsperioden minskade EU-industrins exportförsäljning med 10 % och priserna ökade med 8 %. |
| --- | --- |

(87)

Under skadeundersökningsperioden minskade EU-industrins exportförsäljning med 10 % och priserna ökade med 8 %.

| (88) | Mot denna bakgrund anses att EU-industrins exportförsäljning till andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit. |
| --- | --- |

(88)

Mot denna bakgrund anses att EU-industrins exportförsäljning till andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.

3.3   Företagsintern användning

| (89) | Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrins företagsinterna användning med 56 %, vilket kan ses i följande tabell:

  Tabell 10 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern användning Index | 100 | 126 | 115 | 148 | 156 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(89)

Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrins företagsinterna användning med 56 %, vilket kan ses i följande tabell:

Tabell 10

2005

2006

2007

2008

UP

Företagsintern användning Index

100

126

115

148

156

Källa: Svar på frågeformuläret

| (90) | Det bör dock noteras att EU-industrin fortfarande hade en outnyttjad kapacitet på 10 000–20 000 ton. Detta innebär att en övergång till företagsintern användning kan tolkas som en affärsmässig reaktion mot dumpad import från Kina eftersom det på grund av den låga prisnivån på natriumglukonat kan vara mer lönsamt att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan. Det faktum att det fortfarande finns betydande outnyttjad kapacitet för natriumglukonat tyder på att EU-industrin inte avser att slutligt övergå till att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan, utan att denna tillverkning kan ses som en försvarsåtgärd mot den dumpade importen. |
| --- | --- |

(90)

Det bör dock noteras att EU-industrin fortfarande hade en outnyttjad kapacitet på 10 000–20 000 ton. Detta innebär att en övergång till företagsintern användning kan tolkas som en affärsmässig reaktion mot dumpad import från Kina eftersom det på grund av den låga prisnivån på natriumglukonat kan vara mer lönsamt att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan. Det faktum att det fortfarande finns betydande outnyttjad kapacitet för natriumglukonat tyder på att EU-industrin inte avser att slutligt övergå till att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan, utan att denna tillverkning kan ses som en försvarsåtgärd mot den dumpade importen.

| (91) | Därför anses att ökningen i företagsintern användning inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit. |
| --- | --- |

(91)

Därför anses att ökningen i företagsintern användning inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.

3.4   Utveckling av förbrukningen i EU

| (92) | Det bör noteras att förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och att detta kan ses som en konsekvens av den pågående ekonomiska nedgången. Därför undersöktes om den minskade förbrukningen kunde ha en inverkan på den skadliga situationen för EU-industrin. |
| --- | --- |

(92)

Det bör noteras att förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och att detta kan ses som en konsekvens av den pågående ekonomiska nedgången. Därför undersöktes om den minskade förbrukningen kunde ha en inverkan på den skadliga situationen för EU-industrin.

| (93) | EU-industrins försäljningsvolym minskade dock i mycket högre grad, dvs. med 21 %, medan den kinesiska importen ökade med 77 % under samma period. Samma tendenser kan noteras när det gäller marknadsandelar. EU-industrin förlorade ungefär 10 procentenheter av sin marknadsandel medan den kinesiska importen nästan fördubblade sin, från 12,8 % 2005 till 24,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

EU-industrins försäljningsvolym minskade dock i mycket högre grad, dvs. med 21 %, medan den kinesiska importen ökade med 77 % under samma period. Samma tendenser kan noteras när det gäller marknadsandelar. EU-industrin förlorade ungefär 10 procentenheter av sin marknadsandel medan den kinesiska importen nästan fördubblade sin, från 12,8 % 2005 till 24,9 % under undersökningsperioden.

| (94) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att minskningen i förbrukningen i EU inte i sig kan anses vara en orsak för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit. |
| --- | --- |

(94)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att minskningen i förbrukningen i EU inte i sig kan anses vara en orsak för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (95) | Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden både volymmässigt och i marknadsandel, samt till ett avsevärt prisunderskridande. Den kinesiska lågprisimporten vann marknadsandelar samtidigt som EU-industrin tappade mark, vilket tillsammans med det nedåtgående pristrycket ledde till en försämring av situationen för EU-industrin under skadeundersökningsperioden. Undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat EU-industrin skada visad dock att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(95)

Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden både volymmässigt och i marknadsandel, samt till ett avsevärt prisunderskridande. Den kinesiska lågprisimporten vann marknadsandelar samtidigt som EU-industrin tappade mark, vilket tillsammans med det nedåtgående pristrycket ledde till en försämring av situationen för EU-industrin under skadeundersökningsperioden. Undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat EU-industrin skada visad dock att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (96) | På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på EU-industrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på EU-industrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   EU:S INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (97) | Europeiska kommissionen undersökte i enlighet med artikel 21 i grundförordningen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i EU:s intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. EU:s intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. EU-industrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(97)

Europeiska kommissionen undersökte i enlighet med artikel 21 i grundförordningen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i EU:s intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. EU:s intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. EU-industrins, importörernas och användarnas intresse.

2.   EU-industrin

2.1   Verkningarna för EU-industrin av att åtgärder införs eller inte införs

| (98) | Som förklarats ovan har skada på grund av den dumpade importen konstaterats i form av en betydande minskning av försäljningsvolymer och -priser, vilket i sin tur lett till en försämring av situationen för EU-industrin. Efter införandet av antidumpningstullar förväntas volymer och priser på natriumglukonat i torr form som säljs av EU-industrin öka och därmed skulle det var möjligt för EU-industrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå. |
| --- | --- |

(98)

Som förklarats ovan har skada på grund av den dumpade importen konstaterats i form av en betydande minskning av försäljningsvolymer och -priser, vilket i sin tur lett till en försämring av situationen för EU-industrin. Efter införandet av antidumpningstullar förväntas volymer och priser på natriumglukonat i torr form som säljs av EU-industrin öka och därmed skulle det var möjligt för EU-industrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå.

| (99) | Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Det bör noteras att EU-industrins vinstminskning beror på dess svårigheter att konkurrera med den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina. Det är därför troligt att införandet av antidumpningsåtgärder kommer att göra det möjligt för EU-industrin att återta åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten. |
| --- | --- |

(99)

Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Det bör noteras att EU-industrins vinstminskning beror på dess svårigheter att konkurrera med den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina. Det är därför troligt att införandet av antidumpningsåtgärder kommer att göra det möjligt för EU-industrin att återta åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten.

| (100) | Om åtgärder inte införs kommer EU-industrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra EU-industrins alla ansträngningar att nå tillräcklig lönsamhet igen. Att inte införa åtgärder skulle äventyra EU-industrins långsiktiga överlevnad. |
| --- | --- |

(100)

Om åtgärder inte införs kommer EU-industrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra EU-industrins alla ansträngningar att nå tillräcklig lönsamhet igen. Att inte införa åtgärder skulle äventyra EU-industrins långsiktiga överlevnad.

| (101) | Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge EU-industrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats vid undersökningen. |
| --- | --- |

(101)

Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge EU-industrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats vid undersökningen.

3.   Importörer och handlare

| (102) | Frågeformulär sändes till fem importörer. Ingen av dem samarbetade med undersökningen. |
| --- | --- |

(102)

Frågeformulär sändes till fem importörer. Ingen av dem samarbetade med undersökningen.

| (103) | Under dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka importörerna och handlarna i någon avsevärd utsträckning. |
| --- | --- |

(103)

Under dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka importörerna och handlarna i någon avsevärd utsträckning.

4.   Användare

| (104) | Frågeformulär sändes till 23 användare. Bara fyra användare samarbetade dock i undersökningen, av vilka endast tre använde och direktimporterade den berörda produkten från Kina. Direktimporten från dessa tre samarbetande användare svarade för 10 % av den totala importen av natriumglukonat från Kina under undersökningsperioden. Den fjärde samarbetande användaren använde inte den berörda produkten importerad från Kina. |
| --- | --- |

(104)

Frågeformulär sändes till 23 användare. Bara fyra användare samarbetade dock i undersökningen, av vilka endast tre använde och direktimporterade den berörda produkten från Kina. Direktimporten från dessa tre samarbetande användare svarade för 10 % av den totala importen av natriumglukonat från Kina under undersökningsperioden. Den fjärde samarbetande användaren använde inte den berörda produkten importerad från Kina.

| (105) | Dessa fyra användare, belägna i Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, är verksamma inom kemisk industri och tillverkar en mängd olika produkter där vissa använder natriumglukonat som råvara. I genomsnitt utgör inte natriumglukonat en betydande del av kostnaden för insatsvaror. Den maximala verkningen av den föreslagna antidumpningstullen, förutsatt att prisökningen inte kommer att kunna föras över till slutkonsumenten, uppskattades vara mycket liten. Det bör också noteras att dessa företags omsättning för produkter som använder natriumglukonat var mindre än 5 % av deras totala omsättning. |
| --- | --- |

(105)

Dessa fyra användare, belägna i Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, är verksamma inom kemisk industri och tillverkar en mängd olika produkter där vissa använder natriumglukonat som råvara. I genomsnitt utgör inte natriumglukonat en betydande del av kostnaden för insatsvaror. Den maximala verkningen av den föreslagna antidumpningstullen, förutsatt att prisökningen inte kommer att kunna föras över till slutkonsumenten, uppskattades vara mycket liten. Det bör också noteras att dessa företags omsättning för produkter som använder natriumglukonat var mindre än 5 % av deras totala omsättning.

| (106) | Mot denna bakgrund dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka användarna i någon avsevärd utsträckning |
| --- | --- |

(106)

Mot denna bakgrund dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka användarna i någon avsevärd utsträckning

5.   Slutsats beträffande EU:s intresse

| (107) | Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall. |
| --- | --- |

(107)

Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (108) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar EU-industrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(108)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar EU-industrin ytterligare skada.

| (109) | Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som EU-industrin lidit. |
| --- | --- |

(109)

Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som EU-industrin lidit.

| (110) | Vid beräkningen av den tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder skulle göra det möjligt för EU-industrin att täcka sina produktionskostnader och nå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som angavs i klagomålet ansågs vara rimlig och användes för beräkningen. |
| --- | --- |

(110)

Vid beräkningen av den tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder skulle göra det möjligt för EU-industrin att täcka sina produktionskostnader och nå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som angavs i klagomålet ansågs vara rimlig och användes för beräkningen.

| (111) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för EU-industrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen lades till tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(111)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för EU-industrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen lades till tillverkningskostnaden.

| (112) | Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för EU-industrins likadana produkt som säljs på EU:s marknad. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(112)

Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för EU-industrins likadana produkt som säljs på EU:s marknad. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (113) | När det gäller beräkningen av den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för övriga exporterande tillverkare i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var låg. Därför beräknades skademarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller beräkningen av den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för övriga exporterande tillverkare i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var låg. Därför beräknades skademarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden.

2.   Provisoriska åtgärder

| (114) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(114)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (115) | Följande antidumpningstullar föreslås:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpnings-marginal | Antidump-ningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 29,9 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | 51,1 % | 27,3 % |
| Alla övriga företag | 53,4 % | 79,2 % | 53,4 % |

(115)

Följande antidumpningstullar föreslås:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpnings-marginal

Antidump-ningstullsats

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

29,9 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

51,1 %

27,3 %

Alla övriga företag

53,4 %

79,2 %

53,4 %

| (116) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) gäller alltså enbart import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(116)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) gäller alltså enbart import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.

| (117) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(117)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (118) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

3.   Särskild övervakning

| (119) | För att minimera riskerna för kringgående på grund av den stora skillnaden i tullsatserna, anses särskilda åtgärder behövas i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande: |
| --- | --- |

(119)

För att minimera riskerna för kringgående på grund av den stora skillnaden i tullsatserna, anses särskilda åtgärder behövas i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande:

| (120) | En giltig faktura ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer. |
| --- | --- |

(120)

En giltig faktura ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer.

| (121) | Om exporten från de företag som beviljats en lägre individuell tullsats skulle öka väsentligt i volym efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(121)

Om exporten från de företag som beviljats en lägre individuell tullsats skulle öka väsentligt i volym efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (122) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig tillkänna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också noteras att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är provisoriska och kan komma att omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(122)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig tillkänna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också noteras att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är provisoriska och kan komma att omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av natriumglukonat i torr form med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande klassificeras med KN-nummer ex 2918 16 00 (Taricnummer 2918160010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | A973 |
| Alla övriga företag | 53,4 % | A999 |

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

A973

Alla övriga företag

53,4 %

A999

3.   De individuella tullsatserna för respektive företag i enlighet med punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

4.   För att den produkt som avses i punkt 1 ska övergå till fri omsättning i EU ska en säkerhet lämnas som motsvarande nivån på den provisoriska tullen.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad från och med dagen för ikraftträdandet av denna förordning begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 188, 11.8.2009, s. 24.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, BELGIEN.

3

---

BILAGA

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget och som innehåller följande:

| 1. | Den anställdes namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Den anställdes namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande deklaration:
  ”Jag intygar härmed att den kvantitet natriumglukonat i torr form som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.
  Datum och namnteckning” |
| --- | --- |

2.

Följande deklaration:

”Jag intygar härmed att den kvantitet natriumglukonat i torr form som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.

Datum och namnteckning”

---

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 378/2010

av den 3 maj 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 maj 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 126,4 |
| TN | 107,3 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | MA | 61,4 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 86,3 |
| 0709 90 70 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 69,6 |
| MA | 60,6 |
| TN | 47,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZA | 77,8 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,0 |
| BR | 79,2 |
| CA | 80,5 |
| CL | 79,7 |
| CN | 81,9 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 107,9 |
| US | 126,4 |
| UY | 93,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

68,6

MA

126,4

TN

107,3

TR

95,9

ZZ

99,6

0707 00 05

MA

61,4

TR

111,2

ZZ

86,3

0709 90 70

TR

105,8

ZZ

105,8

0805 10 20

EG

56,8

IL

69,6

MA

60,6

TN

47,1

TR

54,8

ZZ

57,8

0805 50 10

TR

66,3

ZA

77,8

ZZ

72,1

0808 10 80

AR

82,0

BR

79,2

CA

80,5

CL

79,7

CN

81,9

MK

22,1

NZ

107,9

US

126,4

UY

93,0

ZA

92,6

ZZ

84,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/19

---

RÅDETS BESLUT

av den 31 mars 2010

om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

(2010/251/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.5,

med beaktande av den irländska regeringens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut av den 23 januari 2006 (1) förlängdes mandattiden för Máire GEOGHEGAN-QUINN med perioden 1 mars 2006–29 februari 2012. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut av den 23 januari 2006 (1) förlängdes mandattiden för Máire GEOGHEGAN-QUINN med perioden 1 mars 2006–29 februari 2012.

| (2) | Genom en skrivelse av den 8 februari 2010 till rådets ordförande begärde Máire GEOGHEGAN-QUINN sitt entledigande från tjänsten som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 8 februari 2010 till rådets ordförande begärde Máire GEOGHEGAN-QUINN sitt entledigande från tjänsten som ledamot av revisionsrätten.

| (3) | Som en följd av hennes begäran om entledigande är det nödvändigt att utse en ersättare för hennes återstående mandattid. |
| --- | --- |

(3)

Som en följd av hennes begäran om entledigande är det nödvändigt att utse en ersättare för hennes återstående mandattid.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Eoin O'SHEA utnämns härmed till ledamot av revisionsrätten för återstoden av Máire GEOGHEGAN-QUINNS mandattid, som löper ut den 29 februari 2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 31 mars 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 51.

1

---

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/20

---

RÅDETS BESLUT

av den 26 april 2010

om komplettering av kodexen om Schengengränserna vad gäller övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

(2010/252/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1), särskilt artikel 12.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med gränsövervakningen är att förhindra obehörig gränspassage, att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och att gripa eller vidta andra åtgärder mot personer som har passerat gränsen på olagligt sätt. Gränsövervakningen bör vara effektiv när det gäller att hindra och avskräcka personer från att kringgå kontrollerna vid gränsövergångsställena, och upptäcka passage utan tillstånd av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med gränsövervakningen är att förhindra obehörig gränspassage, att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och att gripa eller vidta andra åtgärder mot personer som har passerat gränsen på olagligt sätt. Gränsövervakningen bör vara effektiv när det gäller att hindra och avskräcka personer från att kringgå kontrollerna vid gränsövergångsställena, och upptäcka passage utan tillstånd av de yttre gränserna.

| (2) | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallad byrån) ansvarar för samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för att underlätta tillämpningen av unionslagstiftningen, bland annat om gränsövervakning. Ytterligare bestämmelser fordras för gränsövervakningsverksamhet som genomförs av en medlemsstats sjögående och flygburna enheter vid en annan medlemsstats sjögränser inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av byrån och för att ytterligare stärka detta samarbete. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallad byrån) ansvarar för samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för att underlätta tillämpningen av unionslagstiftningen, bland annat om gränsövervakning. Ytterligare bestämmelser fordras för gränsövervakningsverksamhet som genomförs av en medlemsstats sjögående och flygburna enheter vid en annan medlemsstats sjögränser inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av byrån och för att ytterligare stärka detta samarbete.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 562/2006 och unionsrättens allmänna principer ska de åtgärder som vidtas under övervakningen stå i proportion till de syften som eftersträvas och fullt ut respektera de grundläggande rättigheterna och flyktingars och asylsökandes rättigheter, särskilt förbudet mot avvisning (refoulement). Medlemsstaterna är bundna av bestämmelserna i regelverket på asylområdet, särskilt rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (2), i fråga om asylansökningar som lämnas in på medlemsstaternas territorium, inbegripet vid gränsen eller i deras transitzoner. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 562/2006 och unionsrättens allmänna principer ska de åtgärder som vidtas under övervakningen stå i proportion till de syften som eftersträvas och fullt ut respektera de grundläggande rättigheterna och flyktingars och asylsökandes rättigheter, särskilt förbudet mot avvisning (refoulement). Medlemsstaterna är bundna av bestämmelserna i regelverket på asylområdet, särskilt rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (2), i fråga om asylansökningar som lämnas in på medlemsstaternas territorium, inbegripet vid gränsen eller i deras transitzoner.

| (4) | Europeiska rådet underströk vid sina möten den 18 och 19 juni 2009 och den 29 och 30 oktober 2009 behovet av förstärkta gränskontrollinsatser som samordnas av byrån liksom av tydliga insatsregler för gemensam patrullering. Europeiska rådet i juni betonade också behovet av regler för landsättning av undsatta personer. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet underströk vid sina möten den 18 och 19 juni 2009 och den 29 och 30 oktober 2009 behovet av förstärkta gränskontrollinsatser som samordnas av byrån liksom av tydliga insatsregler för gemensam patrullering. Europeiska rådet i juni betonade också behovet av regler för landsättning av undsatta personer.

| (5) | Det bör tas i beaktande att gränsövervakning som samordnas av byrån genomförs i enlighet med en operativ plan och i enlighet med en tidsplan och instruktioner från ett samordningscentrum där de deltagande medlemsstaterna och byrån är representerade, samt att en eller flera värdmedlemsstater, vars gränser ska övervakas, fastställs innan insatsen inleds. |
| --- | --- |

(5)

Det bör tas i beaktande att gränsövervakning som samordnas av byrån genomförs i enlighet med en operativ plan och i enlighet med en tidsplan och instruktioner från ett samordningscentrum där de deltagande medlemsstaterna och byrån är representerade, samt att en eller flera värdmedlemsstater, vars gränser ska övervakas, fastställs innan insatsen inleds.

| (6) | Genomförandet av detta beslut påverkar inte behörighetsfördelningen mellan unionen och medlemsstaterna och påverkar inte medlemsstaternas åtaganden enligt Förenta nationernas havsrättskonvention, den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss, den internationella sjöräddningskonventionen, Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess protokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen, konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och andra tillämpliga internationella instrument. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandet av detta beslut påverkar inte behörighetsfördelningen mellan unionen och medlemsstaterna och påverkar inte medlemsstaternas åtaganden enligt Förenta nationernas havsrättskonvention, den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss, den internationella sjöräddningskonventionen, Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess protokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen, konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och andra tillämpliga internationella instrument.

| (7) | I samband med gränsövervakningsinsatser till sjöss kan en situation uppstå där det är nödvändigt att bistå personer som råkat i sjönöd. |
| --- | --- |

(7)

I samband med gränsövervakningsinsatser till sjöss kan en situation uppstå där det är nödvändigt att bistå personer som råkat i sjönöd.

| (8) | Enligt internationell rätt måste varje stat kräva att befälhavare på fartyg som för dess flagg, såvida detta inte innebär allvarlig fara för fartyget, dess besättning eller passagerare, bistår varje nödställd person som anträffas på havet, och så snabbt som möjligt vidtar åtgärder för att rädda personer som råkat i sjönöd. Detta bistånd ska ges oavsett de hjälpbehövande personernas nationalitet och status och oavsett under vilka omständigheter de hittas. |
| --- | --- |

(8)

Enligt internationell rätt måste varje stat kräva att befälhavare på fartyg som för dess flagg, såvida detta inte innebär allvarlig fara för fartyget, dess besättning eller passagerare, bistår varje nödställd person som anträffas på havet, och så snabbt som möjligt vidtar åtgärder för att rädda personer som råkat i sjönöd. Detta bistånd ska ges oavsett de hjälpbehövande personernas nationalitet och status och oavsett under vilka omständigheter de hittas.

| (9) | För att få till stånd en bättre samordning mellan de medlemsstater som i sådana situationer deltar i insatserna och för att underlätta genomförandet av dessa insatser bör icke-bindande riktlinjer tas med i detta beslut. Detta beslut bör inte påverka det ansvar som åligger myndigheter som ansvarar för sökning och räddning att, bland annat, se till att samordning och samarbete genomförs på ett sådant sätt att de personer som räddats kan föras till säker ort. |
| --- | --- |

(9)

För att få till stånd en bättre samordning mellan de medlemsstater som i sådana situationer deltar i insatserna och för att underlätta genomförandet av dessa insatser bör icke-bindande riktlinjer tas med i detta beslut. Detta beslut bör inte påverka det ansvar som åligger myndigheter som ansvarar för sökning och räddning att, bland annat, se till att samordning och samarbete genomförs på ett sådant sätt att de personer som räddats kan föras till säker ort.

| (10) | Detta beslut står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt människovärde, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, rätt till frihet och säkerhet, principen om non-refoulement, icke-diskriminering och barnets rättigheter. Medlemsstaterna bör tillämpa beslutet i enlighet med de rättigheterna och principerna. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt människovärde, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, rätt till frihet och säkerhet, principen om non-refoulement, icke-diskriminering och barnets rättigheter. Medlemsstaterna bör tillämpa beslutet i enlighet med de rättigheterna och principerna.

| (11) | Eftersom målen för detta beslut, nämligen att anta ytterligare regler för den övervakning av sjögränserna som genomförs av gränskontrolltjänstemän och samordnas av byrån, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna till följd av skillnaderna i lagstiftning och praxis, och de därför, på grund av att åtgärderna gäller flera länder, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målen för detta beslut, nämligen att anta ytterligare regler för den övervakning av sjögränserna som genomförs av gränskontrolltjänstemän och samordnas av byrån, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna till följd av skillnaderna i lagstiftning och praxis, och de därför, på grund av att åtgärderna gäller flera länder, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i nämnda protokoll, inom sex månader efter dagen för antagandet av detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i nämnda protokoll, inom sex månader efter dagen för antagandet av detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.

| (13) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (3) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (4) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (3) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (4) av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.

| (14) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (5), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 jämförd med artikel 3 i beslut 2008/146/EG (6). |
| --- | --- |

(14)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (5), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 jämförd med artikel 3 i beslut 2008/146/EG (6).

| (15) | När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Lichtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i beslut 2008/261/EG (7). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Lichtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i beslut 2008/261/EG (7).

| (16) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(16)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (17) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(17)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (18) | Kommittén för kodexen om Schengengränserna, som rådfrågades den 19 oktober 2009, har inte avgett något yttrande, och i enlighet med artikel 5a.4 a i beslut 1999/468/EG (10) överlämnade därför kommissionen ett förslag till åtgärder till rådet och informerade samtidigt Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(18)

Kommittén för kodexen om Schengengränserna, som rådfrågades den 19 oktober 2009, har inte avgett något yttrande, och i enlighet med artikel 5a.4 a i beslut 1999/468/EG (10) överlämnade därför kommissionen ett förslag till åtgärder till rådet och informerade samtidigt Europaparlamentet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete mellan medlemsstaterna som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallad byrån), ska regleras genom de bestämmelser som fastställs i del I i bilagan. Dessa bestämmelser och de icke-bindande riktlinjer som fastställs i del II i bilagan ska ingå i den operativa plan som fastställs för varje insats som samordnas av byrån.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Luxemburg den 26 april 2010.

På rådets vägnar

M. Á. MORATINOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

2

(3)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

3

(4)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

4

(5)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

5

(6)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 1.

6

(7)  EUT L 83, 26.3.2008, s. 3.

7

(8)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

8

(9)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

---

BILAGA

DEL I

Regler för de insatser vid sjögränserna som samordnas av byrån

1.   Allmänna principer

1.1   De åtgärder som vidtas under en övervakningsinsats ska genomföras i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och på ett sätt som inte äventyrar säkerheten vare sig för personer som blir föremål för ingripande eller räddningsinsats eller för de enheter som deltar i åtgärden.

1.2   Ingen person får landsättas eller på annat sätt överlämnas till myndigheterna i ett land i strid med principen om non-refoulement, eller från vilket han eller hon riskerar att utvisas eller återsändas till ett annat land i strid med den principen. Utan att detta påverkar punkt 1.1 ska de personer som blir föremål för ingripande eller räddningsinsats informeras på lämpligt sätt så att de kan framföra eventuella skäl de har för att anse att landsättning på den föreslagna platsen skulle vara i strid med principen om non-refoulement.

1.3   Under hela insatsen ska hänsyn tas till de särskilda behoven hos barn, offer för människohandel, personer i behov av akut läkarvård, personer i behov av internationellt skydd och andra personer i särskilt utsatta situationer.

1.4   Medlemsstaterna ska sörja för att de gränskontrolltjänstemän som deltar i övervakningsinsatserna har utbildats med avseende på tillämpliga bestämmelser om mänskliga rättigheter och i flyktingrätten och är förtrogna med de internationella reglerna för sökning och räddning.

2.   Ingripande

2.1   När ett fartyg eller annan sjögående farkost (nedan kallade fartyg) upptäcks, ska den enhet som genomför insatsen närma sig det för att fastställa dess identitet och nationalitet samt, i avvaktan på vidare åtgärder, övervaka det på säkert avstånd. Information om fartyget ska omedelbart sändas till det samordningscenter som inrättats inom ramen för den sjöinsats som samordnas av byrån, och för dess ändamål.

2.2   Om fartyget står i begrepp att segla, eller har seglat, in i den angränsande zonen eller in på ett territorialvatten tillhörande en medlemsstat som inte deltar i insatsen, ska information om fartyget sändas till samordningscentret, som vidarebefordrar denna till den berörda medlemsstaten.

2.3   Information om fartyg som misstänks bedriva olaglig verksamhet till sjöss utanför insatsens räckvidd ska sändas till samordningscentret, som vidarebefordrar denna till den eller de berörda medlemsstaterna.

2.4   Under övervakningens gång får bl.a. följande åtgärder vidtas mot fartyg eller andra sjögående farkoster vilka på rimliga grunder kan misstänkas ha personer ombord som avser att kringgå kontrollerna vid gränsövergångsställena:

| a) | Begära upplysningar och dokumentation om ägarskap, registrering och omständigheter som rör resan samt identitet, nationalitet och andra relevanta uppgifter rörande de personer som finns ombord. |
| --- | --- |

a)

Begära upplysningar och dokumentation om ägarskap, registrering och omständigheter som rör resan samt identitet, nationalitet och andra relevanta uppgifter rörande de personer som finns ombord.

| b) | Stoppa, borda och genomsöka fartyget och dess last samt visitera och förhöra personerna ombord. |
| --- | --- |

b)

Stoppa, borda och genomsöka fartyget och dess last samt visitera och förhöra personerna ombord.

| c) | Informera personerna ombord om att de inte har rätt att passera gränsen och om att de som styr fartyget kan bestraffas för att ha möjliggjort resan. |
| --- | --- |

c)

Informera personerna ombord om att de inte har rätt att passera gränsen och om att de som styr fartyget kan bestraffas för att ha möjliggjort resan.

| d) | Beslagta fartyget och gripa personer ombord. |
| --- | --- |

d)

Beslagta fartyget och gripa personer ombord.

| e) | Beordra fartyget att ändra kurs så att det lämnar, eller styr mot en annan plats än territorialvattnen eller den angränsande zonen samt eskortera fartyget eller segla i dess närhet till dess att det befinner sig på en sådan kurs. |
| --- | --- |

e)

Beordra fartyget att ändra kurs så att det lämnar, eller styr mot en annan plats än territorialvattnen eller den angränsande zonen samt eskortera fartyget eller segla i dess närhet till dess att det befinner sig på en sådan kurs.

| f) | Föra fartyget eller personerna ombord till ett tredjeland eller på annat sätt överlämna fartyget eller personerna ombord till ett tredjelands myndigheter. |
| --- | --- |

f)

Föra fartyget eller personerna ombord till ett tredjeland eller på annat sätt överlämna fartyget eller personerna ombord till ett tredjelands myndigheter.

| g) | Föra fartyget eller personerna ombord till värdmedlemsstaten eller en annan medlemsstat som deltar i insatsen. |
| --- | --- |

g)

Föra fartyget eller personerna ombord till värdmedlemsstaten eller en annan medlemsstat som deltar i insatsen.

2.5   Följande villkor ska gälla för de åtgärder som avses i punkt 2.4:

2.5.1   Territorialvatten och angränsande zon

| 2.5.1.1 | De åtgärder som avses i punkt 2.4 ska vidtas efter tillstånd och i överensstämmelse med de instruktioner från värdmedlemsstaten som meddelas den deltagande enheten via samordningscentret. För detta ändamål ska den deltagande enheten, via samordningscentret, informera värdmedlemsstaten om huruvida befälhavaren på det fartyg som varit föremål för ingripandet har begärt att en diplomatisk företrädare eller en konsulär tjänsteman i flaggstaten underrättas. |
| --- | --- |

2.5.1.1

De åtgärder som avses i punkt 2.4 ska vidtas efter tillstånd och i överensstämmelse med de instruktioner från värdmedlemsstaten som meddelas den deltagande enheten via samordningscentret. För detta ändamål ska den deltagande enheten, via samordningscentret, informera värdmedlemsstaten om huruvida befälhavaren på det fartyg som varit föremål för ingripandet har begärt att en diplomatisk företrädare eller en konsulär tjänsteman i flaggstaten underrättas.

| 2.5.1.2 | Alla operativa åtgärder på ett territorialvatten eller i angränsande zon tillhörande en medlemsstat som inte deltar i insatsen ska vidtas efter tillstånd från kuststaten. Samordningscentret ska informeras om all kommunikation med kuststaten och påföljande åtgärder. |
| --- | --- |

2.5.1.2

Alla operativa åtgärder på ett territorialvatten eller i angränsande zon tillhörande en medlemsstat som inte deltar i insatsen ska vidtas efter tillstånd från kuststaten. Samordningscentret ska informeras om all kommunikation med kuststaten och påföljande åtgärder.

2.5.2   Det öppna havet bortom den angränsande zonen

| 2.5.2.1 | Om fartyget för flagg från eller visar registreringsmärken tillhörande en medlemsstat som deltar i insatsen, ska de åtgärder som anges i punkt 2.4 vidtas efter det att flaggstaten meddelat tillstånd. Den nationella tjänsteman som företräder medlemsstaten vid samordningscentret ska vara behörig att bevilja eller överlämna ett sådant tillstånd. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Om fartyget för flagg från eller visar registreringsmärken tillhörande en medlemsstat som deltar i insatsen, ska de åtgärder som anges i punkt 2.4 vidtas efter det att flaggstaten meddelat tillstånd. Den nationella tjänsteman som företräder medlemsstaten vid samordningscentret ska vara behörig att bevilja eller överlämna ett sådant tillstånd.

| 2.5.2.2 | Om fartyget för flagg från eller visar registreringsmärken tillhörande en medlemsstat som inte deltar i insatsen eller ett tredjeland, ska flaggstaten uppmanas att bekräfta registreringen via lämpliga kanaler och, om nationell tillhörighet har bekräftats, ska det i enlighet med Palermoprotokollet mot människosmuggling begäras tillstånd från flaggstaten att vidta de åtgärder som anges i punkt 2.4.
  Samordningscentret ska informeras om all kommunikation med flaggstaten. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Om fartyget för flagg från eller visar registreringsmärken tillhörande en medlemsstat som inte deltar i insatsen eller ett tredjeland, ska flaggstaten uppmanas att bekräfta registreringen via lämpliga kanaler och, om nationell tillhörighet har bekräftats, ska det i enlighet med Palermoprotokollet mot människosmuggling begäras tillstånd från flaggstaten att vidta de åtgärder som anges i punkt 2.4.

Samordningscentret ska informeras om all kommunikation med flaggstaten.

| 2.5.2.3 | Om ett fartyg för främmande flagg eller vägrar att visa flagg, men det på goda grunder kan misstänkas att fartyget i själva verket har samma nationalitet som den deltagande enheten, ska den deltagande enheten undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. För detta ändamål får den sända en båt, under befäl av en officer, till det misstänkta fartyget. Om misstanke fortfarande kvarstår efter det att dokumenten har granskats, får den deltagande enheten företa ytterligare en undersökning ombord på fartyget, vilken måste ske så hänsynsfullt som möjligt. Den stat vars flagg fartyget synbarligen för ska underrättas via lämpliga kanaler. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Om ett fartyg för främmande flagg eller vägrar att visa flagg, men det på goda grunder kan misstänkas att fartyget i själva verket har samma nationalitet som den deltagande enheten, ska den deltagande enheten undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. För detta ändamål får den sända en båt, under befäl av en officer, till det misstänkta fartyget. Om misstanke fortfarande kvarstår efter det att dokumenten har granskats, får den deltagande enheten företa ytterligare en undersökning ombord på fartyget, vilken måste ske så hänsynsfullt som möjligt. Den stat vars flagg fartyget synbarligen för ska underrättas via lämpliga kanaler.

| 2.5.2.4 | Om ett fartyg för främmande flagg eller vägrar att visa flagg, men det finns skälig anledning att misstänka att fartyget i verkligheten är av samma nationalitet som en annan medlemsstat som deltar i insatsen, ska den deltagande enheten, efter det att den medlemsstaten har gett tillstånd, undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. Den nationella tjänsteman som företräder medlemsstaten vid samordningscentret ska vara behörig att bevilja eller överlämna ett sådant tillstånd.
  Om, i de ovannämnda fallen, misstankarna rörande fartygets nationalitet visar sig vara berättigade, ska de åtgärder som anges i punkt 2.4 vidtas på de villkor som anges i punkt 2.5.2.1. |
| --- | --- |

2.5.2.4

Om ett fartyg för främmande flagg eller vägrar att visa flagg, men det finns skälig anledning att misstänka att fartyget i verkligheten är av samma nationalitet som en annan medlemsstat som deltar i insatsen, ska den deltagande enheten, efter det att den medlemsstaten har gett tillstånd, undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. Den nationella tjänsteman som företräder medlemsstaten vid samordningscentret ska vara behörig att bevilja eller överlämna ett sådant tillstånd.

Om, i de ovannämnda fallen, misstankarna rörande fartygets nationalitet visar sig vara berättigade, ska de åtgärder som anges i punkt 2.4 vidtas på de villkor som anges i punkt 2.5.2.1.

| 2.5.2.5 | Om det på goda grunder kan misstänkas att fartyget saknar nationalitet eller får anses likställt med fartyg som saknar nationalitet, ska den deltagande enheten undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. För detta ändamål får den sända en båt, under befäl av en officer, till det misstänkta fartyget. Om misstanke fortfarande kvarstår efter det att dokumenten har granskats, får den deltagande enheten företa ytterligare en undersökning ombord på fartyget, vilken ska ske så hänsynsfullt som möjligt.
  De åtgärder som anges i punkt 2.4 ska vidtas om misstankarna att fartyget saknar nationalitet visar sig vara berättigade och det finns goda grunder att misstänka att fartyget bedriver smuggling av migranter sjövägen i enlighet med tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.
  Ett fartyg saknar nationalitet eller får anses likställt med fartyg som saknar nationalitet när ingen stat har gett det rätt att föra dess flagg eller när det seglar under två eller flera staters flagg och nyttjar dem efter godtycke. |
| --- | --- |

2.5.2.5

Om det på goda grunder kan misstänkas att fartyget saknar nationalitet eller får anses likställt med fartyg som saknar nationalitet, ska den deltagande enheten undersöka om fartyget har rätt till den flagg som det för. För detta ändamål får den sända en båt, under befäl av en officer, till det misstänkta fartyget. Om misstanke fortfarande kvarstår efter det att dokumenten har granskats, får den deltagande enheten företa ytterligare en undersökning ombord på fartyget, vilken ska ske så hänsynsfullt som möjligt.

De åtgärder som anges i punkt 2.4 ska vidtas om misstankarna att fartyget saknar nationalitet visar sig vara berättigade och det finns goda grunder att misstänka att fartyget bedriver smuggling av migranter sjövägen i enlighet med tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.

Ett fartyg saknar nationalitet eller får anses likställt med fartyg som saknar nationalitet när ingen stat har gett det rätt att föra dess flagg eller när det seglar under två eller flera staters flagg och nyttjar dem efter godtycke.

| 2.5.2.6 | I avvaktan på eller i avsaknad av tillstånd från flaggstaten ska fartyget övervakas på säkert avstånd. Inga andra åtgärder får vidtas utan uttryckligt tillstånd från flaggstaten, utom sådana åtgärder som är nödvändiga för att avvärja överhängande fara för personers liv, på det sätt som framgår av del II punkt 1, eller som grundar sig på tillämpliga bilaterala eller multilaterala avtal, eller till dess att fartyget har seglat in i den angränsande zonen. |
| --- | --- |

2.5.2.6

I avvaktan på eller i avsaknad av tillstånd från flaggstaten ska fartyget övervakas på säkert avstånd. Inga andra åtgärder får vidtas utan uttryckligt tillstånd från flaggstaten, utom sådana åtgärder som är nödvändiga för att avvärja överhängande fara för personers liv, på det sätt som framgår av del II punkt 1, eller som grundar sig på tillämpliga bilaterala eller multilaterala avtal, eller till dess att fartyget har seglat in i den angränsande zonen.

DEL II

Riktlinjer för söknings- och räddningssituationer och för landsättning inom ramen för de insatser vid sjögränserna som samordnas av byrån

1.   Söknings- och räddningssituationer

1.1   Skyldigheten att bistå personer i sjönöd ska fullgöras av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga bestämmelser i internationella konventioner där söknings- och räddningssituationer regleras och i enlighet med krav om respekt för grundläggande rättigheter. Varje fartyg eller person i sjönöd ska bistås av de deltagande enheterna. Detta ska ske oberoende av en sådan persons nationalitet eller status eller de omständigheter under vilka personen påträffas.

1.2   När den deltagande enheten under gränsövervakningsinsatsen ställs inför en situation där det råder osäkerhet eller farhågor beträffande fartygets eller de ombordvarande personernas säkerhet, ska den snarast möjligt sända all tillgänglig information till det samordningscenter för räddningsinsatser som är ansvarigt för det sök- och räddningsområde där situationen uppstått.

Om samordningscenter för räddningsinsatser i det tredjeland som är ansvarigt för sök- och räddningsområdet inte svarar på underrättelsen från den deltagande enheten, ska denna kontakta samordningscentret för räddningsinsatser i värdmedlemsstaten.

Medan de deltagande enheterna inväntar instruktioner från samordningscentret för räddningsinsatser ska de vidta alla åtgärder som krävs för att garantera de berörda personernas säkerhet.

1.3   De deltagande enheterna ska företa en lägesbedömning med beaktande av alla relevanta aspekter och sända den till det ansvariga samordningscentret för räddningsinsatser, varvid särskilt följande ska anges:

| a) | Förekomst av en begäran om bistånd. |
| --- | --- |

a)

Förekomst av en begäran om bistånd.

| b) | Fartygets sjövärdighet och sannolikheten att fartyget inte kommer att nå sin slutdestination. |
| --- | --- |

b)

Fartygets sjövärdighet och sannolikheten att fartyget inte kommer att nå sin slutdestination.

| c) | Antalet passagerare i förhållande till fartygstyp (överlastning). |
| --- | --- |

c)

Antalet passagerare i förhållande till fartygstyp (överlastning).

| d) | Förekomst av nödvändiga förnödenheter (bränsle, vatten, livsmedel osv.) för att kunna nå land. |
| --- | --- |

d)

Förekomst av nödvändiga förnödenheter (bränsle, vatten, livsmedel osv.) för att kunna nå land.

| e) | Förekomst av utbildad besättning och utbildad befälhavare på fartyget. |
| --- | --- |

e)

Förekomst av utbildad besättning och utbildad befälhavare på fartyget.

| f) | Förekomst av säkerhets-, navigations- och kommunikationsutrustning. |
| --- | --- |

f)

Förekomst av säkerhets-, navigations- och kommunikationsutrustning.

| g) | Förekomst av passagerare i akut behov av läkarvård. |
| --- | --- |

g)

Förekomst av passagerare i akut behov av läkarvård.

| h) | Förekomst av avlidna passagerare. |
| --- | --- |

h)

Förekomst av avlidna passagerare.

| i) | Förekomst av barn och gravida kvinnor. |
| --- | --- |

i)

Förekomst av barn och gravida kvinnor.

| j) | Väder- och sjöförhållandena. |
| --- | --- |

j)

Väder- och sjöförhållandena.

1.4   Förekomsten av en nödsituation ska inte uteslutande vara beroende eller avgöras av om det föreligger en konkret begäran om bistånd.

Om ett fartyg antas befinna sig i nöd men personerna ombord vägrar låta sig bistås, ska den deltagande enheten informera samordningscentret för räddningsinsatser om detta och fortsätta att uppfylla aktsamhetskravet, varvid de ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att garantera de berörda personernas säkerhet och samtidigt undvika att vidta någon åtgärd som kan förvärra situationen eller öka risken för skada eller förlust av människoliv.

1.5   Samordningscentret för insatsen ska informeras så snart som möjligt om varje kontakt som tas med samordningscentret för räddningsinsatser och om de åtgärder som vidtas av den deltagande enheten.

1.6   Om samordningscentret för räddningsinsatser bedömer att fartyget inte kan eller inte längre kan anses vara i nöd, eller om sök- och räddningsinsatsen har avslutats, ska den deltagande enheten, i samråd med samordningscentret för insatsen, fortsätta gränsövervakningsinsatsen i överensstämmelse med del I.

2.   Landsättning

2.1   Den operativa planen ska innehålla närmare föreskrifter för landsättning av de personer som blir föremål för ingripande eller räddningsinsats, i enlighet med internationell rätt och alla tillämpliga bilaterala avtal. Den operativa planen får inte medföra att skyldigheter införs för de medlemsstater som inte deltar i insatsen.

Utan att det påverkar tillämpningen av det ansvar som tillkommer samordningscentret för räddningsinsatser och om inget annat anges i den operativa planen, ska prioritet ges åt landsättning i det tredjeland som det fartyg som har personerna ombord avreste från eller det tredjeland vars territorialvatten eller sök- och räddningsområde som detta fartyg genomreste och om detta inte är möjligt ska landsättning i värdmedlemsstaten prioriteras om det inte krävs ett annat agerande för att garantera dessa personers säkerhet.

2.2   Samordningscentret ska informeras om förekomsten av personer som har uttryckt fruktan för förföljelse i enlighet med punkt 1.2, och ska vidarebefordra den informationen till de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten. På grundval av denna information ska det anges i den operativa planen vilka uppföljningsåtgärder som får vidtas.

---

REKOMMENDATIONER

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/27

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 28 april 2010

om initiativet för gemensam programplanering för forskning ”jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar”

(2010/253/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 181, och

av följande skäl:

| (1) | Jordbruks- och skogsbrukssektorerna är mycket utsatta för klimatförändringar eftersom de är direkt beroende av klimatförhållandena. Samtidigt utgör utsläppen från jordbruket inom unionen 14 procent av de globala utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

(1)

Jordbruks- och skogsbrukssektorerna är mycket utsatta för klimatförändringar eftersom de är direkt beroende av klimatförhållandena. Samtidigt utgör utsläppen från jordbruket inom unionen 14 procent av de globala utsläppen av växthusgaser.

| (2) | Klimatförändringarna är en av de största utmaningarna som jordbruket står inför när det gäller att förse världens befolkning, som beräknas uppgå till 9 miljarder år 2050, med livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Klimatförändringarna är en av de största utmaningarna som jordbruket står inför när det gäller att förse världens befolkning, som beräknas uppgå till 9 miljarder år 2050, med livsmedel.

| (3) | Den globala efterfrågan på livsmedel förväntas ha ökat med 50 procent år 2030 och dubblerats år 2050, samtidigt som efterfrågan på biomassa som inte används som livsmedel beräknas öka kraftigt. |
| --- | --- |

(3)

Den globala efterfrågan på livsmedel förväntas ha ökat med 50 procent år 2030 och dubblerats år 2050, samtidigt som efterfrågan på biomassa som inte används som livsmedel beräknas öka kraftigt.

| (4) | Jordbruk och skogsbruk måste tillgodose en kraftigt ökande efterfrågan på biomassa som inte används som livsmedel på grund av begränsande åtgärder i andra sektorer och behovet av att övergå till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

(4)

Jordbruk och skogsbruk måste tillgodose en kraftigt ökande efterfrågan på biomassa som inte används som livsmedel på grund av begränsande åtgärder i andra sektorer och behovet av att övergå till en koldioxidsnål ekonomi.

| (5) | De globala lagren av vissa baslivsmedel har minskat och pristoppar (såsom under 2008) kan komma att bli vanligare om den ökade efterfrågan inte kan tillgodoses av tillgången. |
| --- | --- |

(5)

De globala lagren av vissa baslivsmedel har minskat och pristoppar (såsom under 2008) kan komma att bli vanligare om den ökade efterfrågan inte kan tillgodoses av tillgången.

| (6) | Klimatförändringar kan påverka skördeutfall, boskapsskötsel och produktionens placering, vilket kan få stora konsekvenser för jordbrukens inkomster, markanvändningen och landsbygdsekonomierna i vissa delar av unionen. |
| --- | --- |

(6)

Klimatförändringar kan påverka skördeutfall, boskapsskötsel och produktionens placering, vilket kan få stora konsekvenser för jordbrukens inkomster, markanvändningen och landsbygdsekonomierna i vissa delar av unionen.

| (7) | Jordbrukssektorn i tropiska/subtropiska länder, framför allt i Afrika söder om Sahara, är mycket sårbar för klimatförändringar och en större livsmedelskris i dessa områden skulle även påverka Europa. |
| --- | --- |

(7)

Jordbrukssektorn i tropiska/subtropiska länder, framför allt i Afrika söder om Sahara, är mycket sårbar för klimatförändringar och en större livsmedelskris i dessa områden skulle även påverka Europa.

| (8) | Det krävs samlade åtgärder för att förhindra att dessa risker leder till oåterkallelig skada och för att möjliggöra en hållbar livsmedelsförsörjning under förändrade klimatförhållanden. |
| --- | --- |

(8)

Det krävs samlade åtgärder för att förhindra att dessa risker leder till oåterkallelig skada och för att möjliggöra en hållbar livsmedelsförsörjning under förändrade klimatförhållanden.

| (9) | Detta initiativ för gemensam programplanering har även betydelse för den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling. |
| --- | --- |

(9)

Detta initiativ för gemensam programplanering har även betydelse för den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling.

| (10) | Vid sitt möte den 3 december 2009 slog rådet (konkurrenskraft) fast att jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar utgör ett område där gemensam programplanering skulle leda till ett stort mervärde jämfört med de nuvarande fragmenterade forskningsinsatserna i medlemsstaterna. I sina slutsatser framhöll rådet därför att ett initiativ för gemensam programplanering måste lanseras och uppmanade kommissionen att bidra till upprättandet av ett sådant. Rådet bekräftade även att gemensam programplanering är en process som sker under medlemsstaternas ledning och där kommissionen fungerar som stöd. |
| --- | --- |

(10)

Vid sitt möte den 3 december 2009 slog rådet (konkurrenskraft) fast att jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar utgör ett område där gemensam programplanering skulle leda till ett stort mervärde jämfört med de nuvarande fragmenterade forskningsinsatserna i medlemsstaterna. I sina slutsatser framhöll rådet därför att ett initiativ för gemensam programplanering måste lanseras och uppmanade kommissionen att bidra till upprättandet av ett sådant. Rådet bekräftade även att gemensam programplanering är en process som sker under medlemsstaternas ledning och där kommissionen fungerar som stöd.

| (11) | Gemensam programplanering inom forskningen om jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar skulle göra det möjligt att samla kompetens, kunskaper och resurser och främja forskningen om livsmedelstrygghet och det hot som klimatförändringar, global befolkningsökning och efterfrågan på livsmedel och andra produkter än livsmedel utgör. |
| --- | --- |

(11)

Gemensam programplanering inom forskningen om jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar skulle göra det möjligt att samla kompetens, kunskaper och resurser och främja forskningen om livsmedelstrygghet och det hot som klimatförändringar, global befolkningsökning och efterfrågan på livsmedel och andra produkter än livsmedel utgör.

| (12) | För att uppnå de mål som fastställs i denna rekommendation bör medlemsstaterna tillsammans med kommissionen undersöka vilka kommissionsinitiativ som kan hjälpa dem att utveckla och genomföra den strategiska forskningsagendan. Medlemsstaterna bör även tillsammans med ständiga kommittén för jordbruksforskning se till att gemensamma programplaneringsinsatser samordnas i en mer omfattande forskningsagenda för jordbruk. |
| --- | --- |

(12)

För att uppnå de mål som fastställs i denna rekommendation bör medlemsstaterna tillsammans med kommissionen undersöka vilka kommissionsinitiativ som kan hjälpa dem att utveckla och genomföra den strategiska forskningsagendan. Medlemsstaterna bör även tillsammans med ständiga kommittén för jordbruksforskning se till att gemensamma programplaneringsinsatser samordnas i en mer omfattande forskningsagenda för jordbruk.

| (13) | För att kommissionen ska kunna rapportera till Europaparlamentet och rådet bör medlemsstaterna regelbundet rapportera till kommissionen om hur initiativet utvecklas. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen ska kunna rapportera till Europaparlamentet och rådet bör medlemsstaterna regelbundet rapportera till kommissionen om hur initiativet utvecklas.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna uppmanas att utforma en gemensam vision av hur samarbete och samordning inom forskningen på unionsnivå kan hantera livsmedelstrygghet och det hot som klimatförändringar, global befolkningsökning och efterfrågan på livsmedel och andra produkter än livsmedel innebär. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna uppmanas att utforma en gemensam vision av hur samarbete och samordning inom forskningen på unionsnivå kan hantera livsmedelstrygghet och det hot som klimatförändringar, global befolkningsökning och efterfrågan på livsmedel och andra produkter än livsmedel innebär.

| 2. | Medlemsstaterna uppmanas att utarbeta en gemensam strategisk forskningsagenda i vilken behov och mål på medellång till lång sikt fastställs när det gäller livsmedelstrygghet genom anpassning till och begränsning av klimatförändringarnas inverkan på jordbruket. Den strategiska forskningsagendan bör innehålla en genomförandeplan med prioriteringar och tidslinjer samt en beskrivning av de insatser, instrument och resurser som krävs för att genomföra den. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna uppmanas att utarbeta en gemensam strategisk forskningsagenda i vilken behov och mål på medellång till lång sikt fastställs när det gäller livsmedelstrygghet genom anpassning till och begränsning av klimatförändringarnas inverkan på jordbruket. Den strategiska forskningsagendan bör innehålla en genomförandeplan med prioriteringar och tidslinjer samt en beskrivning av de insatser, instrument och resurser som krävs för att genomföra den.

| 3. | Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder som en del av den strategiska forskningsagendan och genomförandeplanen:






  a) | Insamling och utbyte av information om relevanta nationella program och forskningsinsatser. |
| --- | --- | --- |

3.

Medlemsstaterna uppmanas att vidta följande åtgärder som en del av den strategiska forskningsagendan och genomförandeplanen:

a)

Insamling och utbyte av information om relevanta nationella program och forskningsinsatser.

| b) | Fastställande av gemensamma framtidsstudier och utvärdering av teknik för att se till att plötsliga och nya hot ständigt övervakas och regelbundet rapporteras. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av gemensamma framtidsstudier och utvärdering av teknik för att se till att plötsliga och nya hot ständigt övervakas och regelbundet rapporteras.

| c) | Utbyte av information, resurser, bästa praxis, metoder och riktlinjer. |
| --- | --- |

c)

Utbyte av information, resurser, bästa praxis, metoder och riktlinjer.

| d) | Fastställande av områden eller forskning som skulle gynnas av samordning, gemensamma ansökningsomgångar eller av en sammanslagning av resurser. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av områden eller forskning som skulle gynnas av samordning, gemensamma ansökningsomgångar eller av en sammanslagning av resurser.

| e) | Fastställande av förfaranden för forskning som ska utföras gemensamt på de områden som anges i led d. |
| --- | --- |

e)

Fastställande av förfaranden för forskning som ska utföras gemensamt på de områden som anges i led d.

| f) | I lämpliga fall delning av befintlig forskningsinfrastruktur eller utveckling av nya resurser. |
| --- | --- |

f)

I lämpliga fall delning av befintlig forskningsinfrastruktur eller utveckling av nya resurser.

| g) | Export och spridning av kunskap, innovation och tvärvetenskapliga strategier till andra delar av Europa och världen och säkerställande av effektiv användning av forskningsresultat för att förbättra konkurrenskraften och beslutsfattandet i Europa. |
| --- | --- |

g)

Export och spridning av kunskap, innovation och tvärvetenskapliga strategier till andra delar av Europa och världen och säkerställande av effektiv användning av forskningsresultat för att förbättra konkurrenskraften och beslutsfattandet i Europa.

| h) | Främjande av ett bättre samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn samt öppen innovation mellan olika verksamhetssektorer. |
| --- | --- |

h)

Främjande av ett bättre samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn samt öppen innovation mellan olika verksamhetssektorer.

| i) | Beaktande av de förändrade behoven hos konsumenter och unionens livsmedelsindustri vid fastställande av mål för relaterade program. |
| --- | --- |

i)

Beaktande av de förändrade behoven hos konsumenter och unionens livsmedelsindustri vid fastställande av mål för relaterade program.

| 4. | Medlemsstaterna uppmanas att inrätta en gemensam ledningsstruktur på området jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar som ska fastställa gemensamma villkor, regler och förfaranden för samarbete och samordning och övervaka genomförandet av den strategiska forskningsagendan. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna uppmanas att inrätta en gemensam ledningsstruktur på området jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar som ska fastställa gemensamma villkor, regler och förfaranden för samarbete och samordning och övervaka genomförandet av den strategiska forskningsagendan.

| 5. | Medlemsstaterna uppmanas att gemensamt genomföra den strategiska forskningsagendan, bl.a. genom nationella forskningsprogram eller andra nationella forskningsaktiviteter. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna uppmanas att gemensamt genomföra den strategiska forskningsagendan, bl.a. genom nationella forskningsprogram eller andra nationella forskningsaktiviteter.

| 6. | Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka eventuella kommissionsinitiativ som kan hjälpa dem att utveckla och genomföra den strategiska forskningsagendan och samordna de gemensamma programmen med andra unionsinitiativ på området. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka eventuella kommissionsinitiativ som kan hjälpa dem att utveckla och genomföra den strategiska forskningsagendan och samordna de gemensamma programmen med andra unionsinitiativ på området.

| 7. | Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka möjliga former av engagemang från jordbrukssamhället och andra berörda parter i tillämpningen av resultatet och ta ställning till hur initiativet för gemensam programplanering på bästa sätt kan integreras i utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka möjliga former av engagemang från jordbrukssamhället och andra berörda parter i tillämpningen av resultatet och ta ställning till hur initiativet för gemensam programplanering på bästa sätt kan integreras i utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 8. | Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen använda alla relevanta innovationspolitiska instrument för att främja omvandling av forskningsresultat till produkter och tjänster, och att framför allt göra alla former av innovation tillgängliga för små och medelstora företag, däribland jordbrukare. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen använda alla relevanta innovationspolitiska instrument för att främja omvandling av forskningsresultat till produkter och tjänster, och att framför allt göra alla former av innovation tillgängliga för små och medelstora företag, däribland jordbrukare.

| 9. | Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka möjliga former av samråd och samarbete med lämpliga organ eller grupper på internationell nivå i denna fråga. |
| --- | --- |

9.

Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med kommissionen undersöka möjliga former av samråd och samarbete med lämpliga organ eller grupper på internationell nivå i denna fråga.

| 10. | Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med ständiga kommittén för jordbruksforskning se till att gemensamma programplaneringsinsatser samordnas med den mer omfattande forskningsagendan för jordbruk. |
| --- | --- |

10.

Medlemsstaterna uppmanas att tillsammans med ständiga kommittén för jordbruksforskning se till att gemensamma programplaneringsinsatser samordnas med den mer omfattande forskningsagendan för jordbruk.

| 11. | Medlemsstaterna uppmanas att regelbundet rapportera till kommissionen om hur initiativet för gemensam programplanering utvecklas. |
| --- | --- |

11.

Medlemsstaterna uppmanas att regelbundet rapportera till kommissionen om hur initiativet för gemensam programplanering utvecklas.

Utfärdad i Bryssel den 28 april 2010.

På kommissionens vägnar

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Ledamot av kommissionen

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/30

---

BESLUT nr 1/2009 AV SAMARBETSRÅDET EU–UKRAINA

av den 23 november 2009

om inrättande av en gemensam kommitté

(2010/254/EG)

SAMARBETSRÅDET EU–UKRAINA HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ukraina, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 88, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 88 i avtalet får samarbetsrådet befogenhet att inrätta andra särskilda kommittéer eller organ som kan bistå det i utförandet av dess uppgifter och samarbetsrådet ska fastställa sådana kommittéers eller organs sammansättning, uppgifter och arbetssätt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 88 i avtalet får samarbetsrådet befogenhet att inrätta andra särskilda kommittéer eller organ som kan bistå det i utförandet av dess uppgifter och samarbetsrådet ska fastställa sådana kommittéers eller organs sammansättning, uppgifter och arbetssätt.

| (2) | Parterna i avtalet förhandlar för närvarande om ett associeringsavtal, omfattande ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde. |
| --- | --- |

(2)

Parterna i avtalet förhandlar för närvarande om ett associeringsavtal, omfattande ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde.

| (3) | Parterna i avtalet har enats om texten till associeringsagendan EU–Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Parterna i avtalet har enats om texten till associeringsagendan EU–Ukraina.

| (4) | Det behövs en kommitté med uppgift att se över framstegen i genomförandet av associeringsagendan och framtida prioriteringar och eventuella anpassningar som är nödvändiga. Den gemensamma kommittén kommer att arbeta på högre tjänstemannanivå. |
| --- | --- |

(4)

Det behövs en kommitté med uppgift att se över framstegen i genomförandet av associeringsagendan och framtida prioriteringar och eventuella anpassningar som är nödvändiga. Den gemensamma kommittén kommer att arbeta på högre tjänstemannanivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Samarbetsrådet inrättar härmed en gemensam kommitté på högre tjänstemannanivå. Den gemensamma kommittén ska se över framstegen i genomförandet av associeringsagendan och framtida prioriteringar och eventuella anpassningar av den som är nödvändiga.

Den gemensamma kommittén ska sammanträda regelbundet, minst en gång om året.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2009.

På samarbetsrådets vägnar

C. BILDT

Chef för EU:s delegation

Y. TYMOSHENKO

Chef för Ukrainas delegation

---

| 4.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/31

---

REKOMMENDATION nr 1/2009 AV SAMARBETSRÅDET EU–UKRAINA

av den 23 november 2009

om genomförande av associeringsagendan EU–Ukraina

(2010/255/EG)

SAMARBETSRÅDET EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ukraina, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 85, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 85 i avtalet får samarbetsrådet befogenhet att utfärda lämpliga rekommendationer i samförstånd mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 85 i avtalet får samarbetsrådet befogenhet att utfärda lämpliga rekommendationer i samförstånd mellan de båda parterna.

| (2) | Enligt artikel 102 i avtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att deras förpliktelser enligt avtalet ska uppfyllas samt se till att de mål som föreskrivs i detta uppnås. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 102 i avtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att deras förpliktelser enligt avtalet ska uppfyllas samt se till att de mål som föreskrivs i detta uppnås.

| (3) | Parterna förhandlar för närvarande om ett associeringsavtal, omfattande ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde. |
| --- | --- |

(3)

Parterna förhandlar för närvarande om ett associeringsavtal, omfattande ett långtgående och vittomfattande frihandelsområde.

| (4) | Parterna har enats om texten till associeringsagendan EU–Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Parterna har enats om texten till associeringsagendan EU–Ukraina.

| (5) | Associeringsagendan EU–Ukraina kommer att ersätta den gällande handlingsplanen EU–Ukraina och kommer att förbereda och underlätta ett snabbt ikraftträdande av det framtida associeringsavtalet mellan EU och Ukraina genom utformning av och överenskommelse om konkreta steg som ska tjäna som praktisk vägledning för sådana förberedelser och genomförandet. |
| --- | --- |

(5)

Associeringsagendan EU–Ukraina kommer att ersätta den gällande handlingsplanen EU–Ukraina och kommer att förbereda och underlätta ett snabbt ikraftträdande av det framtida associeringsavtalet mellan EU och Ukraina genom utformning av och överenskommelse om konkreta steg som ska tjäna som praktisk vägledning för sådana förberedelser och genomförandet.

| (6) | Utöver att ange konkreta steg i förberedelserna för associeringsavtalet tillhandahåller associeringsagendan även en bredare ram för det övergripande målet att uppnå en starkare politisk associering och en mer omfattande ekonomisk integrering av Ukraina i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(6)

Utöver att ange konkreta steg i förberedelserna för associeringsavtalet tillhandahåller associeringsagendan även en bredare ram för det övergripande målet att uppnå en starkare politisk associering och en mer omfattande ekonomisk integrering av Ukraina i Europeiska unionen.

| (7) | Associeringsagendan är ett operativt dokument som vid behov kommer att revideras på grundval av sådana granskningar av framstegen som avses i avsnitt 3.9 i associeringsagendan, i strävan efter att dess övergripande mål ska uppnås. |
| --- | --- |

(7)

Associeringsagendan är ett operativt dokument som vid behov kommer att revideras på grundval av sådana granskningar av framstegen som avses i avsnitt 3.9 i associeringsagendan, i strävan efter att dess övergripande mål ska uppnås.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Enda artikel

Samarbetsrådet rekommenderar att parterna genomför associeringsagendan EU–Ukraina enligt dokument UE-UA 1056/2/09 REV 2 i den utsträckning som genomförandet är inriktat på förberedelserna för och genomförandet av det framtida associeringsavtalet mellan EU och Ukraina.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2009.

På samarbetsrådets vägnar

C. BILDT

Chef för EU:s delegation

Y. TYMOSHENKO

Chef för Ukrainas delegation

---