# Euroopa Liidu L 155/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.155.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide22. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.155.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 155

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide22. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/343/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe | 3 |
| Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta | 10 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 541/2010, 3. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) | 19 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 542/2010, 3. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 543/2010, 21. juuni 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite Campo de Montiel (KPN)] | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 544/2010, 21. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 545/2010, 21. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 31 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/344/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/16/2010, 15. juuni 2010, millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülem Napolis | 33 |
| | | 2010/345/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 8. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses süsinikdioksiidi kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3310 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. juuni 2010, hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3767 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2004/388/EÜ lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3666 all)

   (
  1
  ) | 54 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/343/EL

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe

3

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta

10

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 541/2010, 3. juuni 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)

19

*

Nõukogu määrus (EL) nr 542/2010, 3. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)

23

*

Komisjoni määrus (EL) nr 543/2010, 21. juuni 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite Campo de Montiel (KPN)]

27

Komisjoni määrus (EL) nr 544/2010, 21. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

Komisjoni määrus (EL) nr 545/2010, 21. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

31

OTSUSED

2010/344/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/16/2010, 15. juuni 2010, millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülem Napolis

33

2010/345/EL

*

Komisjoni otsus, 8. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses süsinikdioksiidi kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3310 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3310 all)

1

34

2010/346/EL

*

Komisjoni otsus, 18. juuni 2010, hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3767 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3767 all)

1

48

2010/347/EL

*

Komisjoni otsus, 19. juuni 2010, millega muudetakse otsust 2004/388/EÜ lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3666 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3666 all)

1

54

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 17. november 2009, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 56 |
| Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe kaitset käsitlev leping | 57 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/348/EÜ

*

Nõukogu otsus, 17. november 2009, Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta

56

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe kaitset käsitlev leping

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2010/343/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu eesmärk on kehtestada kalanduskoostöö raamlepingud kolmandate riikidega, et tagada ühist huvi pakkuvate liikide kaitse ja säästev majandamine ning liidu laevade pääs kolmandate riikide sadamatesse ümberlaadimiseks ja lossimiseks ning logistilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(1)

Liidu eesmärk on kehtestada kalanduskoostöö raamlepingud kolmandate riikidega, et tagada ühist huvi pakkuvate liikide kaitse ja säästev majandamine ning liidu laevade pääs kolmandate riikide sadamatesse ümberlaadimiseks ja lossimiseks ning logistilistel eesmärkidel.

| (2) | 4. aprillil 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Tšiili Vabariigiga läbirääkimisi Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitse üle. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Brüsselis 15.–16. oktoobril 2008 kokku lepitud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe, mida on muudetud i) 5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga, ii) Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse I lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel, ning iii) kokkuleppega selle kohta, et kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011 (edaspidi „kompromisskokkulepe”). |
| --- | --- |

(2)

4. aprillil 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Tšiili Vabariigiga läbirääkimisi Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitse üle. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Brüsselis 15.–16. oktoobril 2008 kokku lepitud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe, mida on muudetud i) 5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga, ii) Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse I lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel, ning iii) kokkuleppega selle kohta, et kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011 (edaspidi „kompromisskokkulepe”).

| (3) | Kompromisskokkulepe tuleks allkirjastada. |
| --- | --- |

(3)

Kompromisskokkulepe tuleks allkirjastada.

| (4) | Pidades silmas asjaolu, et liidu laevad, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel, on huvitatud viivitamata pääsust Tšiili määratud sadamatesse, tuleks kompromisskokkulepet kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Seega on liidu huvides kiita heaks Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas asjaolu, et liidu laevad, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel, on huvitatud viivitamata pääsust Tšiili määratud sadamatesse, tuleks kompromisskokkulepet kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Seega on liidu huvides kiita heaks Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel kiidetakse heaks 15.–16. oktoobril 2008 Brüsselis kokku lepitud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise kompromisskokkuleppe, mida on muudetud i) 5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga, ii) Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse I lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel, ning iii) kokkuleppega selle kohta, et kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011 (edaspidi „kompromisskokkulepe”), allkirjastamine, eeldusel et see sõlmitakse.

Kompromisskokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel kompromisskokkuleppele alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta.

Kirjavahetuse vormis lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel alla kirjutama kirjavahetuse vormis lepingule kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev

KOMPROMISSKOKKULEPE

| 1. | Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe („2001. aasta kokkulepe”) ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe („2001. aasta kokkulepe”) ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil.

| 2. | Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused (1) Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus („ITLOS”) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis („WTO”). |
| --- | --- |

2.

Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused (1) Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus („ITLOS”) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis („WTO”).

| 3. | Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku. |
| --- | --- |

3.

Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku.

| 4. | ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:






  a) | toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:

a)

toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks;

| b) | perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele; |
| --- | --- |

b)

perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele;

| c) | vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine; |
| --- | --- |

c)

vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine;

| d) | määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid; |
| --- | --- |

d)

määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid;

| e) | vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist; |
| --- | --- |

e)

vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist;

| f) | vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente; |
| --- | --- |

f)

vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente;

| g) | kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas. |
| --- | --- |

g)

kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas.

| 5. | Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:






  a) | mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi; |
| --- | --- | --- |

5.

Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:

a)

mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi;

| b) | kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed;

| c) | kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele; |
| --- | --- |

c)

kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele;

| d) | pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

d)

pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus.

| 6. | Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili. |
| --- | --- |

6.

Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili.

| 7. | Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu. |
| --- | --- |

7.

Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu.

| 8. | EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal. |
| --- | --- |

8.

EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal.

| 9. | Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine. |
| --- | --- |

9.

Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine.

| 10. | Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega. |
| --- | --- |

10.

Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega.

| 11. | Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale. |
| --- | --- |

11.

Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale.

| 12. | Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus. |
| --- | --- |

12.

Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus.

| 13. | Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele. |
| --- | --- |

13.

Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele.

| 14. | Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:






  a) | kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga; |
| --- | --- | --- |

14.

Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:

a)

kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga;

| b) | anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid;

| c) | anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta; |
| --- | --- |

c)

anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta;

| d) | koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline. |
| --- | --- |

d)

koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline.

| 15. | Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta. |
| --- | --- |

15.

Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta.

| 16. | Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas. |
| --- | --- |

16.

Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas.

| 17. | Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas. |
| --- | --- |

17.

Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas.

| 18. | Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

18.

Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel.

| 19. | Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist. |
| --- | --- |

19.

Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

| 20. | Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

20.

Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

| 21. | Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009. |
| --- | --- |

21.

Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009.

| 22. | Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja. |
| --- | --- |

22.

Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja.

| 23. | Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001. |
| --- | --- |

23.

Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001.

Euroopa liidu nimel

Tšiili vabariigi nimel

---

(1)  ITLOS kohtuasi nr 7 ja WTO DS 19.

1

I LISA

| i) | Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:






  1) | laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

i)

Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:

1)

laeva nimi;

| 2) | kutsung; |
| --- | --- |

2)

kutsung;

| 3) | IMO registreerimisnumber (kui see on olemas); |
| --- | --- |

3)

IMO registreerimisnumber (kui see on olemas);

| 4) | laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress); |
| --- | --- |

4)

laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress);

| 5) | laeva lipuriik; |
| --- | --- |

5)

laeva lipuriik;

| 6) | kogupikkus (m); |
| --- | --- |

6)

kogupikkus (m);

| 7) | automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab; |
| --- | --- |

7)

automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab;

| 8) | lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht. |
| --- | --- |

8)

lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht.

| ii) | Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A. |
| --- | --- |

ii)

Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A.

| iii) | Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud. |
| --- | --- |

iii)

Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud.

| iv) | Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. |
| --- | --- |

iv)

Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Laevaseiresüsteemi põhisõnumite sageduse intervall peab olema 60 minutit.

| v) | Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid. |
| --- | --- |

v)

Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid.

| vi) | Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega. |
| --- | --- |

vi)

Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega.

| vii) | Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist. |
| --- | --- |

vii)

Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist.

| viii) | Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega. |
| --- | --- |

viii)

Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega.

| ix) | Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia. |
| --- | --- |

ix)

Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia.

| x) | Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord. |
| --- | --- |

x)

Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord.

| xi) | Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

| xii) | Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:






  1) | mõõkkalasaagi lossimine; |
| --- | --- | --- |

xii)

Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:

1)

mõõkkalasaagi lossimine;

| 2) | mõõkkalasaagi ümberlaadimine; |
| --- | --- |

2)

mõõkkalasaagi ümberlaadimine;

| 3) | laeva varustamine; |
| --- | --- |

3)

laeva varustamine;

| 4) | laeva remontimine. |
| --- | --- |

4)

laeva remontimine.

Eespool esitatu ei piira ELi laevade võimalust saada üksnes laeva remondi eesmärgil juurdepääs muudele sobivatele Tšiili sadamatele, mida pakuvad Tšiili ametiasutused.

Varude, määrdeainete, kütuse ja pakkematerjali täiendamiseks võib laev pardale võtta ainult seda, mida tal on vaja pardal töötlemiseks ja muuks pardal kasutamiseks, sh vahetusmeeskonna liikmed; teiste laevade jaoks ettenähtud materjalide laadimine ja meeskonnaliikmete pardale võtmine on keelatud. Käesolevad sätted ei kehti hädaolukorra või vääramatu jõu korral.

| xiii) | Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse. |
| --- | --- |

xiii)

Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse.

| xiv) | Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega. |
| --- | --- |

xiv)

Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega.

VORM A

TEAVE, MIDA SADAMASSE PÄÄSEMIST TAOTLEVAD LAEVAD PEAVAD EELNEVALT ESITAMA

Image

B LISA

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

nr 177/2009

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures väljendab oma lugupidamist Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile ning tal on au viidata 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis Vaikse ookeani kaguosa mõõkkala käsitlevate kahepoolsete tehniliste konsultatsioonide tulemusena Euroopa Komisjoni ja Tšiili vahel kokku lepitud aruandele.

Seoses aruande I lisa punktiga xi taotleb Tšiili esindus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadilt, et Tšiili poolt määratud sadamate loetelu muudetakse vastavalt aruandes kirjeldatule.

Sel eesmärgil teavitab Tšiili Esindus käesolevaga kalandus- ja merendusasjade peadirektoraati, et uued määratud sadamad on Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures palub, et Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat pööraks eespool nimetatud küsimusele tähelepanu ja kinnitab oma sügavat lugupidamist.

Brüssel, 23. november 2009

Euroopa Komisjoni

kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile

Brüssel

---

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis

LEPING

Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta

Lugupeetud härra/proua

Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Tšiili vahel 15. ja 16. oktoobril 2008 Brüsselis peetud läbirääkimistele, mille tulemusena saavutati Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe (edaspidi „kompromisskokkulepe”), ning samuti 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsetele tehnilistele aruteludele.

Euroopa Liit on alustanud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva 15.–16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkuleppe, sh 5.–6. oktoobril 2009 heaks kiidetud üksikasjaliku I lisa jõustamiseks vajalikke sisemenetlusi.

Kuni kõnealuste menetluste lõpuleviimiseni kohaldab Euroopa Liit ajutiselt Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlevat 15.–16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkulepet ja selle 5.–6. oktoobril 2009 heaks kiidetud I lisa, mida on täiendatud Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega.

Järgmised dokumendid ja teave moodustavad käesoleva kirjavahetuse vormis lepingu lahutamatu osa:

| a) | 15.–16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud: |
| --- | --- |

a)

15.–16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud:

| b) | 5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga; |
| --- | --- |

b)

5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga;

| c) | Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel; |
| --- | --- |

c)

Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel;

| d) | kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

d)

kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu kohaldada ajutiselt kompromisskokkulepet kooskõlas eespool loetletud dokumentide sätetega.

Käesolevat lepingut kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast Teie kirja saamist.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu nimel

eesistuja

Lugupeetud härra/proua

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Tšiili vahel 15. ja 16. oktoobril 2008 Brüsselis peetud läbirääkimistele, mille tulemusena saavutati Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe (edaspidi „kompromisskokkulepe”), ning samuti 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsetele tehnilistele aruteludele.

Euroopa Liit on alustanud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva 15.–16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkuleppe, sh 5.–6. oktoobril 2009 heaks kiidetud üksikasjaliku I lisa jõustamiseks vajalikke sisemenetlusi.

Kuni kõnealuste menetluste lõpuleviimiseni kohaldab Euroopa Liit ajutiselt Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlevat 15.–16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkulepet ja selle 5.–6. oktoobril 2009 heaks kiidetud I lisa, mida on täiendatud Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega.

Järgmised dokumendid ja teave moodustavad käesoleva kirjavahetuse vormis lepingu lahutamatu osa:

| a) | 15.–16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud: |
| --- | --- |

a)

15.–16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud:

| b) | 5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga; |
| --- | --- |

b)

5.–6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga;

| c) | Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel; |
| --- | --- |

c)

Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel;

| d) | kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

d)

kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu kohaldada ajutiselt kompromisskokkulepet kooskõlas eespool loetletud dokumentide sätetega.

Käesolevat lepingut kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast Teie kirja saamist.”

Mul on au teatada, et Teie kiri ja käesolev kiri moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu.

Lugupidamisega

Tšiili Vabariigi nimel

president

LISA

VAIKSE OOKEANI KAGUOSA MÕÕKKALAVARUDE KAITSET KÄSITLEV KOMPROMISSKOKKULEPE

| 1. | Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe („2001. aasta kokkulepe”) ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe („2001. aasta kokkulepe”) ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil.

| 2. | Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused (1) Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus (ITLOS) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO). |
| --- | --- |

2.

Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused (1) Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus (ITLOS) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO).

| 3. | Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku. |
| --- | --- |

3.

Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku.

| 4. | ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:






  a) | toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:

a)

toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks;

| b) | perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele; |
| --- | --- |

b)

perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele;

| c) | vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine; |
| --- | --- |

c)

vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine;

| d) | määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid; |
| --- | --- |

d)

määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid;

| e) | vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist; |
| --- | --- |

e)

vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist;

| f) | vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente; |
| --- | --- |

f)

vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente;

| g) | kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas. |
| --- | --- |

g)

kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas.

| 5. | Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:






  a) | mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi; |
| --- | --- | --- |

5.

Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:

a)

mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi;

| b) | kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed;

| c) | kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele; |
| --- | --- |

c)

kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele;

| d) | pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

d)

pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus.

| 6. | Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili. |
| --- | --- |

6.

Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili.

| 7. | Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu. |
| --- | --- |

7.

Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu.

| 8. | EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal. |
| --- | --- |

8.

EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal.

| 9. | Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine. |
| --- | --- |

9.

Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine.

| 10. | Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega. |
| --- | --- |

10.

Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega.

| 11. | Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale. |
| --- | --- |

11.

Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale.

| 12. | Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus. |
| --- | --- |

12.

Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus.

| 13. | Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele. |
| --- | --- |

13.

Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele.

| 14. | Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:






  a) | kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga; |
| --- | --- | --- |

14.

Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:

a)

kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga;

| b) | anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid;

| c) | anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta; |
| --- | --- |

c)

anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta;

| d) | koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline. |
| --- | --- |

d)

koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline.

| 15. | Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta. |
| --- | --- |

15.

Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta.

| 16. | Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas. |
| --- | --- |

16.

Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas.

| 17. | Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas. |
| --- | --- |

17.

Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas.

| 18. | Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

18.

Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel.

| 19. | Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist. |
| --- | --- |

19.

Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

| 20. | Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

20.

Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

| 21. | Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009. |
| --- | --- |

21.

Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009.

| 22. | Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja. |
| --- | --- |

22.

Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja.

| 23. | Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001. |
| --- | --- |

23.

Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001.

I LISA

| i) | Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:






  1) | laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

i)

Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:

1)

laeva nimi;

| 2) | kutsung; |
| --- | --- |

2)

kutsung;

| 3) | IMO registreerimisnumber (kui see on olemas); |
| --- | --- |

3)

IMO registreerimisnumber (kui see on olemas);

| 4) | laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress); |
| --- | --- |

4)

laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress);

| 5) | laeva lipuriik; |
| --- | --- |

5)

laeva lipuriik;

| 6) | kogupikkus (m); |
| --- | --- |

6)

kogupikkus (m);

| 7) | automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab; |
| --- | --- |

7)

automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab;

| 8) | lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht. |
| --- | --- |

8)

lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht.

| ii) | Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A. |
| --- | --- |

ii)

Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A.

| iii) | Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud. |
| --- | --- |

iii)

Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud.

| iv) | Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro Monitoreo Control Direccion General del Territorio Maritimo Marina Mercante.
  Laevaseiresüsteemi põhisõnumite sageduse intervall peab olema 60 minutit. |
| --- | --- |

iv)

Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro Monitoreo Control Direccion General del Territorio Maritimo Marina Mercante.

Laevaseiresüsteemi põhisõnumite sageduse intervall peab olema 60 minutit.

| v) | Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid. |
| --- | --- |

v)

Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid.

| vi) | Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega. |
| --- | --- |

vi)

Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega.

| vii) | Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist. |
| --- | --- |

vii)

Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist.

| viii) | Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega. |
| --- | --- |

viii)

Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega.

| ix) | Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia. |
| --- | --- |

ix)

Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia.

| x) | Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord. |
| --- | --- |

x)

Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord.

| xi) | Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi)

Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

| xii) | Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:






  1) | mõõkkalasaagi lossimine; |
| --- | --- | --- |

xii)

Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:

1)

mõõkkalasaagi lossimine;

| 2) | mõõkkalasaagi ümberlaadimine; |
| --- | --- |

2)

mõõkkalasaagi ümberlaadimine;

| 3) | laeva varustamine; |
| --- | --- |

3)

laeva varustamine;

| 4) | laeva remontimine. |
| --- | --- |

4)

laeva remontimine.

Eespool esitatu ei piira ELi laevade võimalust saada üksnes laeva remondi eesmärgil juurdepääs muudele sobivatele Tšiili sadamatele, mida pakuvad Tšiili ametiasutused.

Varude, määrdeainete, kütuse ja pakkematerjali täiendamiseks võib laev pardale võtta ainult seda, mida tal on vaja pardal töötlemiseks ja muuks pardal kasutamiseks, sh vahetusmeeskonna liikmed; teiste laevade jaoks ettenähtud materjalide laadimine ja meeskonnaliikmete pardale võtmine on keelatud. Käesolevad sätted ei kehti hädaolukorra või vääramatu jõu korral.

| xiii) | Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse. |
| --- | --- |

xiii)

Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse.

| xiv) | Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega. |
| --- | --- |

xiv)

Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega.

VORM A

TEAVE, MIDA SADAMASSE PÄÄSEMIST TAOTLEVAD LAEVAD PEAVAD EELNEVALT ESITAMA

Image

B LISA

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

No 177/2009

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures väljendab oma lugupidamist Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile ning tal on au viidata 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis Vaikse ookeani kaguosa mõõkkala käsitlevate kahepoolsete tehniliste konsultatsioonide tulemusena Euroopa Komisjoni ja Tšiili vahel kokku lepitud aruandele.

Seoses aruande I lisa punktiga xi taotleb Tšiili esindus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadilt, et Tšiili poolt määratud sadamate loetelu muudetakse vastavalt aruandes kirjeldatule.

Sel eesmärgil teavitab Tšiili Esindus käesolevaga kalandus- ja merendusasjade peadirektoraati, et uued määratud sadamad on Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures palub, et Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat pööraks eespool nimetatud küsimusele tähelepanu ja kinnitab oma sügavat lugupidamist.

Brüssel, 23. november 2009

Euroopa Komisjoni

kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile

Brüssel

---

(1)  ITLOS kohtuasi nr 7 ja WTO DS 19.

1

---

MÄÄRUSED

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/19

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 541/2010,

3. juuni 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 74,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (2). |
| --- | --- |

(1)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (2).

| (2) | Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008 (3) ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (4). Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010. |
| --- | --- |

(2)

Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008 (3) ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (4). Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010.

| (3) | 30. juuniks 2010 ei suudeta luua süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migratsiooni lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(3)

30. juuniks 2010 ei suudeta luua süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migratsiooni lõpuleviimiseni.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kõigis arengu- ja migratsioonietappides jätkama tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni 2009. aasta SIS II käsitlevate järeldustega loodi liikmesriikide ekspertidest koosnev mitteametlik organ, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et tugevdada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele seoses keskse SIS II projektiga otsest tuge. Töörühma positiivsed tulemused ning vajadus projekti alast koostööd ja läbipaistvust veelgi suurendada, õigustavad kõnealuse rühma ametlikku integreerimist SIS II projekti juhtimisstruktuuri. Seetõttu tuleks ametlikult asutada eksperdirühm, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et täiendada praegust organisatsioonilist struktuuri. Tõhususe ja kulutasuvuse tagamiseks tuleks ekspertide arvu piirata. Eksperdirühm ei tohiks piirata komisjoni ja liikmesriikide vastutust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kõigis arengu- ja migratsioonietappides jätkama tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni 2009. aasta SIS II käsitlevate järeldustega loodi liikmesriikide ekspertidest koosnev mitteametlik organ, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et tugevdada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele seoses keskse SIS II projektiga otsest tuge. Töörühma positiivsed tulemused ning vajadus projekti alast koostööd ja läbipaistvust veelgi suurendada, õigustavad kõnealuse rühma ametlikku integreerimist SIS II projekti juhtimisstruktuuri. Seetõttu tuleks ametlikult asutada eksperdirühm, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et täiendada praegust organisatsioonilist struktuuri. Tõhususe ja kulutasuvuse tagamiseks tuleks ekspertide arvu piirata. Eksperdirühm ei tohiks piirata komisjoni ja liikmesriikide vastutust.

| (5) | Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ning otsuses 2007/533/JSK sätestatakse, et keskse SIS II jaoks kasutatakse parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. Nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järelduste lisas SIS II edasise suuna kohta määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mida tuleks täita, et jätkata tööd praeguse SIS II projektiga. Paralleelselt on viidud läbi uuring, mis puudutab SIS 1+ edasiarendusele (SIS 1+ RE) tugineva alternatiivse tehnilise stsenaariumi väljatöötamist situatsiooniplaanina SIS II arendamiseks, juhul kui testid näitavad, et vahe-eesmärkide nõudeid ei suudeta täita. Tuginedes nendele parameetritele, võib nõukogu otsustada kutsuda komisjoni minema üle alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ning otsuses 2007/533/JSK sätestatakse, et keskse SIS II jaoks kasutatakse parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. Nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järelduste lisas SIS II edasise suuna kohta määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mida tuleks täita, et jätkata tööd praeguse SIS II projektiga. Paralleelselt on viidud läbi uuring, mis puudutab SIS 1+ edasiarendusele (SIS 1+ RE) tugineva alternatiivse tehnilise stsenaariumi väljatöötamist situatsiooniplaanina SIS II arendamiseks, juhul kui testid näitavad, et vahe-eesmärkide nõudeid ei suudeta täita. Tuginedes nendele parameetritele, võib nõukogu otsustada kutsuda komisjoni minema üle alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile.

| (7) | Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus, ning eelkõige SIS 1+ RE, keskse SIS II arendamiseks. SIS 1+ RE on üks võimalik tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks ning määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus, ning eelkõige SIS 1+ RE, keskse SIS II arendamiseks. SIS 1+ RE on üks võimalik tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks ning määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

| (8) | SIS 1+ RE-le on omane vahendite ainulaadsus SIS II arendamise ja SIS 1+ vahel. Käesolevas määruses sisalduvaid viiteid SIS II tehnilisele ülesehitusele ja migratsiooniprotsessile tuleks seetõttu alternatiivse tehnilise stsenaariumi rakendamise korral käsitada viidetena süsteemile SIS II, mis põhineb muul tehnilisel lahendusel, mida kohaldatakse mutatis mutandis nende lahenduste tehniliste eriomaduste suhtes, kooskõlas keskse SIS II arendamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE-le on omane vahendite ainulaadsus SIS II arendamise ja SIS 1+ vahel. Käesolevas määruses sisalduvaid viiteid SIS II tehnilisele ülesehitusele ja migratsiooniprotsessile tuleks seetõttu alternatiivse tehnilise stsenaariumi rakendamise korral käsitada viidetena süsteemile SIS II, mis põhineb muul tehnilisel lahendusel, mida kohaldatakse mutatis mutandis nende lahenduste tehniliste eriomaduste suhtes, kooskõlas keskse SIS II arendamise eesmärgiga.

| (9) | Alternatiivsel tehnilisel lahendusel põhineva keskse SIS II arendamist tuleks rahastada liidu üldeelarvest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) võib komisjon delegeerida eelarve täitmise ülesanded riiklikele avaliku sektori organitele. Järgides poliitilist seisukohta ning määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud tingimusi, kutsutakse komisjoni, juhul kui minnakse üle alternatiivsele lahendusele, delegeerima süsteemil SIS 1+ RE põhineva süsteemi SIS II arendamisega seotud eelarve täitmise ülesanded Prantsusmaale. |
| --- | --- |

(9)

Alternatiivsel tehnilisel lahendusel põhineva keskse SIS II arendamist tuleks rahastada liidu üldeelarvest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) võib komisjon delegeerida eelarve täitmise ülesanded riiklikele avaliku sektori organitele. Järgides poliitilist seisukohta ning määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud tingimusi, kutsutakse komisjoni, juhul kui minnakse üle alternatiivsele lahendusele, delegeerima süsteemil SIS 1+ RE põhineva süsteemi SIS II arendamisega seotud eelarve täitmise ülesanded Prantsusmaale.

| (10) | Mis tahes tehnilise stsenaariumi korral peaks migratsiooni tulemuseks kesksel tasandil olema SIS 1+ andmebaasi ja uute SIS II funktsioonide, sealhulgas täiendavate andmekategooriate kättesaadavus keskses SIS II-s. |
| --- | --- |

(10)

Mis tahes tehnilise stsenaariumi korral peaks migratsiooni tulemuseks kesksel tasandil olema SIS 1+ andmebaasi ja uute SIS II funktsioonide, sealhulgas täiendavate andmekategooriate kättesaadavus keskses SIS II-s.

| (11) | Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. |
| --- | --- |

(11)

Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada.

| (12) | Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama tehnilise abi üksuse (C.SIS) eest. |
| --- | --- |

(12)

Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama tehnilise abi üksuse (C.SIS) eest.

| (13) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (15) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (6). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (6). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (16) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (17) | Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud vastavalt otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud vastavalt otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ.

| (18) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (8) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(18)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (8) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (19) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (11) artikliga 3. |
| --- | --- |

(19)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (11) artikliga 3.

| (20) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ (12) artikliga 3, |
| --- | --- |

(20)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ (12) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1104/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   SIS II võib arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid.”; |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

„3.   SIS II võib arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid.”;

| 2) | Artikli 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”; |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”;

| 3) | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”; |
| --- | --- |

3)

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”;

| 4) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”; |
| --- | --- |

4)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”;

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 17a
  Üldprogrammi nõukogu
  1.   Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesolevaga tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi.
  2.   Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.
  Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega.
  Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul.
  3.   Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.
  4.   Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon.
  5.   Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi:






  — | komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Üldprogrammi nõukogu

1.   Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesolevaga tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi.

2.   Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.

Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega.

Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul.

3.   Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.

4.   Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon.

5.   Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi:

—

komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine;

| — | koosolekute toimumiskohad; |
| --- | --- |

—

koosolekute toimumiskohad;

| — | koosolekute ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

koosolekute ettevalmistamine;

| — | muude ekspertide koosolekule lubamine; |
| --- | --- |

—

muude ekspertide koosolekule lubamine;

| — | teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave. |
| --- | --- |

—

teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave.

Volitused jõustuvad pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud komitee raames.

6.   Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele organitele.

7.   Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevate liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”;

| 6) | Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013, või juhul kui minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013.”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013, või juhul kui minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

1

(2)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

2

(3)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

6

(7)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

7

(8)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

8

(9)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

9

(10)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

10

(11)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

11

(12)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

12

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/23

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 542/2010,

3. juuni 2010,

millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 74,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (2). |
| --- | --- |

(1)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (2).

| (2) | Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (3) ja otsusega 2008/839/JSK (4). Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010. |
| --- | --- |

(2)

Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (3) ja otsusega 2008/839/JSK (4). Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010.

| (3) | 30. juuniks 2010 ei suudeta luua süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migratsiooni lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(3)

30. juuniks 2010 ei suudeta luua süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migratsiooni lõpuleviimiseni.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kõigis arengu- ja migratsioonietappides jätkama tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni 2009. aasta SIS II käsitlevate järeldustega loodi liikmesriikide ekspertidest koosnev mitteametlik organ, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et tugevdada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele seoses keskse SIS II projektiga otsest tuge. Töörühma positiivsed tulemused ning vajadus projekti alast koostööd ja läbipaistvust veelgi suurendada, õigustavad kõnealuse rühma ametlikku integreerimist SIS II projekti juhtimisstruktuuri. Seetõttu tuleks ametlikult asutada eksperdirühm, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et täiendada praegust organisatsioonilist struktuuri. Tõhususe ja kulutasuvuse tagamiseks tuleks ekspertide arvu piirata. Eksperdirühm ei tohiks piirata komisjoni ja liikmesriikide vastutust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kõigis arengu- ja migratsioonietappides jätkama tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni 2009. aasta SIS II käsitlevate järeldustega loodi liikmesriikide ekspertidest koosnev mitteametlik organ, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et tugevdada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele seoses keskse SIS II projektiga otsest tuge. Töörühma positiivsed tulemused ning vajadus projekti alast koostööd ja läbipaistvust veelgi suurendada, õigustavad kõnealuse rühma ametlikku integreerimist SIS II projekti juhtimisstruktuuri. Seetõttu tuleks ametlikult asutada eksperdirühm, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et täiendada praegust organisatsioonilist struktuuri. Tõhususe ja kulutasuvuse tagamiseks tuleks ekspertide arvu piirata. Eksperdirühm ei tohiks piirata komisjoni ja liikmesriikide vastutust.

| (5) | Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ning otsuses 2007/533/JSK sätestatakse, et keskse SIS II jaoks kasutatakse parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. Nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järelduste lisas SIS II edasise suuna kohta määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mida tuleks täita, et jätkata tööd praeguse SIS II projektiga. Paralleelselt on viidud läbi uuring, mis puudutab SIS 1+ edasiarendusele (SIS 1+ RE) tugineva alternatiivse tehnilise stsenaariumi väljatöötamist situatsiooniplaanina SIS II arendamiseks, juhul kui testid näitavad, et vahe-eesmärkide nõudeid ei suudeta täita. Tuginedes nendele parameetritele, võib nõukogu otsustada kutsuda komisjoni minema üle alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ning otsuses 2007/533/JSK sätestatakse, et keskse SIS II jaoks kasutatakse parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. Nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järelduste lisas SIS II edasise suuna kohta määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mida tuleks täita, et jätkata tööd praeguse SIS II projektiga. Paralleelselt on viidud läbi uuring, mis puudutab SIS 1+ edasiarendusele (SIS 1+ RE) tugineva alternatiivse tehnilise stsenaariumi väljatöötamist situatsiooniplaanina SIS II arendamiseks, juhul kui testid näitavad, et vahe-eesmärkide nõudeid ei suudeta täita. Tuginedes nendele parameetritele, võib nõukogu otsustada kutsuda komisjoni minema üle alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile.

| (7) | Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha keskse SIS II arendamiseks ette veel üks tehniline lahendus, eelkõige SIS 1+ RE. SIS 1+ RE on üks võimalik tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks ning määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha keskse SIS II arendamiseks ette veel üks tehniline lahendus, eelkõige SIS 1+ RE. SIS 1+ RE on üks võimalik tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks ning määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

| (8) | SIS 1+ RE-le on omane vahendite ainulaadsus SIS II arendamise ja SIS 1+ vahel. Käesolevas määruses sisalduvaid viiteid SIS II tehnilisele ülesehitusele ja migratsiooniprotsessile tuleks seetõttu alternatiivse tehnilise stsenaariumi rakendamise korral käsitada viidetena süsteemile SIS II, mis põhineb muul tehnilisel lahendusel, mida kohaldatakse mutatis mutandis nende lahenduste tehniliste eriomaduste suhtes, kooskõlas keskse SIS II arendamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(8)

SIS 1+ RE-le on omane vahendite ainulaadsus SIS II arendamise ja SIS 1+ vahel. Käesolevas määruses sisalduvaid viiteid SIS II tehnilisele ülesehitusele ja migratsiooniprotsessile tuleks seetõttu alternatiivse tehnilise stsenaariumi rakendamise korral käsitada viidetena süsteemile SIS II, mis põhineb muul tehnilisel lahendusel, mida kohaldatakse mutatis mutandis nende lahenduste tehniliste eriomaduste suhtes, kooskõlas keskse SIS II arendamise eesmärgiga.

| (9) | Alternatiivsel tehnilisel lahendusel põhineva keskse SIS II arendamist tuleks rahastada liidu üldeelarvest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) võib komisjon delegeerida eelarve täitmise ülesanded riiklikele avaliku sektori organitele. Järgides poliitilist seisukohta ning määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud tingimusi, kutsutakse komisjoni, juhul kui minnakse üle alternatiivsele lahendusele, delegeerima süsteemil SIS 1+ RE põhineva süsteemi SIS II arendamisega seotud eelarve täitmise ülesanded Prantsusmaale. |
| --- | --- |

(9)

Alternatiivsel tehnilisel lahendusel põhineva keskse SIS II arendamist tuleks rahastada liidu üldeelarvest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) võib komisjon delegeerida eelarve täitmise ülesanded riiklikele avaliku sektori organitele. Järgides poliitilist seisukohta ning määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud tingimusi, kutsutakse komisjoni, juhul kui minnakse üle alternatiivsele lahendusele, delegeerima süsteemil SIS 1+ RE põhineva süsteemi SIS II arendamisega seotud eelarve täitmise ülesanded Prantsusmaale.

| (10) | Mis tahes tehnilise stsenaariumi korral peaks migratsiooni tulemuseks kesksel tasandil olema SIS 1+ andmebaasi ja uute SIS II funktsioonide, sealhulgas täiendavate andmekategooriate kättesaadavus keskses SIS II-s. |
| --- | --- |

(10)

Mis tahes tehnilise stsenaariumi korral peaks migratsiooni tulemuseks kesksel tasandil olema SIS 1+ andmebaasi ja uute SIS II funktsioonide, sealhulgas täiendavate andmekategooriate kättesaadavus keskses SIS II-s.

| (11) | Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. |
| --- | --- |

(11)

Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada.

| (12) | Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama tehnilise abi üksuse (C.SIS) eest. |
| --- | --- |

(12)

Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama tehnilise abi üksuse (C.SIS) eest.

| (13) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (15) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
   (6) sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
   (6) sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (16) | Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
   (7) sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(16)

Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
   (7) sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (17) | Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud nõukogu 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud nõukogu 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ.

| (18) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’
   (8) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda (9). |
| --- | --- |

(18)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’
   (8) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda (9).

| (19) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’
   (10) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (11) artikliga 3. |
| --- | --- |

(19)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’
   (10) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (11) artikliga 3.

| (20) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/262/JSK (12) artikliga 3, |
| --- | --- |

(20)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/262/JSK (12) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/839/JSK muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   SIS II võib arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid.”; |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

„3.   SIS II võib arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid.”;

| 2) | Artikli 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”; |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”;

| 3) | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”; |
| --- | --- |

3)

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”;

| 4) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”; |
| --- | --- |

4)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”;

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 17a
  Üldprogrammi nõukogu
  1.   Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi.
  2.   Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.
  Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega.
  Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul.
  3.   Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.
  4.   Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon.
  5.   Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi:






  — | komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Üldprogrammi nõukogu

1.   Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi.

2.   Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.

Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega.

Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul.

3.   Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.

4.   Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon.

5.   Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi:

—

komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine;

| — | koosolekute toimumiskohad; |
| --- | --- |

—

koosolekute toimumiskohad;

| — | koosolekute ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

koosolekute ettevalmistamine;

| — | muude ekspertide koosolekule lubamine; |
| --- | --- |

—

muude ekspertide koosolekule lubamine;

| — | teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave. |
| --- | --- |

—

teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave.

Volitused jõustuvad pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud komitee raames.

6.   Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele organitele.

7.   Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevate liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”;

| 6) | Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013 või, juhul kui minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013.”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013 või, juhul kui minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

1

(2)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

2

(3)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

6

(7)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

7

(8)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

8

(9)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

9

(10)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

10

(11)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

11

(12)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.

12

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 543/2010,

21. juuni 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Aceite Campo de Montiel” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite Campo de Montiel” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite Campo de Montiel” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. juuni 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 162, 15.7.2009, lk 17.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õlid jne)

HISPAANIA

Aceite Campo de Montiel (KPN)

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 544/2010,

21. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 545/2010,

21. juuni 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 504/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 504/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 147, 12.6.2010, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 22. juunist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/33

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS BiH/16/2010,

15. juuni 2010,

millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülem Napolis

(2010/344/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Peasekretäri/kõrge esindaja ja NATO peasekretäri vahel vastavalt 28. septembril 2004. aastal ja 8. oktoobril 2004. aastal peetud kirjavahetuse alusel leppis Põhja-Atlandi nõukogu kokku ühendvägede juhatuse Napoli peakorteri staabiülema määramises ELi kontingendi juhatuse ülemaks Napolis. |
| --- | --- |

(1)

Peasekretäri/kõrge esindaja ja NATO peasekretäri vahel vastavalt 28. septembril 2004. aastal ja 8. oktoobril 2004. aastal peetud kirjavahetuse alusel leppis Põhja-Atlandi nõukogu kokku ühendvägede juhatuse Napoli peakorteri staabiülema määramises ELi kontingendi juhatuse ülemaks Napolis.

| (2) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada ühendvägede Napoli peakorteri uue staabiülema, kindralleitnant Leandro DE VICENTI Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülemaks Napolis. |
| --- | --- |

(2)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada ühendvägede Napoli peakorteri uue staabiülema, kindralleitnant Leandro DE VICENTI Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülemaks Napolis.

| (3) | ELi sõjaline komitee toetas kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(3)

ELi sõjaline komitee toetas kõnealust soovitust.

| (4) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed ELi sõjalist operatsiooni poliitiliselt ja strateegiliselt juhtima. |
| --- | --- |

(4)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed ELi sõjalist operatsiooni poliitiliselt ja strateegiliselt juhtima.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 5 kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 5 kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises.

| (6) | Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või osalevad programmis „Partnerlus rahu nimel” ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped, |
| --- | --- |

(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või osalevad programmis „Partnerlus rahu nimel” ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse kindralleitnant Leandro DE VICENTI Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi kontingendi juhatuse ülemaks Napolis.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 15. juunil 2010.

Brüssel, 15. juuni 2010

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/34

---

KOMISJONI OTSUS,

8. juuni 2010,

millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses süsinikdioksiidi kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3310 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/345/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/87/EÜ on ühenduses kehtestatud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (edaspidi „ühenduse süsteem”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi täiustamiseks ja laiendamiseks direktiivi 2003/87/EÜ, (2) muudab ka direktiivi 2003/87/EÜ, selleks et lisada alates 2013. aastast süsinikdioksiidi (edaspidi „CO2”) kogumine, transport ja geoloogiline säilitamine ühenduse süsteemi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/87/EÜ on ühenduses kehtestatud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (edaspidi „ühenduse süsteem”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi täiustamiseks ja laiendamiseks direktiivi 2003/87/EÜ, (2) muudab ka direktiivi 2003/87/EÜ, selleks et lisada alates 2013. aastast süsinikdioksiidi (edaspidi „CO2”) kogumine, transport ja geoloogiline säilitamine ühenduse süsteemi.

| (2) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 14 lõike 1 kohaselt võtab komisjon vastu suunised ühenduse süsteemi kuuluvate tegevusalade põhise tekkega kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aru andmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 14 lõike 1 kohaselt võtab komisjon vastu suunised ühenduse süsteemi kuuluvate tegevusalade põhise tekkega kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aru andmiseks.

| (3) | Enne 2013. aastat võivad liikmesriigid CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seotud tegevuse ühepoolselt lisada ühenduse süsteemi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 lõikele 1. |
| --- | --- |

(3)

Enne 2013. aastat võivad liikmesriigid CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seotud tegevuse ühepoolselt lisada ühenduse süsteemi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 lõikele 1.

| (4) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 lõikes 3 on sätestatud õiguslik alus, selleks et komisjon saaks vastu võtta suunised direktiivi I lisaga veel hõlmamata tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 lõikes 3 on sätestatud õiguslik alus, selleks et komisjon saaks vastu võtta suunised direktiivi I lisaga veel hõlmamata tegevuse kohta.

| (5) | Komisjon peaks vastu võtma CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seotud tegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suunised, pidades silmas selle tegevuse hõlmamist ühenduse süsteemiga alates 2013. aastast ja selle võimalikku ühepoolset hõlmamist ühenduse süsteemiga enne 2013. aastat. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks vastu võtma CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seotud tegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suunised, pidades silmas selle tegevuse hõlmamist ühenduse süsteemiga alates 2013. aastast ja selle võimalikku ühepoolset hõlmamist ühenduse süsteemiga enne 2013. aastat.

| (6) | Seepärast tuleks komisjoni otsust 2007/589/EÜ (3) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks komisjoni otsust 2007/589/EÜ (3) vastavalt muuta,

| (7) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 23 nimetatud kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 23 nimetatud kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/589/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesoleva otsuse lisades I–XIV ja XVI–XVIII sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud ja kõnealuse direktiivi artikli 24 lõike 1 kohaselt hõlmatud tegevusalade põhjustatud kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suunised. Lennutegevuse tonnkilomeetrites väljendatud andmete seire ja aruandluse suunised direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 alapunktide e ja f kohaseks kohaldamiseks on sätestatud XV lisas.
  Need suunised põhinevad kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud põhimõtetel.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisades I–XIV ja XVI–XVIII sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud ja kõnealuse direktiivi artikli 24 lõike 1 kohaselt hõlmatud tegevusalade põhjustatud kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suunised. Lennutegevuse tonnkilomeetrites väljendatud andmete seire ja aruandluse suunised direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 alapunktide e ja f kohaseks kohaldamiseks on sätestatud XV lisas.

Need suunised põhinevad kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud põhimõtetel.”

| 2) | Lisade loetelu muudetakse järgmiselt:






  a) | XII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:






  „XII lisa: | Suunised kasvuhoonegaaside heite või ülekantavate heitkoguste määramiseks pidevseire süsteemide abil”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisade loetelu muudetakse järgmiselt:

a)

XII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„XII lisa:

Suunised kasvuhoonegaaside heite või ülekantavate heitkoguste määramiseks pidevseire süsteemide abil”;

| b) | lisatakse järgmised uute lisade (XVI, XVII ja XVIII) pealkirjad:






  „XVI lisa: | Tegevuspõhised suunised CO2 kogumistegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses transpordi ja geoloogilise säilitamisega säilitamiskohas, mis on lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/31/EÜ (4). |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised uute lisade (XVI, XVII ja XVIII) pealkirjad:

„XVI lisa:

Tegevuspõhised suunised CO2 kogumistegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses transpordi ja geoloogilise säilitamisega säilitamiskohas, mis on lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/31/EÜ (4).

| XVII lisa: | Tegevuspõhised suunised CO2 torutranspordist tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses geoloogilise säilitamisega direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas. |
| --- | --- |

XVII lisa:

Tegevuspõhised suunised CO2 torutranspordist tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses geoloogilise säilitamisega direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas.

| XVIII lisa: | Tegevuspõhised suunised CO2 geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas. |
| --- | --- |

XVIII lisa:

Tegevuspõhised suunised CO2 geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas.

| 3) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa A osale. |
| --- | --- |

3)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa A osale.

| 4) | XII lisa asendatakse käesoleva määruse lisa B osas sisalduva tekstiga. |
| --- | --- |

4)

XII lisa asendatakse käesoleva määruse lisa B osas sisalduva tekstiga.

| 5) | Lisatakse XVI lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa C osale. |
| --- | --- |

5)

Lisatakse XVI lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa C osale.

| 6) | Lisatakse XVII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa D osale. |
| --- | --- |

6)

Lisatakse XVII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa D osale.

| 7) | Lisatakse XVIII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa E osale. |
| --- | --- |

7)

Lisatakse XVIII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa E osale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

2

(3)  ELT L 229, 31.8.2007, lk 1.

3

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.”

4

---

LISA

| A. | I lisa muudetakse järgmiselt.






  1) | Jaotises 1 asendatakse sõnad „II–XI ja XIII–XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIII–XVIII lisa”. |
| --- | --- | --- |

A.

I lisa muudetakse järgmiselt.

1)

Jaotises 1 asendatakse sõnad „II–XI ja XIII–XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIII–XVIII lisa”.

| 2) | Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „II–XV lisa” sõnadega „II–XVIII lisa”; |
| --- | --- | --- |

2)

Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatavas osas asendatakse sõnad „II–XV lisa” sõnadega „II–XVIII lisa”;

| b) | lõikele 3 lisatakse punkt j:






  „j) | „mõõtmispunkt” – heiteallikas, mille puhul heite mõõtmiseks kasutatakse heitkoguste pidevseiresüsteeme (HPMS), või sellise torusüsteemi ristlõige, mille puhul CO2 voo määramiseks kasutatakse pidevseiresüsteeme.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse punkt j:

„j)

„mõõtmispunkt” – heiteallikas, mille puhul heite mõõtmiseks kasutatakse heitkoguste pidevseiresüsteeme (HPMS), või sellise torusüsteemi ristlõige, mille puhul CO2 voo määramiseks kasutatakse pidevseiresüsteeme.”;

| c) | lisatakse lõige 7:






  „7. | Seoses CO2 kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heitega kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „CO2 geoloogiline säilitamine” – CO2 geoloogiline säilitamine direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse lõige 7:

„7.

Seoses CO2 kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heitega kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„CO2 geoloogiline säilitamine” – CO2 geoloogiline säilitamine direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 1 tähenduses;

| b) | „säilitamiskoht” – säilitamiskoht direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 3 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

„säilitamiskoht” – säilitamiskoht direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 3 tähenduses;

| c) | „säilitamiskompleks” – säilitamiskompleks direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 6 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

„säilitamiskompleks” – säilitamiskompleks direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 6 tähenduses;

| d) | „CO2 transport” – CO2 torutransport geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas; |
| --- | --- |

d)

„CO2 transport” – CO2 torutransport geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas;

| e) | „transpordivõrk” – transpordivõrk direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 22 tähenduses; |
| --- | --- |

e)

„transpordivõrk” – transpordivõrk direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 22 tähenduses;

| f) | „CO2 kogumine” – muudel juhtudel lenduva CO2 kogumine gaasivoost transpordiks ja geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas; |
| --- | --- |

f)

„CO2 kogumine” – muudel juhtudel lenduva CO2 kogumine gaasivoost transpordiks ja geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas;

| g) | „kogumiskäitis” – käitis, kus CO2 kogumine toimub; |
| --- | --- |

g)

„kogumiskäitis” – käitis, kus CO2 kogumine toimub;

| h) | „väljapääsenud heitkogused” – ebakorrapärased või ettekavatsematud heitkogused allikatest, mida ei ole võimalik lokaliseerida või mis on individuaalseks seireks liiga erinevad või väikesed, näiteks heide rikkumata tihendite, ventiilide, vahepealsete kompressorjaamade ja vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu; |
| --- | --- |

h)

„väljapääsenud heitkogused” – ebakorrapärased või ettekavatsematud heitkogused allikatest, mida ei ole võimalik lokaliseerida või mis on individuaalseks seireks liiga erinevad või väikesed, näiteks heide rikkumata tihendite, ventiilide, vahepealsete kompressorjaamade ja vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu;

| i) | „väljalastud heitkogused” – väljutamiskoha määramise teel käitisest tahtlikult välja lastud heitkogused; |
| --- | --- |

i)

„väljalastud heitkogused” – väljutamiskoha määramise teel käitisest tahtlikult välja lastud heitkogused;

| j) | „veesammas” – veesammas direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

j)

„veesammas” – veesammas direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses;

| k) | „süsivesinike tõhustatud tootmine” – süsivesinike tootmine lisaks süsivesinikele, mida ekstraheeritakse looduslikult vee sissepritse teel või teiste moodustega; |
| --- | --- |

k)

„süsivesinike tõhustatud tootmine” – süsivesinike tootmine lisaks süsivesinikele, mida ekstraheeritakse looduslikult vee sissepritse teel või teiste moodustega;

| l) | „leke” – geoloogilise säilitamise kontekstis leke direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 5 tähenduses.” |
| --- | --- |

l)

„leke” – geoloogilise säilitamise kontekstis leke direktiivi 2009/31/EÜ artikli 3 lõike 5 tähenduses.”

| 3) | Jaotist 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 4.1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:
  „Kui tuvastatakse direktiivi 2009/31/EÜ kohased säilitamiskompleksi lekked, mis põhjustavad heiteid või CO2 pääsu veesambasse, käsitatakse neid asjakohase käitise puhul heiteallikatena, kohaldades sellekohast seiret vastavalt XVIII lisa sätetele. Lekke võib heiteallikate hulgast välja arvata, kui pädev asutus selle pärast direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohaste parandusmeetmete võtmist heaks kiidab ning lekke põhjustatud heidet või pääsu veesambasse enam ei täheldata.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Jaotist 4 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 4.1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

„Kui tuvastatakse direktiivi 2009/31/EÜ kohased säilitamiskompleksi lekked, mis põhjustavad heiteid või CO2 pääsu veesambasse, käsitatakse neid asjakohase käitise puhul heiteallikatena, kohaldades sellekohast seiret vastavalt XVIII lisa sätetele. Lekke võib heiteallikate hulgast välja arvata, kui pädev asutus selle pärast direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohaste parandusmeetmete võtmist heaks kiidab ning lekke põhjustatud heidet või pääsu veesambasse enam ei täheldata.”;

| b) | punkti 4.3 neljanda lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:






  „o) | vajaduse korral temperatuuri ja rõhu seireseadmete asukoht transpordivõrgus; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 4.3 neljanda lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:

„o)

vajaduse korral temperatuuri ja rõhu seireseadmete asukoht transpordivõrgus;

| p) | vajaduse korral menetlused transpordivõrgu lekete vältimiseks, tuvastamiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

p)

vajaduse korral menetlused transpordivõrgu lekete vältimiseks, tuvastamiseks ja hindamiseks;

| q) | transpordivõrkude puhul menetlused, mis tagavad CO2 tõhusa ülekande üksnes käitistesse, millel on kehtiv kasvuhoonegaaside heiteluba või kus mis tahes CO2 heite puhul toimib tulemuslik seire ja aruandlus vastavalt käesoleva lisa punktile 5.7; |
| --- | --- |

q)

transpordivõrkude puhul menetlused, mis tagavad CO2 tõhusa ülekande üksnes käitistesse, millel on kehtiv kasvuhoonegaaside heiteluba või kus mis tahes CO2 heite puhul toimib tulemuslik seire ja aruandlus vastavalt käesoleva lisa punktile 5.7;

| r) | käesoleva lisa punkti 5.7 kohase CO2 ülekande puhul vastuvõtva ja ülekandva käitise tuvastamine. Kasvuhoonegaaside heiteluba omavate käitiste puhul on selleks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohaselt määrusega sätestatud käitise identifitseerimiskood; |
| --- | --- |

r)

käesoleva lisa punkti 5.7 kohase CO2 ülekande puhul vastuvõtva ja ülekandva käitise tuvastamine. Kasvuhoonegaaside heiteluba omavate käitiste puhul on selleks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohaselt määrusega sätestatud käitise identifitseerimiskood;

| s) | vajaduse korral selliste pidevseiresüsteemide kirjeldus, mida kasutatakse käesoleva lisa punkti 5.7 kohaselt CO2 üle kandvate käitiste vahelistes CO2 ülekandepunktides; |
| --- | --- |

s)

vajaduse korral selliste pidevseiresüsteemide kirjeldus, mida kasutatakse käesoleva lisa punkti 5.7 kohaselt CO2 üle kandvate käitiste vahelistes CO2 ülekandepunktides;

| t) | vajaduse korral võimalike lekete põhjustatud heite või veesambasse pääsenud CO2 kvantitatiivne hindamine, samuti lekete põhjustatud tegeliku heite või veesambasse pääsenud CO2 rakenduslik ja võib-olla ka kohandatud kvantitatiivne hindamine vastavalt XVIII lisale.”; |
| --- | --- |

t)

vajaduse korral võimalike lekete põhjustatud heite või veesambasse pääsenud CO2 kvantitatiivne hindamine, samuti lekete põhjustatud tegeliku heite või veesambasse pääsenud CO2 rakenduslik ja võib-olla ka kohandatud kvantitatiivne hindamine vastavalt XVIII lisale.”;

| c) | punktis 4.3 asendatakse kuues lõik järgmisega:
  „Seiremeetodi kui seirekava osa oluline muudatus esitatakse pädevale asutusele heakskiitmiseks, kui see puudutab:






  — | käitise tabelis 1 esitatud liigituse muutumist; |
| --- | --- | --- |

c)

punktis 4.3 asendatakse kuues lõik järgmisega:

„Seiremeetodi kui seirekava osa oluline muudatus esitatakse pädevale asutusele heakskiitmiseks, kui see puudutab:

—

käitise tabelis 1 esitatud liigituse muutumist;

| — | heite määramiseks kasutatud arvutusmeetodi asendamist mõõtmismeetodiga; |
| --- | --- |

—

heite määramiseks kasutatud arvutusmeetodi asendamist mõõtmismeetodiga;

| — | tegevusandmete või teiste parameetrite (vajadusel) mõõtemääramatuse suurendamist, mille tõttu võib muutuda määramistasand; |
| --- | --- |

—

tegevusandmete või teiste parameetrite (vajadusel) mõõtemääramatuse suurendamist, mille tõttu võib muutuda määramistasand;

| — | säilitamiskohtade lekete põhjustatud heite kvantitatiivse hindamise kasutamist või kohandamist.” |
| --- | --- |

—

säilitamiskohtade lekete põhjustatud heite kvantitatiivse hindamise kasutamist või kohandamist.”

| 4) | Jaotist 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 5.1 viimases lõigus pealkirja all „protsessi käigus tekkiv heide” asendatakse sõnad „II–XI lisa” läbivalt sõnadega „II–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”; |
| --- | --- | --- |

4)

Jaotist 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 5.1 viimases lõigus pealkirja all „protsessi käigus tekkiv heide” asendatakse sõnad „II–XI lisa” läbivalt sõnadega „II–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”;

| b) | punkti 5.2 esimeses lauses asendatakse sõnad „II–XI ja XIV-XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIV–XVIII lisa”. |
| --- | --- |

b)

punkti 5.2 esimeses lauses asendatakse sõnad „II–XI ja XIV-XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIV–XVIII lisa”.

| 5) | Punkt 5.7 asendatakse järgmisega:
  „5.7.   ÜLEKANTAV CO2

  Kui pädev asutus selle heaks kiidab, võib käitaja arvutatud heitest arvata maha CO2, mis käitisest heitena ei eraldu, vaid viiakse käitisest välja:






  — | puhta ainena või lähteainena, mida otseselt kasutatakse või seotakse toodetes, või |
| --- | --- | --- |

5)

Punkt 5.7 asendatakse järgmisega:

„5.7.   ÜLEKANTAV CO2

Kui pädev asutus selle heaks kiidab, võib käitaja arvutatud heitest arvata maha CO2, mis käitisest heitena ei eraldu, vaid viiakse käitisest välja:

—

puhta ainena või lähteainena, mida otseselt kasutatakse või seotakse toodetes, või

| — | muusse kasvuhoonegaaside heiteluba omavasse käitisesse, kui ei kohaldata XVII või XVIII lisas sätestatud muid nõudeid, |
| --- | --- |

—

muusse kasvuhoonegaaside heiteluba omavasse käitisesse, kui ei kohaldata XVII või XVIII lisas sätestatud muid nõudeid,

tingimusel, et mahaarvamine kajastub tegevuse ja käitise koguse vähenemisena aruandes, mille vastav liikmesriik esitab riikliku andmekogu kaudu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile. Iga käitise puhul, millest CO2 välja viiakse või mis selle vastu võtab, antakse vastavate CO2 koguste kohta aru nii väljasaatva kui ka vastuvõtva käitise heitkoguste aruande täiendava kirjena.

CO2 ülekandmisel teise käitisesse peab vastuvõttev käitis lisama saadud CO2 koguse oma arvutatud heitetasemele, kui ei kohaldata XVII või XVIII lisas sätestatud muid nõudeid.

Liikmesriigid teatavad nii asjaomased väljasaatvad kui ka vastuvõtvad käitised komisjonile kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 21. CO2 ülekandmise puhul kõnealuse direktiivi kohaldamisalas olevasse käitisesse tuvastab saatev käitis vastuvõtva käitise heitkoguste aastaaruandes vastuvõtva käitise identifitseerimiskoodiga vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 19 kohastele määruse sätetele. Vastuvõttev käitis tuvastab saatva käitise samal viisil.

Ülekantud CO2-ks võib lugeda muu hulgas käitisest järgmisteks kasutusviisideks väljaviidud CO2:

| — | puhas CO2, mida kasutatakse jookide gaseerimiseks; |
| --- | --- |

—

puhas CO2, mida kasutatakse jookide gaseerimiseks;

| — | puhas CO2, mida kasutatakse jahutamisel kuiva jääna; |
| --- | --- |

—

puhas CO2, mida kasutatakse jahutamisel kuiva jääna;

| — | puhas CO2, mida kasutatakse kustutusaine, külmutusaine või laborigaasina; |
| --- | --- |

—

puhas CO2, mida kasutatakse kustutusaine, külmutusaine või laborigaasina;

| — | puhas CO2, mida kasutatakse vilja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

puhas CO2, mida kasutatakse vilja desinfitseerimiseks;

| — | puhas CO2, mida kasutatakse toiduaine- või keemiatööstuses lahustina; |
| --- | --- |

—

puhas CO2, mida kasutatakse toiduaine- või keemiatööstuses lahustina;

| — | CO2, mida kasutatakse keemia- ja tselluloositööstuses lähteainena (nt uurea või karbonaatide asemel); |
| --- | --- |

—

CO2, mida kasutatakse keemia- ja tselluloositööstuses lähteainena (nt uurea või karbonaatide asemel);

| — | heitgaaside poolkuivpuhastamiseks kasutatavates pihustuskuivatuse absorbentides (SDAP) seotud karbonaadid; |
| --- | --- |

—

heitgaaside poolkuivpuhastamiseks kasutatavates pihustuskuivatuse absorbentides (SDAP) seotud karbonaadid;

| — | kogumiskäitistesse üle kantud CO2; |
| --- | --- |

—

kogumiskäitistesse üle kantud CO2;

| — | kogumiskäitistest transpordivõrkudesse üle kantud CO2; |
| --- | --- |

—

kogumiskäitistest transpordivõrkudesse üle kantud CO2;

| — | transpordivõrkudest säilitamiskohtadesse üle kantud CO2. |
| --- | --- |

—

transpordivõrkudest säilitamiskohtadesse üle kantud CO2.

Kui ei kohaldata muid tegevuspõhistes lisades esitatud nõudeid, määratakse aasta jooksul ülekantud CO2 või karbonaadi mass kindlaks maksimaalse mõõtemääramatusega (mis on väiksem kui 1,5 %) kas mahu- või massivoo vahetu mõõtmisega, kaalumise teel või kaudselt asjaomaste toodete massi alusel (nt karbonaadid või uurea), kui see on asjakohane ja sobiv.

Kui ülekantava CO2 koguseid mõõdetakse nii väljasaatvas kui ka vastuvõtvas käitises, peavad saadetud ja vastuvõetud CO2 kogused olema vastavalt identsed. Kui koguste mõõtmistulemuste lahknevust on võimalik põhjendada mõõtesüsteemide määramatusvahemikuga, kasutatakse nii saatva kui ka vastuvõtva käitise heitkoguste aruannetes kahe mõõdetud väärtuse aritmeetilist keskmist. Heitkoguste aruanne hõlmab ka kinnitust, et nimetatud väärtus on kooskõlas saatva ja vastuvõtva käitise vastavate näitajatega. Mõõdetud väärtus kajastatakse täiendava kirjena.

Kui koguste mõõtmistulemuste lahknevust ei ole võimalik põhjendada mõõtesüsteemide määramatusvahemikuga, viivad asjaomaste käitiste käitajad mõõdetud väärtused vastavusse konservatiivseid kohandusi kasutades (st vältides heitkoguste alahindamist). Vastavusse viimise peavad õigeks tunnistama saatva ja vastuvõtva käitise kontrollijad ning selle peab heaks kiitma pädev asutus.

Kui osa ülekantud CO2-st on saadud biomassist või kui käitisele kehtivad direktiivi 2003/87/EÜ sätted vaid osaliselt, arvab käitaja maha üksnes ülekantud CO2 vastava massiosa, mis pärineb direktiivis käsitletud tegevustes kasutatud fossiilsetest kütustest ja materjalidest. Rakendatakse pädeva asutuse poolt heakskiidetud konservatiivseid meetodeid.

Kui saatvas käitises kasutatakse mõõtmismeetodit, kajastab nii saatev kui ka vastuvõttev käitis biomassist pärineva saadetud/vastuvõetud CO2 kogumahtu aruande täiendava kirjena. Vastuvõttev käitis ei pea sel eesmärgil omapoolseid mõõtmisi korraldama, vaid esitab saatva käitise andmed biomassist pärineva CO2 koguse kohta.”

| 6) | Punkti 6.3 alapunkti c lõigus 3 asendatakse sõnad „II–XI lisa” sõnadega „II–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”. |
| --- | --- |

6)

Punkti 6.3 alapunkti c lõigus 3 asendatakse sõnad „II–XI lisa” sõnadega „II–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”.

| 7) | Punkti 7.1 viiendas lõigus asendatakse sõnad „II–XI ja XIV–XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIV–XVIII lisa”. |
| --- | --- |

7)

Punkti 7.1 viiendas lõigus asendatakse sõnad „II–XI ja XIV–XV lisa” sõnadega „II–XI ja XIV–XVIII lisa”.

| 8) | Jaotist 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 5 alapunktis 6 asendatakse sõnad „I–XI lisa” sõnadega „I–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”; |
| --- | --- | --- |

8)

Jaotist 8 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 5 alapunktis 6 asendatakse sõnad „I–XI lisa” sõnadega „I–XI ning XVI, XVII ja XVIII lisa”;

| b) | punkti 5 lõppu lisatakse uus alapunkt:






  „10) | vajaduse korral CO2 kogus, mis saadetakse teise käitisesse või saadakse teisest käitisest, teatades käitise identifitseerimiskoodi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohastele määruse sätetele.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 5 lõppu lisatakse uus alapunkt:

„10)

vajaduse korral CO2 kogus, mis saadetakse teise käitisesse või saadakse teisest käitisest, teatades käitise identifitseerimiskoodi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohastele määruse sätetele.”;

| c) | lisatakse uus punkt 6:
  „Pädev asutus võib lubada CO2 säilitamiskohtade käitajatel peale nende sulgemist esitada heitkoguste lihtsustatud aruanded, mis sisaldavad vähemalt alapunktides 1 ja 9 nimetatud elemente, kui kasvuhoonegaaside heiteluba ei hõlma heiteallikaid.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse uus punkt 6:

„Pädev asutus võib lubada CO2 säilitamiskohtade käitajatel peale nende sulgemist esitada heitkoguste lihtsustatud aruanded, mis sisaldavad vähemalt alapunktides 1 ja 9 nimetatud elemente, kui kasvuhoonegaaside heiteluba ei hõlma heiteallikaid.”

| 9) | Jaotise 9 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
  „CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seoses tuleb alles hoida järgmine täiendav teave:






  — | vajaduse korral dokumendid säilitamiskompleksi viidud CO2 koguse kohta CO2 geoloogilise säilitamisega tegelevate käitiste kaupa; |
| --- | --- | --- |

9)

Jaotise 9 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:

„CO2 kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamisega seoses tuleb alles hoida järgmine täiendav teave:

—

vajaduse korral dokumendid säilitamiskompleksi viidud CO2 koguse kohta CO2 geoloogilise säilitamisega tegelevate käitiste kaupa;

| — | vajaduse korral transpordivõrgu representatiivsed koondandmed rõhu ja temperatuuri kohta; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral transpordivõrgu representatiivsed koondandmed rõhu ja temperatuuri kohta;

| — | vajaduse korral säilitamisloa koopia, sealhulgas heakskiidetud seirekava vastavalt direktiivi 2009/31/EÜ artiklile 9; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral säilitamisloa koopia, sealhulgas heakskiidetud seirekava vastavalt direktiivi 2009/31/EÜ artiklile 9;

| — | vajaduse korral direktiivi 2009/31/EÜ artikli 14 kohaselt esitatud aruanded; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral direktiivi 2009/31/EÜ artikli 14 kohaselt esitatud aruanded;

| — | vajaduse korral direktiivi 2009/31/EÜ artikli 15 kohase kontrollimise aruanded; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral direktiivi 2009/31/EÜ artikli 15 kohase kontrollimise aruanded;

| — | vajaduse korral dokumendid direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohaselt võetud parandusmeetmete kohta.” |
| --- | --- |

—

vajaduse korral dokumendid direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohaselt võetud parandusmeetmete kohta.”

| B. | XII lisa asendatakse järgmisega:

  „XII LISA

  Suunised heitkoguste või ülekantud kasvuhoonegaaside koguse määramiseks pidevseiresüsteemide abil

  1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

  Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud kõigi tegevuste käigus tekkivate heitkoguste suhtes. Heitkogused võivad käitises pärineda mitmest allikast.
  Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse ka pidevseiresüsteemide suhtes, mida kasutatakse CO2 voogude kindlaksmääramiseks torujuhtmetes, eriti CO2 ülekande puhul käitiste vahel, nagu see toimub CO2 kogumise, transportimise ja geoloogilise säilitamise puhul. Seetõttu tuleb viiteid I lisa jaotises 6 ja punktis 7.2 nimetatud heitkogustele tõlgendada viidetena I lisa punkti 5.7 kohaselt üle kantud CO2 kogusele.
  2.   KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE


  1. määramistasand

  Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 10,0 %.

  2. määramistasand

  Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 7,5 %.

  3. määramistasand

  Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 5 %.

  4. määramistasand

  Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 2,5 %.


  Üldine lähenemine


  Aruandeperioodi jooksul heiteallikast pärineva kasvuhoonegaasi kogu heitkogus või läbi mõõtmispunkti juhitava CO2 kogus määratakse allpool esitatud valemi abil. Kui ühel käitisel on mitu heiteallikat ning neid ei saa ühena mõõta, mõõdetakse nende allikate heitkogused eraldi ja liidetakse konkreetse gaasi kogu käitise koguheitega aruandeperioodil.



  Parameetrid kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo määramiseks kehtestatakse vastavalt I lisa jaotise 6 sätetele. Torujuhtmes ülekantud CO2 määramiseks kohaldatakse I lisa jaotist 6, samastades vajadusel mõõtepunkti heiteallikaga. Nimetatud mõõtepunktide puhul punkti 6.3 alapunkti c kohaseid kontrollarvutusi ei nõuta.


  Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon


  Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon suitsugaasis määratakse pidevseirega kontrollpunktis. Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõtmiseks on kaks meetodit.
  MEETOD A
  Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõdetakse otse.
  MEETOD B
  Väga kõrge kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni puhul, näiteks transpordivõrkudes, võib selle arvutada massibilansi meetodiga, võttes arvesse gaasivoo kõigi muude komponentide kontsentratsiooni käitise seirekava kohased mõõteväärtused:





  Suitsugaasivoog


  Kuiva suitsugaasivoo määramiseks võib kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest.
  MEETOD A
  Suitsugaasi voog Qe arvutatakse massibilansi meetodi abil, võttes arvesse kõiki olulisi parameetreid, nagu sisendmaterjali hulk, sisenev õhuvoog, protsessi kasutegur ja väljundite poolelt toodang, O2 kontsentratsioon, SO2 ja NOx kontsentratsioon.
  Pädev asutus kiidab konkreetse arvutusmeetodi heaks seirekava ja selle juurde kuuluva seiremeetodi hindamise käigus.
  MEETOD B
  Suitsugaasivoog Qe määratakse voo pideva mõõtmisega kontrollpunktis.” |
| --- | --- |

B.

XII lisa asendatakse järgmisega:

„XII LISA

Suunised heitkoguste või ülekantud kasvuhoonegaaside koguse määramiseks pidevseiresüsteemide abil

1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud kõigi tegevuste käigus tekkivate heitkoguste suhtes. Heitkogused võivad käitises pärineda mitmest allikast.

Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse ka pidevseiresüsteemide suhtes, mida kasutatakse CO2 voogude kindlaksmääramiseks torujuhtmetes, eriti CO2 ülekande puhul käitiste vahel, nagu see toimub CO2 kogumise, transportimise ja geoloogilise säilitamise puhul. Seetõttu tuleb viiteid I lisa jaotises 6 ja punktis 7.2 nimetatud heitkogustele tõlgendada viidetena I lisa punkti 5.7 kohaselt üle kantud CO2 kogusele.

2.   KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE

1. määramistasand

Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 10,0 %.

2. määramistasand

Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 7,5 %.

3. määramistasand

Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 5 %.

4. määramistasand

Igas mõõtepunktis tuleb saavutada aruandeperioodi kogu heitkoguse või CO2 voo mõõtemääramatus alla ± 2,5 %.

Üldine lähenemine

Aruandeperioodi jooksul heiteallikast pärineva kasvuhoonegaasi kogu heitkogus või läbi mõõtmispunkti juhitava CO2 kogus määratakse allpool esitatud valemi abil. Kui ühel käitisel on mitu heiteallikat ning neid ei saa ühena mõõta, mõõdetakse nende allikate heitkogused eraldi ja liidetakse konkreetse gaasi kogu käitise koguheitega aruandeperioodil.

Formula

Parameetrid kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo määramiseks kehtestatakse vastavalt I lisa jaotise 6 sätetele. Torujuhtmes ülekantud CO2 määramiseks kohaldatakse I lisa jaotist 6, samastades vajadusel mõõtepunkti heiteallikaga. Nimetatud mõõtepunktide puhul punkti 6.3 alapunkti c kohaseid kontrollarvutusi ei nõuta.

Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon

Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon suitsugaasis määratakse pidevseirega kontrollpunktis. Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõtmiseks on kaks meetodit.

MEETOD A

Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõdetakse otse.

MEETOD B

Väga kõrge kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni puhul, näiteks transpordivõrkudes, võib selle arvutada massibilansi meetodiga, võttes arvesse gaasivoo kõigi muude komponentide kontsentratsiooni käitise seirekava kohased mõõteväärtused:

Formula

Suitsugaasivoog

Kuiva suitsugaasivoo määramiseks võib kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest.

MEETOD A

Suitsugaasi voog Qe arvutatakse massibilansi meetodi abil, võttes arvesse kõiki olulisi parameetreid, nagu sisendmaterjali hulk, sisenev õhuvoog, protsessi kasutegur ja väljundite poolelt toodang, O2 kontsentratsioon, SO2 ja NOx kontsentratsioon.

Pädev asutus kiidab konkreetse arvutusmeetodi heaks seirekava ja selle juurde kuuluva seiremeetodi hindamise käigus.

MEETOD B

Suitsugaasivoog Qe määratakse voo pideva mõõtmisega kontrollpunktis.”

| C. | Lisatakse XVI lisa:

  „XVI LISA

  Tegevuspõhised suunised CO2 kogumistegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses transpordi ja geoloogilise säilitamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

  1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

  Käesolevas lisas esitatud suuniseid kohaldatakse CO2 kogumisel tekkivate heitkoguste seire suhtes.
  CO2 kogumine võib toimuda kas sihtotstarbelistes käitistes, mis saavad CO2 teistest käitistest ülekandmise teel, või käitistes, mille tegevuse tagajärjel tekkivad CO2 kogused, mida tuleb koguda sama kasvuhoonegaaside heiteloa alusel. Kasvuhoonegaaside heiteluba peab hõlmama kõiki käitise osi, mis on seotud CO2 kogumisega, vahesäilitamisega, ülekandega CO2 transpordivõrku või CO2 kasvuhoonegaaside heitkoguste geoloogilisse säilitamiskohta. Kui käitis tegeleb muu direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluva tegevusega, toimub selle tegevuse põhjustatud heitkoguste seire kooskõlas käesolevate suuniste vastavate lisadega.
  2.   CO2 KOGUMISTEGEVUSEST TEKKIV HEIDE

  CO2 kogumistegevuse võimalikud CO2 heiteallikad on järgmised:






  — | kogumiskäitisesse ülekantud CO2; |
| --- | --- | --- |

C.

Lisatakse XVI lisa:

„XVI LISA

Tegevuspõhised suunised CO2 kogumistegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses transpordi ja geoloogilise säilitamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

Käesolevas lisas esitatud suuniseid kohaldatakse CO2 kogumisel tekkivate heitkoguste seire suhtes.

CO2 kogumine võib toimuda kas sihtotstarbelistes käitistes, mis saavad CO2 teistest käitistest ülekandmise teel, või käitistes, mille tegevuse tagajärjel tekkivad CO2 kogused, mida tuleb koguda sama kasvuhoonegaaside heiteloa alusel. Kasvuhoonegaaside heiteluba peab hõlmama kõiki käitise osi, mis on seotud CO2 kogumisega, vahesäilitamisega, ülekandega CO2 transpordivõrku või CO2 kasvuhoonegaaside heitkoguste geoloogilisse säilitamiskohta. Kui käitis tegeleb muu direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluva tegevusega, toimub selle tegevuse põhjustatud heitkoguste seire kooskõlas käesolevate suuniste vastavate lisadega.

2.   CO2 KOGUMISTEGEVUSEST TEKKIV HEIDE

CO2 kogumistegevuse võimalikud CO2 heiteallikad on järgmised:

—

kogumiskäitisesse ülekantud CO2;

| — | põletamine ja muud seonduvad (kogumisega seotud) tegevused käitises, st kütuse ja sisendmaterjali kasutamine. |
| --- | --- |

—

põletamine ja muud seonduvad (kogumisega seotud) tegevused käitises, st kütuse ja sisendmaterjali kasutamine.

3.   ÜLEKANTUD CO2 JA CO2 HEITE KOGUSTE MÄÄRAMINE

3.1.   MÄÄRAMINE KÄITISE TASANDIL

Heitkogused arvutatakse massibilansi põhjal, võttes arvesse käitise koguheite seisukohast asjakohaste protsesside põhjustatud CO2 võimalikku heidet ning samuti kogutud ja transpordivõrku üle kantud CO2 hulka.

Käitise heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ekogumiskäitis
  = Tsisend
   + Ekogumiseta
  – Tsäilitamiseks

kus

| Ekogumiskäitis | = | kogumiskäitise kasvuhoonegaaside heitkogused kokku |
| --- | --- | --- |
| Tsisend | = | kogumiskäitisesse ülekantav CO2 kogus, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7. Kui käitaja suudab pädevale asutusele tõestada, et kogu CO2 heide viiakse heidet tekitavast käitisest üle kogumiskäitisesse, võib pädev asutus lubada käitajal kasutada pidevseiresüsteemide asemel heidet tekitava käitise I–XII lisa kohaselt määratletud heitkoguseid. |
| Ekogumiseta | = | käitise heide, kui CO2 ei kogutaks, st käitise kõigist muudest tegevustest tekkiva heite summa, mille seire toimub vastavates lisades sätestatud nõuete alusel; |
| Tsäilitamiseks | = | CO2 kogus, mis kantakse üle transpordivõrku või säilitamiskohta vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7. |

Ekogumiskäitis

=

kogumiskäitise kasvuhoonegaaside heitkogused kokku

Tsisend

=

kogumiskäitisesse ülekantav CO2 kogus, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7. Kui käitaja suudab pädevale asutusele tõestada, et kogu CO2 heide viiakse heidet tekitavast käitisest üle kogumiskäitisesse, võib pädev asutus lubada käitajal kasutada pidevseiresüsteemide asemel heidet tekitava käitise I–XII lisa kohaselt määratletud heitkoguseid.

Ekogumiseta

=

käitise heide, kui CO2 ei kogutaks, st käitise kõigist muudest tegevustest tekkiva heite summa, mille seire toimub vastavates lisades sätestatud nõuete alusel;

Tsäilitamiseks

=

CO2 kogus, mis kantakse üle transpordivõrku või säilitamiskohta vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7.

Juhul, kui CO2 kogumisega tegeleb sama käitis, millest kogutud CO2 pärineb, on Tsisend null.

Autonoomsete kogumiskäitiste puhul on Ekogumiseta puhul tegemist heitkogusega, mis pärineb muudest allikatest kui käitisesse kogumiseks ülekantud CO2, näiteks heide turbiinide, kompressorite ja kütteseadmete põlemisprotsessidest. Neid heitkoguseid saab hinnata arvutuse või mõõtmise teel vastava tegevuspõhise lisa kohaselt.

Autonoomsete kogumiskäitiste puhul arvab CO2 kogumiskäitisesse ülekandev käitis Tsisend koguse oma heitkogustest maha.

3.2.   ÜLEKANTUD CO2 KOGUSTE MÄÄRAMINE

Kogumiskäitisesse ja sealt välja viidava CO2 kogus määratakse kindlaks vastavalt I lisa punktile 5.7 pidevseiresüsteemide abil XII lisa kohaselt. Kasutada tuleb vähemalt XII lisas sätestatud 4. määramistasandit. Järgmist madalamat määramistasandit võib kasutada vastava heiteallika puhul ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et eespool nimetatud määramistasandi kasutamine pole tehniliselt teostatav.”

| D. | Lisatakse XVII lisa:

  „XVII LISA

  Tegevuspõhised suunised CO2 torutranspordist tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses geoloogilise säilitamisega direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

  1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

  Torujuhtmete kaudu transporditava CO2 põhjustatud heite seire ja aruandluse rakendusala on sätestatud transpordivõrgu kasvuhoonegaaside heiteloas, mis hõlmab kõiki transpordivõrguga funktsionaalselt seotud käitisi ja seadmeid, kaasa arvatud pumbajaamad ja kütteseadmed. Igal transpordivõrgul on minimaalselt üks alguspunkt ja üks lõpp-punkt, mis on mõlemad ühendatud teiste käitistega, mis tegelevad ühe või enama CO2 kogumise, transpordi või geoloogilise säilitamisega seotud tegevusega. Algus- ja lõpp-punktid võivad hõlmata transpordivõrgu ja riigipiiride hargnemiskohti. Kasvuhoonegaaside heiteloas sätestatakse nii algus- ja lõpp-punktiga kui ka nendega ühendatud käitistega seonduv.
  2.   CO2 HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE

  CO2 torutranspordi puhul on võimalikud CO2 heiteallikad järgmised:






  — | transpordivõrguga funktsionaalselt ühendatud käitiste ja seadmete, nt pumbajaamade põlemis- ja muud protsessid; |
| --- | --- | --- |

D.

Lisatakse XVII lisa:

„XVII LISA

Tegevuspõhised suunised CO2 torutranspordist tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses geoloogilise säilitamisega direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

Torujuhtmete kaudu transporditava CO2 põhjustatud heite seire ja aruandluse rakendusala on sätestatud transpordivõrgu kasvuhoonegaaside heiteloas, mis hõlmab kõiki transpordivõrguga funktsionaalselt seotud käitisi ja seadmeid, kaasa arvatud pumbajaamad ja kütteseadmed. Igal transpordivõrgul on minimaalselt üks alguspunkt ja üks lõpp-punkt, mis on mõlemad ühendatud teiste käitistega, mis tegelevad ühe või enama CO2 kogumise, transpordi või geoloogilise säilitamisega seotud tegevusega. Algus- ja lõpp-punktid võivad hõlmata transpordivõrgu ja riigipiiride hargnemiskohti. Kasvuhoonegaaside heiteloas sätestatakse nii algus- ja lõpp-punktiga kui ka nendega ühendatud käitistega seonduv.

2.   CO2 HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE

CO2 torutranspordi puhul on võimalikud CO2 heiteallikad järgmised:

—

transpordivõrguga funktsionaalselt ühendatud käitiste ja seadmete, nt pumbajaamade põlemis- ja muud protsessid;

| — | transpordivõrgu väljapääsenud heitkogused; |
| --- | --- |

—

transpordivõrgu väljapääsenud heitkogused;

| — | transpordivõrgu väljalastud heitkogused; |
| --- | --- |

—

transpordivõrgu väljalastud heitkogused;

| — | transpordivõrgu leketest põhjustatud heitkogused. |
| --- | --- |

—

transpordivõrgu leketest põhjustatud heitkogused.

Allpool esitatud meetodit B kasutava transpordivõrgu puhul ei lisata võrgu arvestuslikele heitkogustele teistest kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kuuluvatest käitistest saadud CO2 ega arvata selle arvestuslikest heitkogustest maha mõnda teise kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kuuluvasse käitisesse ülekantavat CO2.

2.1.   KOGUSTE MÄÄRAMISEL PÕHINEVAD LÄHENEMISVIISID

Transpordivõrkude käitajad võivad valida järgmiste lähenemisviiside vahel.

MEETOD A

Transpordivõrgu heitkogused määratakse massibilansi põhjal järgmise valemi alusel:

Formula

kus:

| Heitkogused | = | transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Eomategevus | = | transpordivõrgu omategevusest, näiteks pumbajaamades kasutatavast kütusest tekkivad heitkogused (st mitte transporditavast CO2-st tekkivad), mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt; |
| Tsisse, i | = | transpordivõrku üle kantav CO2 kogus sisenemispunktis i, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7; |
| Tvälja, j | = | transpordivõrgust väljaviidav CO2 kogus väljutamispunktis j, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7. |

Heitkogused

=

transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2];

Eomategevus

=

transpordivõrgu omategevusest, näiteks pumbajaamades kasutatavast kütusest tekkivad heitkogused (st mitte transporditavast CO2-st tekkivad), mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt;

Tsisse, i

=

transpordivõrku üle kantav CO2 kogus sisenemispunktis i, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7;

Tvälja, j

=

transpordivõrgust väljaviidav CO2 kogus väljutamispunktis j, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7.

MEETOD B

Heitkoguste arvutamisel võetakse arvesse võimalik CO2 heide käitise kõigist heitega seotud protsessidest ning kogutud ja transpordirajatisse ülekantud CO2 kogus, kasutades järgmist valemit:

Heitkogused [kogu CO2] = CO2 väljapääsenud + CO2 väljalastud + CO2 lekked + CO2 käitised

kus:

| Heitkogused | = | transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 väljapääsenud | = | transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljapääsenud heite kogus [kogu CO2], sealhulgas tihendite, ventiilide, vahepealsete kompressorjaamade ja vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu; |
| CO2 väljalastud | = | transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljalastud heite kogus [kogu CO2]; |
| CO2 lekked | = | transpordivõrgus transporditava CO2 kogus [kogu CO2], mis tekib transpordivõrgu ühe või mitme komponendi toimimistõrke tagajärjel; |
| CO2 käitised | = | põletamisest või muudest transpordivõrgu torutranspordiga funktsionaalselt seotud protsessidest tekkiva CO2 kogus [kogu CO2], mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt. |

Heitkogused

=

transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2];

CO2 väljapääsenud

=

transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljapääsenud heite kogus [kogu CO2], sealhulgas tihendite, ventiilide, vahepealsete kompressorjaamade ja vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu;

CO2 väljalastud

=

transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljalastud heite kogus [kogu CO2];

CO2 lekked

=

transpordivõrgus transporditava CO2 kogus [kogu CO2], mis tekib transpordivõrgu ühe või mitme komponendi toimimistõrke tagajärjel;

CO2 käitised

=

põletamisest või muudest transpordivõrgu torutranspordiga funktsionaalselt seotud protsessidest tekkiva CO2 kogus [kogu CO2], mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt.

2.2.   KOGUSTE MÄÄRAMISELE ESITATAVAD NÕUDED

Valiku tegemisel meetodi A ja meetodi B vahel tuleb käitajal pädevale asutusele tõestada, et valitud meetod annab heitkoguste kontrollimisel usaldusväärsemaid tulemusi, kasutades kasvuhoonegaaside heiteloa taotlemise ajal parimat võimalikku tehnoloogiat ja parimaid teadmisi ning põhjustamata liigseid kulusid. Meetodi B eelistamise korral tõendab käitaja pädevale asutusele, et käitaja transpordivõrgu kasvuhoonegaaside heitkoguste aastane üldine mõõtemääramatus ei ole suurem kui 7,5 %.

2.2.1.   ERINÕUDED MEETODI A PUHUL

Transpordivõrku ja sealt välja viidava CO2 kogus määratakse kindlaks vastavalt I lisa punktile 5.7 pidevseiresüsteemide abil XII lisa kohaselt. Kasutada tuleb vähemalt XII lisas sätestatud 4. määramistasandit. Järgmist madalamat määramistasandit võib kasutada vastava heiteallika puhul ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et eespool nimetatud määramistasandi kasutamine pole tehniliselt teostatav.

2.2.2.   ERINÕUDED MEETODI B PUHUL

2.2.2.1.   Põlemisel tekkivad heitkogused

Kütuse põlemisel tekkivate võimalike heitkoguste seire toimub kooskõlas II lisas sätestatud nõuetega.

2.2.2.2.   Transpordivõrgu väljapääsenud heitkogused

Väljapääsenud heitkogused hõlmavad heiteid

| — | tihendite; |
| --- | --- |

—

tihendite;

| — | mõõteriistade; |
| --- | --- |

—

mõõteriistade;

| — | ventiilide; |
| --- | --- |

—

ventiilide;

| — | vahepealsete kompressorjaamade ja |
| --- | --- |

—

vahepealsete kompressorjaamade ja

| — | vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu. |
| --- | --- |

—

vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu.

Keskmised heitekoefitsiendid (väljendatuna g CO2/ajaühikus) eeldatava heitega seadme/juhtumi kohta määrab käitaja tegevust alustades ning hiljemalt transpordivõrgu toimimise esimese aruandlusaasta lõpuks. Käitaja vaatab koefitsiendid läbi vähemalt kord 5 aasta jooksul, võttes aluseks parima võimaliku tehnoloogia kõnealuses valdkonnas.

Heite üldkoguse arvutamiseks korrutatakse iga seadmeliigi seadmete arv heitekoefitsiendiga ning liidetakse üksikute seadmeliikide tulemused allpool esitatud valemi kohaselt.

Formula

Juhtumite arv on kõnealuste seadmete arv seadmeliigi kohta korrutatud ajaühikute arvuga aasta kohta.

2.2.2.3.   Lekkejuhtumite põhjustatud heide

Transpordivõrgu käitaja peab tõendama võrgu rikkumatust, kasutades selleks representatiivseid (ruumilisi ja ajalisi) andmeid temperatuuri ja rõhu kohta. Kui andmed viitavad lekkejuhtumile, arvutab käitaja lekkinud CO2 koguse seirekavas kajastatud sobiva meetodi abil tööstusharu parima tava suuniste alusel, nt kasutades temperatuuri- ja rõhuandmete erinevusi võrreldes rikkumata võrgu keskmiste rõhu- ja temperatuurinäitajatega.

2.2.2.4.   Väljalastud heitkogused

Käitaja analüüsib seireplaanis väljalastud heitkoguste tekkimise, sealhulgas hoolduse või avariidega seotud võimalikke olukordi, ning esitab sobiva dokumenteeritud meetodi väljalastud CO2 koguse arvutamiseks, võttes aluseks tööstusharu parima tava suunised.

2.2.2.5.   Väljapääsenud ja lekkinud heitkoguste arvutustulemuste valideerimine

Võttes arvesse, et transpordivõrku ja sealt väljaviidud CO2 seire toimub igal juhul ärilistel põhjustel, tuleb transpordivõrgu käitajal meetodi B kohaste arvutustulemuste valideerimiseks vähemalt kord aastas kasutada meetodit A. Sellega seoses on lubatud ülekantud CO2 mõõtmiseks kohaldada XII lisas sätestatud madalamaid määramistasandeid.”

| E. | Lisatakse XVIII lisa:

  „XVIII LISA

  Tegevuspõhised suunised CO2 geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

  1.   RAKENDUSALA

  CO2 geoloogilisest säilitamisest tekkiva heite seire ja aruandluse rakendusala on säilitamiskohapõhine ning lähtub direktiivi 2009/31/EÜ kohases heiteloas määratud säilitamiskoha ja säilitamiskompleksi piiridest. Kõik CO2 sisseviimisseadmest pärinevad heiteallikad hõlmatakse kasvuhoonegaaside heiteloaga. Kui tuvastatakse säilitamiskompleksi lekked, mis põhjustavad heidet või CO2 pääsemist veesambasse, lisatakse need vastava käitise heiteallikate loetellu seniks, kuni direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohased parandusmeetmed on võetud ja enam ei ole võimalik tuvastada kõnealusest lekkest põhjustatud heidet või pääsu veesambasse.
  2.   CO2 HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE

  CO2 geoloogilisest säilitamisest tekkiva CO2 heite võimalikud allikad on järgmised:






  — | kütuse kasutamine pumbajaamades ja muudes põletusprotsessides, nt kohapealsetes jõujaamades; |
| --- | --- | --- |

E.

Lisatakse XVIII lisa:

„XVIII LISA

Tegevuspõhised suunised CO2 geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas

1.   RAKENDUSALA

CO2 geoloogilisest säilitamisest tekkiva heite seire ja aruandluse rakendusala on säilitamiskohapõhine ning lähtub direktiivi 2009/31/EÜ kohases heiteloas määratud säilitamiskoha ja säilitamiskompleksi piiridest. Kõik CO2 sisseviimisseadmest pärinevad heiteallikad hõlmatakse kasvuhoonegaaside heiteloaga. Kui tuvastatakse säilitamiskompleksi lekked, mis põhjustavad heidet või CO2 pääsemist veesambasse, lisatakse need vastava käitise heiteallikate loetellu seniks, kuni direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohased parandusmeetmed on võetud ja enam ei ole võimalik tuvastada kõnealusest lekkest põhjustatud heidet või pääsu veesambasse.

2.   CO2 HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE

CO2 geoloogilisest säilitamisest tekkiva CO2 heite võimalikud allikad on järgmised:

—

kütuse kasutamine pumbajaamades ja muudes põletusprotsessides, nt kohapealsetes jõujaamades;

| — | CO2 väljalaskmine selle sissepressimise ajal või süsivesinike tõhustatud tootmisel; |
| --- | --- |

—

CO2 väljalaskmine selle sissepressimise ajal või süsivesinike tõhustatud tootmisel;

| — | väljapääsenud heitkogused sissepressimise ajal; |
| --- | --- |

—

väljapääsenud heitkogused sissepressimise ajal;

| — | CO2 võimalik väljapääsemine koos toodetud süsivesinikega; |
| --- | --- |

—

CO2 võimalik väljapääsemine koos toodetud süsivesinikega;

| — | lekked. |
| --- | --- |

—

lekked.

Säilitamiskohal ei lisata kohapealsetele arvutatud heitkogustele teisest käitisest saadud CO2 kogust ning ei arvata kohapealsest arvutatud heitkogustest maha mõnda teise käitisesse ülekantavat või säilitamiskohas geoloogiliselt säilitatavat CO2 kogust.

2.1.   KÜTUSE KASUTAMISEGA KAASNEV HEIDE

Maapealse tegevuse tagajärjel tekkiv põletusheide määratakse kindlaks vastavalt II lisale.

2.2.   SISSEPRESSIMISEGA KAASNEV VÄLJALASTUD JA VÄLJAPÄÄSENUD HEIDE

Väljalastud ja väljapääsenud heide määratakse järgmiselt:

CO2 heide [kogu CO2] = V CO2 [kogu CO2] + F CO2 [kogu CO2]

kus

V CO2
  = väljalastud CO2 kogus

F CO2
  = väljapääsenud heitest pärinev CO2 kogus

V CO2 määratakse kindlaks käesolevate suuniste XII lisa kohaseid heitkoguste pidevseiresüsteeme kasutades. Kui pidevseiresüsteemid osutuvad ülemäära kulukaks, võib käitaja seirekavasse lisada tööstusharu parimal taval põhineva ja pädeva asutuse heakskiidu saanud asjakohase meetodi.

F CO2 käsitatakse ühe allikana, st XII lisas ja I lisa punktis 6.2 sätestatud mõõtemääramatuse nõudeid kohaldatakse koguväärtusele ja mitte üksikutele heitepunktidele. Käitaja analüüsib seireplaanis väljapääsenud heitkoguste võimalikke allikaid ning esitab sobiva dokumenteeritud meetodi F CO2 koguse arvutamiseks, võttes aluseks tööstusharu parima tava suunised. F CO2 määramiseks võib kasutada sisseviimiskäitise kohta vastavalt direktiivi 2009/31/EÜ artiklile 13 ja II lisa punkti 1.1 alapunktidele e–h kogutud andmeid, kui need vastavad käesolevates suunistes esitatud nõuetele.

2.3.   SÜSIVESINIKE TÕHUSTATUD TOOTMISEGA KAASNEV VÄLJALASTUD JA VÄLJAPÄÄSENUD HEIDE

Tõenäoliselt tekib süsivesinike täiustatud kogumise ja CO2 geoloogilise säilitamise kombinatsiooni tagajärjel täiendav heitevoo allikas eelkõige seetõttu, et CO2 võib koos toodetud süsivesinikega välja pääseda. Süsivesinike tõhustatud tootmisega kaasnevad täiendavad heiteallikad on järgmised:

| — | gaasi-nafta separaator ning gaasi ringlussevõtu seade, kus võivad tekkida CO2 väljapääsenud heitkogused; |
| --- | --- |

—

gaasi-nafta separaator ning gaasi ringlussevõtu seade, kus võivad tekkida CO2 väljapääsenud heitkogused;

| — | ülejäägi põletus, kus heide võib tekkida pideva ülerõhuga väljatõukesüsteemide kasutamisel ja rõhu langemisel süsivesinike tootmiskäitistes; |
| --- | --- |

—

ülejäägi põletus, kus heide võib tekkida pideva ülerõhuga väljatõukesüsteemide kasutamisel ja rõhu langemisel süsivesinike tootmiskäitistes;

| — | CO2-st puhastamise süsteem, millega välditakse seda, et kõrge CO2 kontsentratsioon kustutab leegi. |
| --- | --- |

—

CO2-st puhastamise süsteem, millega välditakse seda, et kõrge CO2 kontsentratsioon kustutab leegi.

Kõik võimalikud väljapääsenud heitkogused suunatakse tavaliselt gaasi säilitussüsteemis tagasi leeki või CO2-st puhastamise süsteemi. Nimetatud väljapääsenud heitkogused või väljalastud CO2 nt CO2-st puhastamise süsteemist määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 2.2.

Ülejäägi põletamisest pärinev heide määratakse II lisa kohaselt, võttes arvesse võimalikku põletatud gaasi koostisesse kuuluvat CO2.

3.   LEKE SÄILITAMISKOMPLEKSIST

Seire algab juhul, kui mis tahes lekke tagajärjel tekib heide või pääs veesambasse. CO2 veesambasse pääsemise tagajärjel tekkinud heide loetakse võrdseks veesambasse pääsenud kogusega.

Lekke tagajärjel tekkinud heite või veesambasse pääsu seiret jätkatakse seni, kuni direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohased parandusmeetmed on võetud ja enam ei ole võimalik tuvastada kõnealusest lekkest põhjustatud heidet või pääsu veesambasse.

Heite ja veesambasse pääsenud CO2 hulk arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus

| L CO2 | = | lekke põhjustatud CO2 heite või väljutatud gaasi mass päevas. Iga kalendripäeva kohta, mil lekke seire toimub, arvutatakse see tunni keskmise lekkemassi [kogu CO2/h] korrutamise teel 24ga. Tunni lekkemass määratakse heakskiidetud seirekava säilitamiskohta ja lekkimist käsitlevate sätete kohaselt. Iga seire algusele eelnenud kalendripäeva lekkemass loetakse võrdseks esimesel seirepäeval lekkinud massiga. |
| --- | --- | --- |
| Talgus | = | hiljemalt ühel järgmistest:






  a) | viimane päev, millal kõnealusest allikast heidet või pääsu veesambasse ei täheldatud; |

L CO2

=

lekke põhjustatud CO2 heite või väljutatud gaasi mass päevas. Iga kalendripäeva kohta, mil lekke seire toimub, arvutatakse see tunni keskmise lekkemassi [kogu CO2/h] korrutamise teel 24ga. Tunni lekkemass määratakse heakskiidetud seirekava säilitamiskohta ja lekkimist käsitlevate sätete kohaselt. Iga seire algusele eelnenud kalendripäeva lekkemass loetakse võrdseks esimesel seirepäeval lekkinud massiga.

Talgus

=

hiljemalt ühel järgmistest:

a)

viimane päev, millal kõnealusest allikast heidet või pääsu veesambasse ei täheldatud;

| b) | päev, mil CO2 sisseviimine algas; |
| --- | --- |

b)

päev, mil CO2 sisseviimine algas;

| c) | mõni muu selline päev, mille kohta on pädevale asutusele võimalik tõendada, et heide või pääs veesambasse ei saanud enne seda alata. |
| --- | --- |

c)

mõni muu selline päev, mille kohta on pädevale asutusele võimalik tõendada, et heide või pääs veesambasse ei saanud enne seda alata.

Tlõpp

=

päev, mil direktiivi 2009/31/EÜ artikli 16 kohased parandusmeetmed on võetud ja enam ei ole võimalik tuvastada kõnealusest lekkest põhjustatud heidet või pääsu veesambasse.

Lekke põhjustatud heite või veesambasse pääsenud koguse määramiseks võib kasutada ka muid meetodeid, kui pädev asutus on need eespool nimetatud meetodiga võrreldes täpsemate tulemuste saamise tõttu heaks kiitnud.

Säilitamiskompleksist lekkinud heite kogus määratakse iga lekkejuhtumi korral aruandlusperioodi maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 7,5 %. Kui kasutatud kvantifitseerimisviisi üldine mõõtemääramatus ületab ± 7,5 %, tehakse kohandus järgmiselt:

CO2,teatatud [kogu CO2] = CO2,mõõdetud [kogu CO2] × (1 + (mõõtemääramatussüsteem [%]/100) – 0,075)

kus

| CO2,teatatud | = | CO2 kogus, mis tuleb esitada kõnealuse lekkejuhtumi puhul iga-aastases heitearuandes; |
| --- | --- | --- |
| CO2,mõõdetud | = | CO2 kogus, mis määratakse kõnealuse lekkejuhtumi puhul kvantifitseerimismeetodiga; |
| Mõõtemääramatussüsteem | = | määramatuse tase, mis on seotud kõnealuse lekkejuhtumi puhul kasutatud kvantifitseerimismeetodiga ning määratakse käesolevate suuniste I lisa jaotise 7 kohaselt.” |

CO2,teatatud

=

CO2 kogus, mis tuleb esitada kõnealuse lekkejuhtumi puhul iga-aastases heitearuandes;

CO2,mõõdetud

=

CO2 kogus, mis määratakse kõnealuse lekkejuhtumi puhul kvantifitseerimismeetodiga;

Mõõtemääramatussüsteem

=

määramatuse tase, mis on seotud kõnealuse lekkejuhtumi puhul kasutatud kvantifitseerimismeetodiga ning määratakse käesolevate suuniste I lisa jaotise 7 kohaselt.”

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/48

---

KOMISJONI OTSUS,

18. juuni 2010,

hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3767 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/346/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (1), eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hobuste nakkav kehvveresus on viirushaigus, mis mõjutab ainult hobuslaste (Equidae) sugukonda kuuluvaid loomi. Peiteaeg on tavaliselt üks kuni kolm nädalat, kuid võib ulatuda kuni kolme kuuni. Nakatunud hobuslased jäävad nakkuse kandjaks elu lõpuni ja võivad nakkust edasi anda teistele hobuslastele. Hobuste nakkav kehvveresus võib jääda märkamatuks, kui surma põhjuseks ei ole viiruse ägenemisest tingitud akuutne kliiniline atakk, ning seega on nakkuse edasikandumise tõenäosus suur. Nakatumine toimub otsesel kokkupuutel nakatunud hobuslaste verega kas verd imevate parmude kaudu või vere ülekandumisel üsasiseselt lootele. Suuremate vahemaade taha levib haigus peamiselt nakatunud elusloomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumisel, nakatatud nõelte kasutamisel või viirust sisaldavate veretoodete kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Hobuste nakkav kehvveresus on viirushaigus, mis mõjutab ainult hobuslaste (Equidae) sugukonda kuuluvaid loomi. Peiteaeg on tavaliselt üks kuni kolm nädalat, kuid võib ulatuda kuni kolme kuuni. Nakatunud hobuslased jäävad nakkuse kandjaks elu lõpuni ja võivad nakkust edasi anda teistele hobuslastele. Hobuste nakkav kehvveresus võib jääda märkamatuks, kui surma põhjuseks ei ole viiruse ägenemisest tingitud akuutne kliiniline atakk, ning seega on nakkuse edasikandumise tõenäosus suur. Nakatumine toimub otsesel kokkupuutel nakatunud hobuslaste verega kas verd imevate parmude kaudu või vere ülekandumisel üsasiseselt lootele. Suuremate vahemaade taha levib haigus peamiselt nakatunud elusloomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumisel, nakatatud nõelte kasutamisel või viirust sisaldavate veretoodete kaudu.

| (2) | Hobuste nakkav kehvveresus on vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (2) A lisale loomataud, mille esinemisest teatamine on kohustuslik. Lisaks on nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivis 82/894/EMÜ (ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta) (3) sätestatud, et hobuste nakkavast kehvveresusest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Hobuste nakkav kehvveresus on vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (2) A lisale loomataud, mille esinemisest teatamine on kohustuslik. Lisaks on nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivis 82/894/EMÜ (ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta) (3) sätestatud, et hobuste nakkavast kehvveresusest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) kaudu.

| (3) | Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 4 lõikes 5 on sätestatud piirangud, mis käsitlevad hobuslaste liikumist ettevõttest, kus hobuste nakkava kehvveresuse esinemist on kinnitatud kuni päevani, mil pärast nakatunud loomade tapmist allesjäänud loomade puhul saadakse kahe Cogginsi testiga negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 90/426/EMÜ artikli 4 lõikes 5 on sätestatud piirangud, mis käsitlevad hobuslaste liikumist ettevõttest, kus hobuste nakkava kehvveresuse esinemist on kinnitatud kuni päevani, mil pärast nakatunud loomade tapmist allesjäänud loomade puhul saadakse kahe Cogginsi testiga negatiivsed tulemused.

| (4) | Erinevalt teiste liikmesriikide veterinaarolukorrast on hobuste nakkav kehvveresus Rumeenias endeemiline ja nakatunud hobuslaste kohest tapmist ei toimu. Seetõttu võeti 23. aprillil 2007. aastal vastu komisjoni otsus 2007/269/EÜ hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias (4). |
| --- | --- |

(4)

Erinevalt teiste liikmesriikide veterinaarolukorrast on hobuste nakkav kehvveresus Rumeenias endeemiline ja nakatunud hobuslaste kohest tapmist ei toimu. Seetõttu võeti 23. aprillil 2007. aastal vastu komisjoni otsus 2007/269/EÜ hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias (4).

| (5) | Sellegipoolest osutavad Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse lähetatud tõuhobustel ja tootmiseks ettenähtud hobuslastel hiljuti esinenud hobuste nakkava kehvveresuse juhud ning ka komisjoni talituste 2009. aastal kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ artikliga 10 tehtud veterinaarkontrolli hiljuti avaldatud tulemused (5), et otsust 2007/269/EÜ on halvasti rakendatud ja jõustatud ning et otsuse täitmist ei kontrollita piisavalt. |
| --- | --- |

(5)

Sellegipoolest osutavad Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse lähetatud tõuhobustel ja tootmiseks ettenähtud hobuslastel hiljuti esinenud hobuste nakkava kehvveresuse juhud ning ka komisjoni talituste 2009. aastal kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ artikliga 10 tehtud veterinaarkontrolli hiljuti avaldatud tulemused (5), et otsust 2007/269/EÜ on halvasti rakendatud ja jõustatud ning et otsuse täitmist ei kontrollita piisavalt.

| (6) | Elushobuslaste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist arvestades ohustab haigusega seotud olukord Rumeenias hobuslaste tervist kogu ELis. Et kaitsta hobuslaste tervist ja heaolu liikmesriikides, on seega vaja vastu võtta kaitsemeetmed, millega nähakse ette Rumeeniast pärit hobuslaste, nende seemne- ja munarakkude ning embrüote liikumist ja nendega kauplemist käsitlev erikord, mis hõlmab ka teatavaid hobuslaste verest valmistatud tooteid. |
| --- | --- |

(6)

Elushobuslaste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist arvestades ohustab haigusega seotud olukord Rumeenias hobuslaste tervist kogu ELis. Et kaitsta hobuslaste tervist ja heaolu liikmesriikides, on seega vaja vastu võtta kaitsemeetmed, millega nähakse ette Rumeeniast pärit hobuslaste, nende seemne- ja munarakkude ning embrüote liikumist ja nendega kauplemist käsitlev erikord, mis hõlmab ka teatavaid hobuslaste verest valmistatud tooteid.

| (7) | Haiguse esinemine ei jaotu kogu Rumeenia territooriumil, samuti selle liikmesriigi hobuslaste kategooriate vahel ühtlaselt. Selline olukord võimaldab kohaldada vähem rangeid eeskirju teatavate võistlusteks registreeritud hobuste liikumise suhtes ja tulevikus peaks olema võimalik kindlaks määrata haigusvabu piirkondi. |
| --- | --- |

(7)

Haiguse esinemine ei jaotu kogu Rumeenia territooriumil, samuti selle liikmesriigi hobuslaste kategooriate vahel ühtlaselt. Selline olukord võimaldab kohaldada vähem rangeid eeskirju teatavate võistlusteks registreeritud hobuste liikumise suhtes ja tulevikus peaks olema võimalik kindlaks määrata haigusvabu piirkondi.

| (8) | Direktiivi 90/426/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt võib sihtliikmesriik üldisel või piiratud alusel teha erandeid mõnedest artikli 4 lõike 5 nõuetest loomade puhul, kes kannavad erilist märki, mis näitab, et loom on ette nähtud tapmiseks, tingimusel et kõnealune erand on märgitud veterinaarsertifikaadis. Sellise erandi tegemise korral tuleb tapmiseks ettenähtud hobuslased transportida otse selleks määratud tapamajja ning tappa viie päeva jooksul pärast tapamajja saabumist. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 90/426/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt võib sihtliikmesriik üldisel või piiratud alusel teha erandeid mõnedest artikli 4 lõike 5 nõuetest loomade puhul, kes kannavad erilist märki, mis näitab, et loom on ette nähtud tapmiseks, tingimusel et kõnealune erand on märgitud veterinaarsertifikaadis. Sellise erandi tegemise korral tuleb tapmiseks ettenähtud hobuslased transportida otse selleks määratud tapamajja ning tappa viie päeva jooksul pärast tapamajja saabumist.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (6) artiklis 12 on sätestatud akrediteerimise nõuded laboritele, mis teostavad ametlike kontrollide käigus võetud proovide analüüsi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (6) artiklis 12 on sätestatud akrediteerimise nõuded laboritele, mis teostavad ametlike kontrollide käigus võetud proovide analüüsi.

| (10) | Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 180/2008 (milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk) (7) lisas sätestatakse hobuslaste haigustega tegeleva liidu referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega. Nende funktsioonide hulka kuulub muu hulgas ka diagnostikameetodite ühtlustamise edendamine ja testide asjatundlikkuse tagamine liidus, korraldades ja läbi viies korrapäraseid võrdlusanalüüse ning edastades nende analüüside tulemusi korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ja riiklikele/kesklaboritele. Komisjoni ja kõnealuse labori vahel kokkulepitud töökavas on ette nähtud, et hobuste nakkava kehvveresuse esimene pädevuse kontroll peab toimuma 2010. aastal. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 180/2008 (milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk) (7) lisas sätestatakse hobuslaste haigustega tegeleva liidu referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega. Nende funktsioonide hulka kuulub muu hulgas ka diagnostikameetodite ühtlustamise edendamine ja testide asjatundlikkuse tagamine liidus, korraldades ja läbi viies korrapäraseid võrdlusanalüüse ning edastades nende analüüside tulemusi korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ja riiklikele/kesklaboritele. Komisjoni ja kõnealuse labori vahel kokkulepitud töökavas on ette nähtud, et hobuste nakkava kehvveresuse esimene pädevuse kontroll peab toimuma 2010. aastal.

| (11) | Kuna konkreetseid liidu standardeid hobuste nakkava kehvveresuse testide tegemiseks ei ole, siis tuleb võtta aluseks Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) 2009. aasta maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu vastav peatükk. Selles peatükis (peatükk 2.5.6) nähakse hobuste nakkava kehvveresuse avastamiseks hobustel ette immunodifusioonreaktsioon agargeelis (AGID), mis on täpne ja usaldusväärne test, välja arvatud teatavate käsiraamatus kirjeldatud olukordade puhul. Et kompenseerida selle testi puudusi, tuleks käesoleva otsusega seega hobuste nakkava kehvveresuse puhul ette näha kaks negatiivse tulemusega AGID-testi. |
| --- | --- |

(11)

Kuna konkreetseid liidu standardeid hobuste nakkava kehvveresuse testide tegemiseks ei ole, siis tuleb võtta aluseks Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) 2009. aasta maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu vastav peatükk. Selles peatükis (peatükk 2.5.6) nähakse hobuste nakkava kehvveresuse avastamiseks hobustel ette immunodifusioonreaktsioon agargeelis (AGID), mis on täpne ja usaldusväärne test, välja arvatud teatavate käsiraamatus kirjeldatud olukordade puhul. Et kompenseerida selle testi puudusi, tuleks käesoleva otsusega seega hobuste nakkava kehvveresuse puhul ette näha kaks negatiivse tulemusega AGID-testi.

| (12) | Komisjoni 6. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 504/2008 (millega rakendatakse nõukogu direktiivid 90/426/EMÜ ja 90/427/EMÜ hobuslaste identifitseerimise meetoditega seoses) (8) on ette nähtud, et hobuslasi identifitseeritakse identifitseerimisdokumendi alusel. Et olla kindel identifitseerimisdokumendi ja hobuse vastavuses, tuleks Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse transporditavad hobused märgistada elektroonilise transponderiga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 6. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 504/2008 (millega rakendatakse nõukogu direktiivid 90/426/EMÜ ja 90/427/EMÜ hobuslaste identifitseerimise meetoditega seoses) (8) on ette nähtud, et hobuslasi identifitseeritakse identifitseerimisdokumendi alusel. Et olla kindel identifitseerimisdokumendi ja hobuse vastavuses, tuleks Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse transporditavad hobused märgistada elektroonilise transponderiga.

| (13) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal) (9) artiklis 14 on sätestatud teekonnalehega seotud kontroll ja muud meetmed, mida pädev asutus teeb enne pikki teekondi. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal) (9) artiklis 14 on sätestatud teekonnalehega seotud kontroll ja muud meetmed, mida pädev asutus teeb enne pikki teekondi.

| (14) | Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 8 on sätestatud hobuslaste liikumise ja transpordiga seotud sertifitseerimisnõuded. Selleks et tõhustada registreeritud hobuslaste jälgitavust nende liikumisel hobuste nakkava kehvveresusega nakatatud Rumeenia aladelt teistesse liikmesriikidesse, tuleks direktiivi 90/426/EMÜ B lisa kohase tõendi asemel kasutada selle direktiivi C lisa kohast veterinaarsertifikaati. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 90/426/EMÜ artiklis 8 on sätestatud hobuslaste liikumise ja transpordiga seotud sertifitseerimisnõuded. Selleks et tõhustada registreeritud hobuslaste jälgitavust nende liikumisel hobuste nakkava kehvveresusega nakatatud Rumeenia aladelt teistesse liikmesriikidesse, tuleks direktiivi 90/426/EMÜ B lisa kohase tõendi asemel kasutada selle direktiivi C lisa kohast veterinaarsertifikaati.

| (15) | Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse 2004/292/EÜ (TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta) (10) kohaselt loodud ühtne veterinaariaalane elektrooniline kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem (TRACES) võib olla vahend, mille kaudu saab jälgida Rumeeniast pärit hobuslaste transporti teiste liikmesriikide tapamajadesse. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse 2004/292/EÜ (TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta) (10) kohaselt loodud ühtne veterinaariaalane elektrooniline kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem (TRACES) võib olla vahend, mille kaudu saab jälgida Rumeeniast pärit hobuslaste transporti teiste liikmesriikide tapamajadesse.

| (16) | Rumeeniast pärit muude kui tapamajadesse saadetavate hobuslaste liikumist teistesse liikmesriikidesse ei tohiks lugeda lõpetatuks enne kui hobuste nakkava kehvveresuse analüüsid proovidest, mis võetakse sihtkohta saabunud isoleeritud hobuslastelt, on tehtud ja kinnitanud, et kõnealust haigust ei esine. |
| --- | --- |

(16)

Rumeeniast pärit muude kui tapamajadesse saadetavate hobuslaste liikumist teistesse liikmesriikidesse ei tohiks lugeda lõpetatuks enne kui hobuste nakkava kehvveresuse analüüsid proovidest, mis võetakse sihtkohta saabunud isoleeritud hobuslastelt, on tehtud ja kinnitanud, et kõnealust haigust ei esine.

| (17) | Kuna kõnealune majandussektor on Rumeenias esineva hobuslaste haiguste olukorrast tulenevate ohtudega hästi kursis, on asjakohane kaasata need, kes on seotud Rumeeniast pärit hobuslaste liikumisega, vastutuse ning ametiasutuste jaoks sellise liikumisega seonduvate kulude jagamisse. |
| --- | --- |

(17)

Kuna kõnealune majandussektor on Rumeenias esineva hobuslaste haiguste olukorrast tulenevate ohtudega hästi kursis, on asjakohane kaasata need, kes on seotud Rumeeniast pärit hobuslaste liikumisega, vastutuse ning ametiasutuste jaoks sellise liikumisega seonduvate kulude jagamisse.

| (18) | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiviga 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I punktis osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (11), mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 176/2010 (12), on kehtestatud nõuded hobuste nakkava kehvveresuse testide ja ka nende doonormärade suhtes, kellelt kogutakse munarakke ja embrüoid. Neid muudatusi hakatakse kohaldama 1. septembrist 2010. Seepärast on vaja komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/294/EÜ (13) (milles määratakse kindlaks hobuslaste munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis) sätestatud loomatervishoiunõudeid täiendada testimise nõudega hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui munarakke ja embrüosid kogutakse Rumeeniast pärit märadelt. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiviga 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I punktis osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (11), mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 176/2010 (12), on kehtestatud nõuded hobuste nakkava kehvveresuse testide ja ka nende doonormärade suhtes, kellelt kogutakse munarakke ja embrüoid. Neid muudatusi hakatakse kohaldama 1. septembrist 2010. Seepärast on vaja komisjoni 24. juuli 1995. aasta otsuses 95/294/EÜ (13) (milles määratakse kindlaks hobuslaste munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis) sätestatud loomatervishoiunõudeid täiendada testimise nõudega hobuste nakkava kehvveresuse suhtes, kui munarakke ja embrüosid kogutakse Rumeeniast pärit märadelt.

| (19) | Praegu vaadatakse läbi liidu õigusaktides sätestatud loomatervishoiunõudeid hobuslaste verest saadud toodete kohta. Praegu on nõuded hobuslaste seerumile sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (14) VIII lisa V peatüki punktis A. |
| --- | --- |

(19)

Praegu vaadatakse läbi liidu õigusaktides sätestatud loomatervishoiunõudeid hobuslaste verest saadud toodete kohta. Praegu on nõuded hobuslaste seerumile sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (14) VIII lisa V peatüki punktis A.

| (20) | Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2007/269/EÜ kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada. |
| --- | --- |

(20)

Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2007/269/EÜ kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada.

| (21) | Üleminekumeetmete kehtestamine ei tundu vajalik, sest võetavad meetmed arvestavad hiljuti Rumeenias vastu võetud hobuste nakkava kehvveresuse tõrjekava. |
| --- | --- |

(21)

Üleminekumeetmete kehtestamine ei tundu vajalik, sest võetavad meetmed arvestavad hiljuti Rumeenias vastu võetud hobuste nakkava kehvveresuse tõrjekava.

| (22) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hobuslaste, hobuslaste liiki kuuluvatelt loomadelt saadud sperma, munarakkude ja embrüote ning hobuslaste verest saadud toodete suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed

1.   Rumeenia ei läheta teistesse liikmesriikidesse järgmisi tooteid:

| a) | lisas loetletud piirkondadest pärit hobuslased; |
| --- | --- |

a)

lisas loetletud piirkondadest pärit hobuslased;

| b) | hobuslaste liiki kuuluvatelt loomadelt saadud sperma; |
| --- | --- |

b)

hobuslaste liiki kuuluvatelt loomadelt saadud sperma;

| c) | hobuslaste liiki kuuluvatelt loomadelt saadud munarakud ja embrüod; |
| --- | --- |

c)

hobuslaste liiki kuuluvatelt loomadelt saadud munarakud ja embrüod;

| d) | hobuslaste verest saadud tooted. |
| --- | --- |

d)

hobuslaste verest saadud tooted.

2.   Lõike 1 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata hobuslaste suhtes, kes on pärit ettevõtetest, mis asuvad väljaspool Rumeeniat ning:

| a) | kes läbivad Rumeenia territooriumi põhimaanteid või kiirteid pidi või |
| --- | --- |

a)

kes läbivad Rumeenia territooriumi põhimaanteid või kiirteid pidi või

| b) | keda transporditakse tapamajja läbi Rumeenia, otse ja teekonda katkestamata ning koheseks tapmiseks, ja kellega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

b)

keda transporditakse tapamajja läbi Rumeenia, otse ja teekonda katkestamata ning koheseks tapmiseks, ja kellega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane veterinaarsertifikaat.

Artikkel 2

Erandid hobuslaste liikumisel lisas loetletud piirkondadest teistesse liikmesriikidesse

1.   Erandina artikli 1 lõike 1 punktist a võib Rumeenia lubada lähetada hobuslaste saadetisi teistesse liikmesriikidesse juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kogu hobuslaste saadetis:






  i) | on ametliku järelevalve all isoleeritud ettevõttes, mille pädev asutus on heaks kiitnud kui hobuste nakkavast kehvveresusest vaba ettevõtte (heakskiidetud ettevõte) ning |
| --- | --- | --- |

a)

kogu hobuslaste saadetis:

i)

on ametliku järelevalve all isoleeritud ettevõttes, mille pädev asutus on heaks kiitnud kui hobuste nakkavast kehvveresusest vaba ettevõtte (heakskiidetud ettevõte) ning

| ii) | loomi hoitakse vähemalt 90 päeva enne lähetuse kuupäeva muudest madalama tervisestaatusega hobuslastest vähemalt 200 meetri kaugusel; |
| --- | --- |

ii)

loomi hoitakse vähemalt 90 päeva enne lähetuse kuupäeva muudest madalama tervisestaatusega hobuslastest vähemalt 200 meetri kaugusel;

| b) | kõik saadetisse kuuluvad hobuslased on läbinud hobuste nakkava kehvveresuse kindlaksmääramise AGID-testi (immunodifusioonreaktsioon agargeelis), mille tulemused kahelt 90 päevase vahemikuga võetud vereproovilt on olnud negatiivsed. Teine vereproov peab olema võetud heakskiidetud ettevõttes 10 päeva enne saadetise sealt lähetamise kuupäeva. AGID-test peab vastama Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) 2009. aasta maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu vastavas peatükis kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kõik saadetisse kuuluvad hobuslased on läbinud hobuste nakkava kehvveresuse kindlaksmääramise AGID-testi (immunodifusioonreaktsioon agargeelis), mille tulemused kahelt 90 päevase vahemikuga võetud vereproovilt on olnud negatiivsed. Teine vereproov peab olema võetud heakskiidetud ettevõttes 10 päeva enne saadetise sealt lähetamise kuupäeva. AGID-test peab vastama Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) 2009. aasta maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu vastavas peatükis kehtestatud nõuetele;

| c) | saadetise transportija peab dokumenteerima selle, kuidas ta tagab, et saadetisse kuuluvad hobuslased on lähetatud turustus- või kogumiskeskusi läbimata heakskiidetud ettevõttest otse sihtkohta; |
| --- | --- |

c)

saadetise transportija peab dokumenteerima selle, kuidas ta tagab, et saadetisse kuuluvad hobuslased on lähetatud turustus- või kogumiskeskusi läbimata heakskiidetud ettevõttest otse sihtkohta;

| d) | juhul kui saadetisse kuuluvad registreeritud hobused, tõuhobused või tootmiseks ettenähtud hobuslased, siis peavad kõik teised hobuslased, kes on punkti a alapunktis i viidatud isolatsiooniperioodi ajal heakskiidetud ettevõttes, olema läbinud AGID-testi, mille tulemused on negatiivsed ning mille jaoks on võetud vereproov kas enne, kui nad kõnealusest ettevõttest isolatsiooniperioodi ajal ära viiakse, või 10 päeva enne saadetise heakskiidetud ettevõttest välja saatmise kuupäeva. |
| --- | --- |

d)

juhul kui saadetisse kuuluvad registreeritud hobused, tõuhobused või tootmiseks ettenähtud hobuslased, siis peavad kõik teised hobuslased, kes on punkti a alapunktis i viidatud isolatsiooniperioodi ajal heakskiidetud ettevõttes, olema läbinud AGID-testi, mille tulemused on negatiivsed ning mille jaoks on võetud vereproov kas enne, kui nad kõnealusest ettevõttest isolatsiooniperioodi ajal ära viiakse, või 10 päeva enne saadetise heakskiidetud ettevõttest välja saatmise kuupäeva.

| e) | saadetisse kuuluvad hobuslased peavad olema märgistatud naha alla paigaldatud elektroonilise transponderiga ja identifitseeritavad määruse (EÜ) nr 504/2008 artikli 5 lõikes 1 sätestatud hobuslaste identifitseerimisdokumendi või passi alusel, kus on kirjas:






  i) | number, mis on nähtav naha alla paigaldatud elektroonilise transpondri lugemisel (transpondri kood; dokumendi I jao A osa punkt 5); |
| --- | --- | --- |

e)

saadetisse kuuluvad hobuslased peavad olema märgistatud naha alla paigaldatud elektroonilise transponderiga ja identifitseeritavad määruse (EÜ) nr 504/2008 artikli 5 lõikes 1 sätestatud hobuslaste identifitseerimisdokumendi või passi alusel, kus on kirjas:

i)

number, mis on nähtav naha alla paigaldatud elektroonilise transpondri lugemisel (transpondri kood; dokumendi I jao A osa punkt 5);

| ii) | käesoleva lõike punktides b ja d ettenähtud AGID-testid ja nende tulemused (dokumendi VII jagu); |
| --- | --- |

ii)

käesoleva lõike punktides b ja d ettenähtud AGID-testid ja nende tulemused (dokumendi VII jagu);

| f) | määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 14 lõike 1 punktis a sätestatud teekonnalehe kontrollimise tulemused peavad olema rahuldavad ja kontrollimisel ei tohi selguda andmeid, mida vastavalt selle määruse artikli 14 lõike 1 punktile d tuleb saata transiitliikmesriigis asuvasse kontrollpunkti; |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 14 lõike 1 punktis a sätestatud teekonnalehe kontrollimise tulemused peavad olema rahuldavad ja kontrollimisel ei tohi selguda andmeid, mida vastavalt selle määruse artikli 14 lõike 1 punktile d tuleb saata transiitliikmesriigis asuvasse kontrollpunkti;

| g) | saadetisse kuuluvate hobuslastega kaasas olev direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane veterinaarsertifikaat peab olema nõuetekohaselt täidetud ning selles peab olema kirjas sihtkoht ja täiendav teave järgnevas sõnastuses:
  „Hobuslane on lähetatud kooskõlas komisjoni otsusega 2010/346/EL (15). |
| --- | --- |

g)

saadetisse kuuluvate hobuslastega kaasas olev direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane veterinaarsertifikaat peab olema nõuetekohaselt täidetud ning selles peab olema kirjas sihtkoht ja täiendav teave järgnevas sõnastuses:

„Hobuslane on lähetatud kooskõlas komisjoni otsusega 2010/346/EL (15).

2.   Erandina lõike 1 punktist b võib mitte nõuda esimese AGID-testi (mis tehakse vähemalt 90 päeva enne saadetise lähetamise kuupäeva võetud vereprooviga) tegemist, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sihtliikmesriik on teinud direktiivi 90/426/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt erandi või |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriik on teinud direktiivi 90/426/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt erandi või

| b) | hobuslased transporditakse otse tapamajja ja nad on heakskiidetud ettevõttesse toodud ettevõttest, mis on kehtiva hobuste nakkava kehvveresuse riikliku tõrjekava kohaselt sertifitseeritud hobuste nakkavast kehvveresusest vaba ettevõttena. |
| --- | --- |

b)

hobuslased transporditakse otse tapamajja ja nad on heakskiidetud ettevõttesse toodud ettevõttest, mis on kehtiva hobuste nakkava kehvveresuse riikliku tõrjekava kohaselt sertifitseeritud hobuste nakkavast kehvveresusest vaba ettevõttena.

Artikkel 3

Erandid hobuslaste liikumisel lisas loetletud piirkondadest teistesse liikmesriikidesse seoses teatavatel võistlustel või muudel üritustel osalevate registreeritud hobustega

Erandina artikli 2 lõike 1 punktidest a, b, c, d ja f võib Rumeenia lubada registreeritud hobuste saadetiste lähetamist teistesse liikmesriikidesse, kui need hobused osalevad Rahvusvahelise Ratsaspordi Liidu (FEI) egiidi all organiseeritud olulistel rahvusvahelistel ratsaspordiüritustel ning täidetakse järgmisi nõudeid:

| a) | hobustele on tehtud eespool nimetatud käsiraamatu nõuetele vastav AGID-test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud mitte varem kui 10 päeva enne heakskiidetud ettevõttest lähetamise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

hobustele on tehtud eespool nimetatud käsiraamatu nõuetele vastav AGID-test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud mitte varem kui 10 päeva enne heakskiidetud ettevõttest lähetamise kuupäeva;

| b) | kõik heakskiidetud ettevõttes ja sellest ettevõttest 200 meetri raadiuses asuvad hobuslased on läbi teinud AGID-testi, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud ajavahemikus 90 kuni 180 päeva enne kavandatud liikumist; |
| --- | --- |

b)

kõik heakskiidetud ettevõttes ja sellest ettevõttest 200 meetri raadiuses asuvad hobuslased on läbi teinud AGID-testi, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud ajavahemikus 90 kuni 180 päeva enne kavandatud liikumist;

| c) | artikli 2 lõike 1 punktides e ja g sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

c)

artikli 2 lõike 1 punktides e ja g sätestatud nõuded.

Artikkel 4

Piirangud AGID-testi positiivse tulemuse korral

Kui käesoleva otsuse mõne artikli 2 lõike 1 punktides b ja d või artikli 3 punktis a ettenähtud AGID-testi tulemus on positiivne, siis kehtestatakse kogu heakskiidetud ettevõtte suhtes liikumispiirang kuni ajani, mil nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ artikli 4 lõike 5 punkti a kolmandas taandes sätestatud nõue on täidetud.

Artikkel 5

Erandid hobuslaste liikidelt saadud külmutatud sperma, munarakkude ja embrüote ning hobuslaste verest saadud toodete suhtes

1.   Erandina artikli 1 lõike 1 punktist b võib Rumeenia lubada teistesse liikmesriikidesse lähetada hobuslastelt saadud külmutatud spermat, mis vastab direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki I jao punktides 1.6.c, 1.7 ja 1.8 sätestatud nõuetele.

2.   Erandina artikli 1 lõike 1 punktist c võib Rumeenia lubada teistesse liikmesriikidesse lähetada doonormäradelt kogutud külmutatud embrüoid, kui neile märadele on tehtud AGID-test, mille tulemused on negatiivsed ja mille jaoks võeti 90 päevase vahega vereproovid; kusjuures teine vereproov võeti ajavahemikus 30 kuni 45 päeva pärast embrüo eraldamist.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud külmutatud sperma või embrüote saadetistega peab olema kaasas kõnealuse saadetise jaoks vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ artikli 11 lõikele 5 koostatud veterinaarsertifikaat ja täiendav teave järgmises sõnastuses:

„Hobuslastelt saadud sperma/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) on lähetatud kooskõlas komisjoni otsusega 2010/346/EL (16).

4.   Erandina artikli 1 lõike 1 punktist d võib Rumeenia lubada teistesse liikmesriikidesse lähetada hobuslastelt saadud seerumit, mis vastab määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa V peatüki A jaos sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Rumeenia täiendavad kohustused

Rumeenia tagab, et:

| a) | komisjonile ja teistele liikmesriikidele edastatakse heakskiidetud ettevõtte nimi ja asukoht ning selle ettevõtte eest vastutava veterinaarametniku nimi ja professionaalne pädevus (kõnealune veterinaarametnik kirjutab alla artikli 2 lõike 1 punktis g ja artikli 5 lõikes 3 osutatud veterinaarsertifikaatidele); |
| --- | --- |

a)

komisjonile ja teistele liikmesriikidele edastatakse heakskiidetud ettevõtte nimi ja asukoht ning selle ettevõtte eest vastutava veterinaarametniku nimi ja professionaalne pädevus (kõnealune veterinaarametnik kirjutab alla artikli 2 lõike 1 punktis g ja artikli 5 lõikes 3 osutatud veterinaarsertifikaatidele);

| b) | artikli 2 lõike 1 punktides b ja d ning artiklis 3 sätestatud AGID-teste teostav ametlik labor:






  i) | vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 12 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punktides b ja d ning artiklis 3 sätestatud AGID-teste teostav ametlik labor:

i)

vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 12 sätestatud nõuetele;

| ii) | hiljemalt 31. detsembriks 2010 (ning igal järgneval aastal) kontrollitakse selle pädevust koostöös Euroopa Liidu referentlaboriga muude hobuste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk; |
| --- | --- |

ii)

hiljemalt 31. detsembriks 2010 (ning igal järgneval aastal) kontrollitakse selle pädevust koostöös Euroopa Liidu referentlaboriga muude hobuste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk;

| c) | vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja d ning artiklile 3 mitte varem kui 10 päeva enne lähetamist tehtud iga AGID-testi vereproovide duplikaadid hoitakse ametlikus laboris alles vähemalt 90 päeva; välja arvatud juhul, kui:






  i) | vastavalt määruse (EÜ) nr 504/2008 artiklile 19 on teatatud looma surmast või |
| --- | --- | --- |

c)

vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja d ning artiklile 3 mitte varem kui 10 päeva enne lähetamist tehtud iga AGID-testi vereproovide duplikaadid hoitakse ametlikus laboris alles vähemalt 90 päeva; välja arvatud juhul, kui:

i)

vastavalt määruse (EÜ) nr 504/2008 artiklile 19 on teatatud looma surmast või

| ii) | artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud AGID-testi negatiivsest tulemusest on teatatud enne 90 päeva möödumist; |
| --- | --- |

ii)

artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud AGID-testi negatiivsest tulemusest on teatatud enne 90 päeva möödumist;

| d) | sihtkohale on eelnevalt saadetud TRACES-süsteemi kaudu vähemalt 36 tundi enne sihtkohta saabumist teave liikumise kohta. |
| --- | --- |

d)

sihtkohale on eelnevalt saadetud TRACES-süsteemi kaudu vähemalt 36 tundi enne sihtkohta saabumist teave liikumise kohta.

Artikkel 7

Sihtkohaks oleva liikmesriigi kohustused

1.   Sihtkohaks olevad liikmesriigid tagavad, et kui artiklis 2 lõike 1 punktis b osutatud liikumisest on vastavalt artikli 6 punktile d eelnevalt teatatud, siis hobuslaste saabumisel sihtkohta:

| a) | tapetakse nad 72 tunni jooksul tapamajja saabumisest ja sellest teavitatakse TRACES-süsteemi kaudu pädevaid asutusi; tapamajja saabuvatest saadetistest 10 % peavad läbima käesoleva otsuse kohase saabumisjärgse AGID-testi või |
| --- | --- |

a)

tapetakse nad 72 tunni jooksul tapamajja saabumisest ja sellest teavitatakse TRACES-süsteemi kaudu pädevaid asutusi; tapamajja saabuvatest saadetistest 10 % peavad läbima käesoleva otsuse kohase saabumisjärgse AGID-testi või

| b) | isoleeritakse nad vähemalt 30 päevaks ametliku veterinaarjärelevalve all sihtkoha ettevõttes, mis on märgitud artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud veterinaarsertifikaadis ning neid hoitakse vähemalt 200 meetri kaugusel teistest hobuslastest või vektorite eest kaitstult ning neile loomadele on tehtud AGID- test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on võetud vereproov mitte varem kui 28 päeva pärast isolatsiooniperioodi algust. |
| --- | --- |

b)

isoleeritakse nad vähemalt 30 päevaks ametliku veterinaarjärelevalve all sihtkoha ettevõttes, mis on märgitud artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud veterinaarsertifikaadis ning neid hoitakse vähemalt 200 meetri kaugusel teistest hobuslastest või vektorite eest kaitstult ning neile loomadele on tehtud AGID- test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on võetud vereproov mitte varem kui 28 päeva pärast isolatsiooniperioodi algust.

2.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 1 punkti b kohaldamist peavad liikmesriigid tagama, et 90 päeva jooksul pärast hobuslaste saabumise päeva (millele on viidatud artiklis 2 lõike 1 punktis b) sihtkoha ettevõttesse (millele on viidatud käesoleva artikli lõike 1 punktis b), võib neid hobuslasi sellest ettevõttest teise liikmesriiki lähetada üksnes siis, kui:

| a) | hobustele on tehtud AGID-test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud mitte varem kui 10 päeva enne lähetamise kuupäeva ning |
| --- | --- |

a)

hobustele on tehtud AGID-test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille jaoks on vereproov võetud mitte varem kui 10 päeva enne lähetamise kuupäeva ning

| b) | nendega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane ning nõuetekohaselt täidetud veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

b)

nendega on kaasas direktiivi 90/426/EMÜ C lisas sätestatud näidise kohane ning nõuetekohaselt täidetud veterinaarsertifikaat.

Artikkel 8

Aruandluskohustus

Liikmesriigid, kes tegelevad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote kaubandusega käesoleva otsuse raames, peavad vähemalt iga kolme kuu järel komisjonile ja teistele liikmesriikidele selle kohta toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee koosolekul aruande esitama.

Artikkel 9

Haldusmenetluse kulud

1.   Rumeenia võtab vajalikud meetmed ning vajaduse korral õigusaktid tagamaks, et artiklite 2, 3 ja 5 kohased täiendavate haldusmenetluste kulud, sealhulgas mis tahes laboratoorsete analüüside või meetmete võtmisele järgnevate uuringute kulud, mis on seotud hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote, samuti hobuslaste verest saadud seerumi saadetiste liikumisega sellest liikmesriigist, katab täies ulatuses hobuslaste või neilt saadud toodete lähetaja.

2.   Sihtkoha liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed ning vajaduse korral õigusaktid tagamaks, et täiendavate haldusmenetluste kulud, sealhulgas mis tahes laboratoorsete analüüside või meetmete võtmisele järgnevate uuringute kulud hetkeni, mil artiklis 7 sätestatud nõuded on täidetud, ning mis on seotud artiklite 2 ja 3 kohase Rumeeniast pärit hobuslaste liikumisega, katab täies ulatuses hobuslaste saadetise saaja.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2007/269/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

2

(3)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58.

3

(4)  ELT L 115, 3.5.2007, lk 18.

4

(5)  DG(SANCO) 2009-8256 – MR FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

6

(7)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 4.

7

(8)  ELT L 149, 7.6.2008, lk 3.

8

(9)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

9

(10)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 63.

10

(11)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

11

(12)  ELT L 52, 3.3.2010, lk 14.

12

(13)  EÜT L 182, 2.8.1995, lk 27.

13

(14)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

14

(15)  ELT L 155, 22.6.2010, lk 48.”

15

(16)  ELT L 155, 22.6.2010, lk 48.”

16

---

LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud piirkonnad:

| Liikmesriik | Piirkond | Märkus |
| --- | --- | --- |
| Rumeenia | Kogu territoorium | |

Liikmesriik

Piirkond

Märkus

Rumeenia

Kogu territoorium

---

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/54

---

KOMISJONI OTSUS,

19. juuni 2010,

millega muudetakse otsust 2004/388/EÜ lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3666 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/347/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 93/15/EMÜ sisse seatud lõhkematerjalide ELi sisese veo süsteemiga on ette nähtud, et lõhkematerjalide päritolu-, transiidi- ja sihtpiirkonnad peavad saama kooskõlastuse asjaomastelt pädevatelt asutustelt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 93/15/EMÜ sisse seatud lõhkematerjalide ELi sisese veo süsteemiga on ette nähtud, et lõhkematerjalide päritolu-, transiidi- ja sihtpiirkonnad peavad saama kooskõlastuse asjaomastelt pädevatelt asutustelt.

| (2) | Komisjoni 15. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/388/EÜ lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi kohta (2) on kehtestatud lõhkematerjalide veo näidisdokument, mis sisaldab direktiivi 93/15/EMÜ artikli 9 lõigete 5 ja 6 kohaselt nõutavat teavet, et lihtsustada lõhkematerjalide vedusid liikmesriikide vahel, säilitades samas nende toodete veoks vajalikud ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 15. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/388/EÜ lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi kohta (2) on kehtestatud lõhkematerjalide veo näidisdokument, mis sisaldab direktiivi 93/15/EMÜ artikli 9 lõigete 5 ja 6 kohaselt nõutavat teavet, et lihtsustada lõhkematerjalide vedusid liikmesriikide vahel, säilitades samas nende toodete veoks vajalikud ohutusnõuded.

| (3) | Kuna vahepeal on loodud veolubade elektrooniline süsteem, mis on nüüdseks kättesaadav kõikides liikmesriikides, tuleks komisjoni otsust 2004/388/EÜ kohandada, et seda süsteemi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(3)

Kuna vahepeal on loodud veolubade elektrooniline süsteem, mis on nüüdseks kättesaadav kõikides liikmesriikides, tuleks komisjoni otsust 2004/388/EÜ kohandada, et seda süsteemi arvesse võtta.

| (4) | Eeskätt peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema võimalik välja trükkida kõik vajalikud dokumendid ja väljastada lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokument tarnijale pärast seda, kui see asutus on kontrollinud, et kõik asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on veoks loa andnud; see vähendaks ettevõtete ja liikmesriikide ametiasutuste halduskoormust. |
| --- | --- |

(4)

Eeskätt peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema võimalik välja trükkida kõik vajalikud dokumendid ja väljastada lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokument tarnijale pärast seda, kui see asutus on kontrollinud, et kõik asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on veoks loa andnud; see vähendaks ettevõtete ja liikmesriikide ametiasutuste halduskoormust.

| (5) | Komisjoni teostatud hindamisuuringus, mis käsitles nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ rakendamist, jõuti järeldusele, et veolubade andmise menetlust liikmesriikides tuleb lühendada. Olukorra lahendamiseks tuleks kasutusele võtta ühine elektrooniline süsteem. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni teostatud hindamisuuringus, mis käsitles nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ rakendamist, jõuti järeldusele, et veolubade andmise menetlust liikmesriikides tuleb lühendada. Olukorra lahendamiseks tuleks kasutusele võtta ühine elektrooniline süsteem.

| (6) | Euroopa Komisjon on Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” (3) ja teatises „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade” (4) seadnud eesmärgi suurendada prognoositavust ning aidata ettevõtetel seadusemuudatusteks paremini valmistuda. Leitakse, et eelkõige aitab seda eesmärki saavutada ühiste jõustumistähtaegade süsteemi kehtestamine; süsteemi kohaselt on ettevõtteid mõjutavate õigusaktide jõustumise kuupäevadeks võimaluse korral teatavad kindlad kuupäevad aastas. Käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva määramisel tuleks seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Komisjon on Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” (3) ja teatises „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade” (4) seadnud eesmärgi suurendada prognoositavust ning aidata ettevõtetel seadusemuudatusteks paremini valmistuda. Leitakse, et eelkõige aitab seda eesmärki saavutada ühiste jõustumistähtaegade süsteemi kehtestamine; süsteemi kohaselt on ettevõtteid mõjutavate õigusaktide jõustumise kuupäevadeks võimaluse korral teatavad kindlad kuupäevad aastas. Käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva määramisel tuleks seda arvesse võtta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/15/EMÜ artikli 13 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/15/EMÜ artikli 13 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/388/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel 3a:
  „Artikkel 3a
  Kui päritolu- ja vastuvõttev liikmesriik ning transiidiliikmesriigid kasutavad lõhkematerjalide ELi sisese veoloa andmiseks ühist elektroonilist süsteemi, kohaldatakse teises kuni viiendas lõigus sätestatud korda.
  Vastuvõtja esitab lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi (mille alajaotused 1–4 on täidetud) paberkandjal või elektrooniliselt üksnes vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele nõusoleku saamiseks.
  Vastuvõttev liikmesriik saadab pärast omapoolse loa andmist asjaomase loa ühise elektroonilise süsteemi vahendusel päritoluliikmesriigile.
  Päritoluliikmesriigi pädev asutus taotleb pärast omapoolse loa andmist ühise elektroonilise süsteemi kaudu kõikide transiidiliikmesriikide pädevate asutuste kooskõlastust.
  Pärast kõikide lubade saamist väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus tarnijale kindlalt eristuval paberil päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ning (vajaduse korral) transiidiliikmesriigi(riikide) keeles(keeltes) ning inglise keeles lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi, millel on ära toodud kõikide asjaomaste liikmesriikide antud kooskõlastused.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Kui päritolu- ja vastuvõttev liikmesriik ning transiidiliikmesriigid kasutavad lõhkematerjalide ELi sisese veoloa andmiseks ühist elektroonilist süsteemi, kohaldatakse teises kuni viiendas lõigus sätestatud korda.

Vastuvõtja esitab lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi (mille alajaotused 1–4 on täidetud) paberkandjal või elektrooniliselt üksnes vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele nõusoleku saamiseks.

Vastuvõttev liikmesriik saadab pärast omapoolse loa andmist asjaomase loa ühise elektroonilise süsteemi vahendusel päritoluliikmesriigile.

Päritoluliikmesriigi pädev asutus taotleb pärast omapoolse loa andmist ühise elektroonilise süsteemi kaudu kõikide transiidiliikmesriikide pädevate asutuste kooskõlastust.

Pärast kõikide lubade saamist väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus tarnijale kindlalt eristuval paberil päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ning (vajaduse korral) transiidiliikmesriigi(riikide) keeles(keeltes) ning inglise keeles lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokumendi, millel on ära toodud kõikide asjaomaste liikmesriikide antud kooskõlastused.”

| 2) | Lisas olevate selgitavate märkuste punkti 2 lõppu lisatakse järgmine lause: „Käesolevat punkti ei kohaldata, kui kasutatakse artiklis 3a kirjeldatud ühist elektroonilist süsteemi.” |
| --- | --- |

2)

Lisas olevate selgitavate märkuste punkti 2 lõppu lisatakse järgmine lause: „Käesolevat punkti ei kohaldata, kui kasutatakse artiklis 3a kirjeldatud ühist elektroonilist süsteemi.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 29. oktoobrist 2010.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. juuni 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.

1

(2)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 43.

2

(3)  KOM(2008) 394 (lõplik), 25.6.2008.

3

(4)  KOM(2009) 15 (lõplik), 28.1.2009.

4

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 22.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/56

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. november 2009,

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2010/348/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas oma 27. ja 28. novembri 2003. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega, et Euroopa Liit sõlmiks igaühega neist salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas oma 27. ja 28. novembri 2003. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega, et Euroopa Liit sõlmiks igaühega neist salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu.

| (2) | Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär / kõrge esindaja, Venemaa Föderatsiooni valitsusega läbirääkimisi salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(2)

Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär / kõrge esindaja, Venemaa Föderatsiooni valitsusega läbirääkimisi salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise üle.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe kaitset käsitlev leping kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta (1).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

TÕLGE

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe kaitset käsitlev

LEPING

VENEMAA FÖDERATSIOONI VALITSUS

ja

EUROOPA LIIT, edaspidi „EL”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE, ET EL ja Venemaa Föderatsioon nõustuvad vajaduses arendada ühist huvi pakkuvates küsimustes ja eelkõige julgeoleku valdkonnas omavahelist koostööd;

TUNNISTADES, ET lepinguosaliste koostöö võib muuta vajalikuks juurdepääsu ELi või Venemaa Föderatsiooni salastatud teabele ning samuti sellise teabe vahetamise lepinguosaliste vahel;

OLLES TEADLIKUD asjaolust, et juurdepääs salastatud teabele ning selle vahetamine nõuavad asjakohaste julgeolekumeetmete võtmist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevat lepingut kohaldatakse lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe kaitsmiseks.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   „salastatud teave”– kummagi lepinguosalise õigus- ja haldusnormide kohaselt kaitstud teave ja materjalid, mida edastatakse, vahetatakse või toodetakse lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus, mille loata avaldamine võib kahjustada erineval määral Venemaa Föderatsiooni või ELi või ühe või mitme selle liikmesriigi julgeolekuhuvisid ning millele on määratud salastatuse kategooria;

2.   „salastatud teabe kandjad”– materjal, sealhulgas füüsilised väljad, mis sisaldavad salastatud teavet sümbolite, kujutiste, signaalide, tehniliste lahenduste ja protsesside kujul;

3.   „salastatuse kategooria”– märge, mis näitab:

| — | mil määral salastatud teabe loata avaldamise korral Venemaa Föderatsiooni või ELi või ühe või mitme selle liikmesriigi huve kahjustatakse ning |
| --- | --- |

—

mil määral salastatud teabe loata avaldamise korral Venemaa Föderatsiooni või ELi või ühe või mitme selle liikmesriigi huve kahjustatakse ning

| — | milline kaitse tase on seetõttu Venemaa Föderatsiooni või ELi õigus- või haldusnormide kohaselt nõutud; |
| --- | --- |

—

milline kaitse tase on seetõttu Venemaa Föderatsiooni või ELi õigus- või haldusnormide kohaselt nõutud;

4.   „salastatuse kategooria tähistus”– märge, mis kantakse salastatud teabe kandjatele ja/või neile lisatud dokumentidele ja mis näitab neis sisalduva teabe salastatuse kategooriat;

5.   „julgeolekusertifikaadi väljastamine”– Venemaa Föderatsiooni või ELi õigus- või haldusnormide kohaselt tehtud haldusotsus, mis tõendab, et isikule võib anda juurdepääsu salastatud teabele kuni teatava kindlaksmääratud tasemeni.

Artikkel 3

1.   Käesolevas lepingus tähendab „EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Komisjoni.

2.   Käesoleva lepingu puhul on Venemaa Föderatsioonis käesolevat lepingut rakendama volitatud asutused Venemaa Föderatsiooni föderaaltasandi valitsusasutused.

Artikkel 4

1.   Salastatud teavet võib avalikustada kooskõlas lõigetega 2 kuni 5 üks lepinguosaline („edastav lepinguosaline”) teisele lepinguosalisele („vastuvõttev lepinguosaline”).

2.   Kumbki lepinguosaline otsustab salastatud teabe avaldamise teisele lepinguosalisele üksikjuhtumi põhiselt vastavalt omaenda julgeolekuhuvidele ja kooskõlas oma õigus- või haldusnormidega. Käesolevat lepingut ei käsitata alusena salastatud teabe või teatavate teabekategooriate kohustuslikule või üldisele avaldamisele lepinguosaliste vahel.

3.   Kumbki lepinguosaline teeb kooskõlas oma õigus- või haldusnormidega järgmist:

| a) | kaitseb lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatavat, vahetatavat või toodetavat salastatud teavet; |
| --- | --- |

a)

kaitseb lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatavat, vahetatavat või toodetavat salastatud teavet;

| b) | tagab, et käesoleva lepingu kohaselt antavale või vahetatavale salastatud teabele edastava lepinguosalise poolt määratud salastatuse kategooriat, salastatuse kategooria tähistust ega teabe jagamist piiravaid tähistusi ei muudetaks ilma kõnealuse lepinguosalise kirjaliku nõusolekuta ning et käesoleva lepingu kohaselt edastatav või vahetatav salastatud teave registreeritaks ning et seda turvataks ja kaitstaks vastavalt sätetele, mis on kehtestatud tema enda õigus- või haldusnormides artikli 6 kohase samaväärse salastatuse kategooria ja salastatuse kategooria tähisega teabe jaoks; |
| --- | --- |

b)

tagab, et käesoleva lepingu kohaselt antavale või vahetatavale salastatud teabele edastava lepinguosalise poolt määratud salastatuse kategooriat, salastatuse kategooria tähistust ega teabe jagamist piiravaid tähistusi ei muudetaks ilma kõnealuse lepinguosalise kirjaliku nõusolekuta ning et käesoleva lepingu kohaselt edastatav või vahetatav salastatud teave registreeritaks ning et seda turvataks ja kaitstaks vastavalt sätetele, mis on kehtestatud tema enda õigus- või haldusnormides artikli 6 kohase samaväärse salastatuse kategooria ja salastatuse kategooria tähisega teabe jaoks;

| c) | kasutab käesoleva lepingu kohaselt edastatavat või vahetatavat salastatud teavet ainult edastava lepinguosalise määratud eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

kasutab käesoleva lepingu kohaselt edastatavat või vahetatavat salastatud teavet ainult edastava lepinguosalise määratud eesmärgil;

| d) | tagastab või hävitab teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teabe kandjad, kui edastava lepinguosalise pädev asutus seda kirjalikult nõuab; |
| --- | --- |

d)

tagastab või hävitab teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teabe kandjad, kui edastava lepinguosalise pädev asutus seda kirjalikult nõuab;

| e) | ei avalikusta käesoleva lepingu kohaselt edastatavat või vahetatavat salastatud teavet ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta muudele kui artiklis 3 osutatud saajatele; |
| --- | --- |

e)

ei avalikusta käesoleva lepingu kohaselt edastatavat või vahetatavat salastatud teavet ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta muudele kui artiklis 3 osutatud saajatele;

4.   Salastatud teave edastatakse diplomaatiliste kanalite või kullerteenuse kaudu või mis tahes muul artiklis 10 osutatud pädevate asutuste poolt kokkulepitud teel. Käesoleva lepingu kohaldamisel:

| a) | saadetakse kogu ELi post Euroopa Liidu Nõukogu registri juhatajale. Nõukogu registri juhataja edastab lõiget 5 arvesse võttes posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile; |
| --- | --- |

a)

saadetakse kogu ELi post Euroopa Liidu Nõukogu registri juhatajale. Nõukogu registri juhataja edastab lõiget 5 arvesse võttes posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile;

| b) | saadetakse kogu Venemaa Föderatsiooni post Venemaa Föderatsiooni alalisele missioonile Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse juures. |
| --- | --- |

b)

saadetakse kogu Venemaa Föderatsiooni post Venemaa Föderatsiooni alalisele missioonile Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse juures.

5.   Edastav lepinguosaline võib saata rakenduslikel kaalutlustel posti ainult vastuvõtva lepinguosalise konkreetsetele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on spetsiaalselt teabe saajaks määratud, võttes arvesse nende pädevust ning tehes seda teadmisvajaduse põhimõttest lähtuvalt. Selline post on kättesaadav ainult eespool nimetatud ametnikele, organitele või teenistustele. ELi puhul edastatakse selline post nõukogu registri juhataja kaudu või Euroopa Komisjoni registri juhataja kaudu, kui asjaomane teave on saadetud Euroopa Komisjonile.

Artikkel 5

Kumbki lepinguosaline tagab vastavalt, et Venemaa Föderatsioon ja Euroopa Liit kohaldavad mõlemad julgeolekusüsteemi ja julgeolekumeetmeid, mis põhinevad nende vastavates õigus- või haldusnormides sätestatud julgeolekualastel aluspõhimõtetel ja miinimumstandarditel, tagamaks, et käesoleva lepingu kohase salastatud teabe suhtes kohaldatakse samaväärse tasemega kaitset.

Artikkel 6

1.   Venemaa Föderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel nende koostöö käigus kooskõlas nende vastavate õigus- või haldusnormidega edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe samaväärse tasemega kaitse kindlaksmääramisel on vastavad salastatuse kategooriad järgmised:

| EL | VENEMAA FÖDERATSIOON |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

EL

VENEMAA FÖDERATSIOON

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

2.   Venemaa Föderatsiooni juurdepääsupiirangu tähistus „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ” vastab ELi salastatuse kategooriale RESTREINT UE.

3.   Mõlema lepinguosalise koostööüksused lepivad kokku, milline vastav samaväärne salastatuse kategooria määratakse mis tahes nende koostöö käigus toodetavale salastatud teabele ning kuidas toimub sellise teabe salastatuse kategooria kaotamine või alandamine.

Artikkel 7

1.   Juurdepääs salastatud teabele antakse ainult isikutele, kelle jaoks asjaomase teabe teadmine on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ning kooskõlas teabe edastamisel kindlaks määratud eesmärkidega.

2.   Kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatavale, vahetatavale või toodetavale salastatud teabele tasemel CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО või sellest kõrgemal tasemel, peavad enne sellisele teabele juurdepääsu saamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

3.   Kumbki lepinguosaline tagab, et julgeolekusertifikaadi väljastamise menetlus viiakse läbi tema vastavate õigus- või haldusnormide kohaselt eesmärgiga määrata kindlaks, kas asjaolud ja isiku iseloom on sellised, et asjaomasele isikule võib anda juurdepääsu salastatud teabele kuni teatava kindlaksmääratud tasemeni.

Artikkel 8

Artiklis 10 osutatud pädevad asutused võivad vahetada omavahel asjaomaseid salastatud teabe kaitset reguleerivaid määruseid ning külastada üksteist vastastikusel nõusolekul selleks, et viia läbi vastastikuseid konsultatsioone, mille põhjal saab teha järelduse käesoleva lepingu ning artiklis 10 osutatud tehnilise kokkuleppe kohaselt võetud meetmete tulemuslikkuse kohta.

Artikkel 9

Vastuvõttev lepinguosaline kannab lepinguosaliste koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava või tõlkimise, kopeerimise või duplikaatide tegemise kaudu loodud salastatud teabe kandjatele lisaks edastava lepinguosalise poolt juba kantud tähistusele artiklis 6 osutatud omaenda vastava salastatuse kategooria tähistuse.

Artikkel 10

1.   Käesoleva lepingu rakendamiseks ja tagamaks, et vastuvõttev lepinguosaline on loonud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalikud tingimused, kehtestavad lõigetes 2 kuni 4 osutatud asutused järgmise tehnilise korra:

| — | nad teavitavad teineteist kirjalikult lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe kaitse ja turbe tehnilistest meetmetest (sealhulgas praktilised meetmed salastatud teabe käitlemiseks, säilitamiseks, paljundamiseks, edastamiseks ja hävitamiseks) ning |
| --- | --- |

—

nad teavitavad teineteist kirjalikult lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe kaitse ja turbe tehnilistest meetmetest (sealhulgas praktilised meetmed salastatud teabe käitlemiseks, säilitamiseks, paljundamiseks, edastamiseks ja hävitamiseks) ning

| — | nad kinnitavad kirjalikult, et kõnealused tehnilised meetmed tagavad lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe kaitse vastastikku aktsepteeritava taseme. |
| --- | --- |

—

nad kinnitavad kirjalikult, et kõnealused tehnilised meetmed tagavad lepinguosaliste vahel nende koostöö käigus edastatava, vahetatava või toodetava salastatud teabe kaitse vastastikku aktsepteeritava taseme.

2.   Venemaa Föderatsiooni puhul koordineerib Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistus käesoleva lepingu rakendamiseks võetavaid meetmeid ning vastutab käesoleva lepingu kohaselt Venemaa Föderatsioonile edastatava või temaga vahetatava salastatud teabe kaitse ja turbe tehnilisi meetmeid käsitleva teabe andmise ning kõnealuste meetmete kinnitamise eest.

3.   Nõukogu puhul koordineerib nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo, mis toimib nõukogu nimel ja alluvuses tegutseva nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel, käesoleva lepingu rakendamiseks võetavaid meetmeid ning vastutab käesoleva lepingu kohaselt nõukogule või nõukogu peasekretariaadile edastatava või nendega vahetatava salastatud teabe kaitse ja turbe tehnilisi meetmeid käsitleva teabe andmise ning kõnealuste meetmete kinnitamise eest.

4.   Euroopa Komisjoni puhul koordineerib julgeolekuküsimuste eest vastutava voliniku alluvuses tegutsev Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat käesoleva lepingu rakendamiseks võetavaid meetmeid ning vastutab käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Komisjonile edastatava või temaga vahetatava salastatud teabe kaitse ja turbe tehnilisi meetmeid käsitleva teabe andmise ning kõnealuste meetmete kinnitamise eest.

Artikkel 11

1.   Kummagi lepinguosalise artiklis 10 osutatud pädev asutus teavitab teise lepinguosalise pädevat asutust viivitamata kõnealuse lepinguosalise edastatud salastatud teabe loata avaldamise või kaotamise mis tahes tõendatud või kahtlustatavatest juhtumitest ning viib läbi uurimise ja annab selle tulemustest teisele lepinguosalisele aru.

2.   Lepinguosaliste artiklis 10 osutatud pädevad asutused kehtestavad üksikjuhtumi põhiselt menetluse, selleks et määrata kummagi lepinguosalise õigus- ja haldusnormide kohaselt kindlaks tingitud tagajärgedest või tekitatud kahjust lähtuvalt võetavad proportsionaalsed parandusmeetmed.

3.   Kumbki lepinguosaline võtab kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega kõik kohased meetmed juhtudel, kui teatav isik vastutab salastatud teabe kahjustamise eest. Selles kontekstis võetavad meetmed võivad kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega tuua kaasa asjaomase isiku vastu kohtuasja algatamise, sealhulgas võimaliku kriminaalmenetluse.

Artikkel 12

Kumbki lepinguosaline kannab oma kulud seoses käesoleva lepingu kohaselt salastatud teabe kaitseks võetavate meetmetega.

Artikkel 13

Käesolev leping ei välista lepinguosaliste võimalust sõlmida muid käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe edastamise või vahetamisega seotud lepinguid, tingimusel et need ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 14

Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad lahkarvamused lepinguosaliste vahel lahendatakse nendevaheliste läbirääkimiste teel. Selliste läbirääkimiste jooksul jätkavad lepinguosalised oma käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmist.

Artikkel 15

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud selle jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Kumbki lepinguosaline võib taotleda konsultatsioone käesoleva lepingu võimaliku muutmise kaalumiseks.

3.   Kõik käesoleva lepingu muudatused tehakse kirjalikult lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad lõikes 1 sätestatud tingimustel.

Artikkel 16

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on denonsseerimiskirja kätte saanud. Denonsseerimisest olenemata on käesoleva lepingu kohaselt kooskõlas selle sätetega edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsega seotud kohustused jätkuvalt kohaldatavad.

SELLE KINNITUSEKS on allakirjutanud, olles selleks vastavalt nõuetekohaselt volitatud, käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Sõlmitud Rostovis Doni ääres juuni esimesel päeval kahe tuhande kümnendal aastal kahes eksemplaris, kumbki vene ja inglise keeles.

Venemaa Föderatsiooni valitsuse nimel

Euroopa Liidu nimel

---