# Eiropas Savienības L 111/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.111.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 111 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 4. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.111.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 111

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 4. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 375/2010 (2010. gada 3. maijs) par atteikumu piešķirt atļauju tādai veselīguma norādei uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 376/2010 (2010. gada 3. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 983/2009 par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu dažām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 377/2010 (2010. gada 3. maijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam | 5 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 378/2010 (2010. gada 3. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 17 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/251/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 31. marts), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli | 19 |
| | | 2010/252/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 26. aprīlis), ar ko papildina Šengenas Robežu kodeksu attiecībā uz jūras ārējo robežu uzraudzību saistībā ar operatīvo sadarbību, kuru koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām | 20 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2010/253/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2010. gada 28. aprīlis) par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 375/2010 (2010. gada 3. maijs) par atteikumu piešķirt atļauju tādai veselīguma norādei uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 376/2010 (2010. gada 3. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 983/2009 par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu dažām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 377/2010 (2010. gada 3. maijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam

5

Komisijas Regula (ES) Nr. 378/2010 (2010. gada 3. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

17

LĒMUMI

2010/251/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 31. marts), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

19

2010/252/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 26. aprīlis), ar ko papildina Šengenas Robežu kodeksu attiecībā uz jūras ārējo robežu uzraudzību saistībā ar operatīvo sadarbību, kuru koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

20

IETEIKUMI

2010/253/ES

*

Komisijas Ieteikums (2010. gada 28. aprīlis) par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā

27

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/254/EK |
| | * | ES un Ukrainas Sadarbības Padomes Lēmums Nr. 1/2009 (2009. gada 23. novembris) par apvienotās komitejas izveidošanu | 30 |
| | | 2010/255/EK |
| | * | ES un Ukrainas Sadarbības Padomes Ieteikums Nr. 1/2009 (2009. gada 23. novembris) par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu | 31 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2010/254/EK

*

ES un Ukrainas Sadarbības Padomes Lēmums Nr. 1/2009 (2009. gada 23. novembris) par apvienotās komitejas izveidošanu

30

2010/255/EK

*

ES un Ukrainas Sadarbības Padomes Ieteikums Nr. 1/2009 (2009. gada 23. novembris) par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 375/2010

(2010. gada 3. maijs)

par atteikumu piešķirt atļauju tādai veselīguma norādei uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija nav tām piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija nav tām piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, pieteikumus par atļauju piešķiršanu veselīguma norādēm var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta derīgos pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, pieteikumus par atļauju piešķiršanu veselīguma norādēm var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta derīgos pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”).

| (3) | Pēc pieteikuma saņemšanas Iestādei par to ir nekavējoties jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija, kā arī jāsniedz atzinums par attiecīgo veselīguma norādi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pieteikuma saņemšanas Iestādei par to ir nekavējoties jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija, kā arī jāsniedz atzinums par attiecīgo veselīguma norādi.

| (4) | Komisijai ir jālemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai ir jālemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu.

| (5) | Pēc tam, kad uzņēmums PROBI AB2008. gada 22. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, Iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar Lactobacillus plantarum 299v ietekmi uz dzelzs uzsūkšanās uzlabošanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-785) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) uzlabo dzelzs uzsūkšanos”. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad uzņēmums PROBI AB2008. gada 22. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, Iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar Lactobacillus plantarum 299v ietekmi uz dzelzs uzsūkšanās uzlabošanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-785) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) uzlabo dzelzs uzsūkšanos”.

| (6) | Komisija un dalībvalstis 2009. gada 6. aprīlī saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi. Attiecīgi, tā kā veselīguma norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajiem kritērijiem, tai nevar piešķirt atļauju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un dalībvalstis 2009. gada 6. aprīlī saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi. Attiecīgi, tā kā veselīguma norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajiem kritērijiem, tai nevar piešķirt atļauju.

| (7) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtas no pieteikuma iesniedzējiem un sabiedrības locekļiem. |
| --- | --- |

(7)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtas no pieteikuma iesniedzējiem un sabiedrības locekļiem.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1924/2006 28. panta 5. punktā paredzētie pārejas pasākumi attiecas uz minētās regulas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām veselīguma norādēm tikai tad, ja tās atbilst minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem, tostarp atbilst minētajai regulai. Tā kā Iestāde secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi, šī norāde neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, tāpēc Regulas 28. panta 5. punktā paredzētais pārejas periods nav piemērojams. Tāpēc jānosaka sešu mēnešu pārejas periods, lai uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, varētu pielāgoties šajā regulā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1924/2006 28. panta 5. punktā paredzētie pārejas pasākumi attiecas uz minētās regulas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām veselīguma norādēm tikai tad, ja tās atbilst minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem, tostarp atbilst minētajai regulai. Tā kā Iestāde secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi, šī norāde neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, tāpēc Regulas 28. panta 5. punktā paredzētais pārejas periods nav piemērojams. Tāpēc jānosaka sešu mēnešu pārejas periods, lai uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, varētu pielāgoties šajā regulā paredzētajām prasībām.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi pret tiem iebildumus, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi pret tiem iebildumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto veselīguma norādi neiekļauj Kopienas atļauto norāžu sarakstā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā.

Tomēr to var turpināt izmantot sešus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 999, 1.–9. lpp.

2

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Noraidītās veselīguma norādes

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai ietver prasību par īpašumtiesību datu aizsardzību | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) uzlabo dzelzs uzsūkšanos | Q-2008-785 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai ietver prasību par īpašumtiesību datu aizsardzību

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843)

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) uzlabo dzelzs uzsūkšanos

Q-2008-785

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 376/2010

(2010. gada 3. maijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 983/2009 par atļauju piešķiršanu un atļaujas piešķiršanas atteikumu dažām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 17. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 4. punktu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumā, kas ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, iekļauj noteiktas ziņas. Attiecīgi šīs ziņas ir jāmin tādu regulu pielikumā par atļautajām veselīguma norādēm, ar kurām piešķir atļauju un/vai atsaka atļaujas piešķiršanu dažām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, un vajadzības gadījumā tajās var iekļaut pārskatīto norādes formulējumu, īpašus norādes lietošanas nosacījumus un attiecīgā gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumus vai ierobežojumus un/vai papildu paziņojumu vai brīdinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 noteikumiem un atbilstoši Iestādes atzinumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 4. punktu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumā, kas ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, iekļauj noteiktas ziņas. Attiecīgi šīs ziņas ir jāmin tādu regulu pielikumā par atļautajām veselīguma norādēm, ar kurām piešķir atļauju un/vai atsaka atļaujas piešķiršanu dažām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, un vajadzības gadījumā tajās var iekļaut pārskatīto norādes formulējumu, īpašus norādes lietošanas nosacījumus un attiecīgā gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumus vai ierobežojumus un/vai papildu paziņojumu vai brīdinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 noteikumiem un atbilstoši Iestādes atzinumiem.

| (2) | Pamatojoties uz diviem Iestādes atzinumiem par augu stanoliem un augu sterīniem un ZBL holesterīna līmeņa pazemināšanu/samazināšanu asinīs (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-085 un jautājums Nr. EFSA-Q-2008-118) (2), Komisija Regulā (EK) Nr. 983/2009 (3) piešķīra atļauju veselības norādēm, kurās ir teikts, ka augu sterīni/augu stanola esteri “pazemina/samazina holesterīna līmeni asinīs. Augsts holesterīna līmenis ir riska faktors saslimšanai ar asinsvadu un sirds slimībām”, nosakot īpašus lietošanas nosacījumus norādei “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu lietojot pārtikā vismaz 2 g augu sterīnu/augu stanola esteru”. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz diviem Iestādes atzinumiem par augu stanoliem un augu sterīniem un ZBL holesterīna līmeņa pazemināšanu/samazināšanu asinīs (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-085 un jautājums Nr. EFSA-Q-2008-118) (2), Komisija Regulā (EK) Nr. 983/2009 (3) piešķīra atļauju veselības norādēm, kurās ir teikts, ka augu sterīni/augu stanola esteri “pazemina/samazina holesterīna līmeni asinīs. Augsts holesterīna līmenis ir riska faktors saslimšanai ar asinsvadu un sirds slimībām”, nosakot īpašus lietošanas nosacījumus norādei “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu lietojot pārtikā vismaz 2 g augu sterīnu/augu stanola esteru”.

| (3) | Saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūru veselīguma norādēm atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006 Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2009. gada 20. februāra sanāksmē secināja, ka ir nepieciešama zinātniska konsultācija par kvantitatīvās ietekmes norādīšanu veselīguma norādēs, lai nodrošinātu, ka atļaujas minētajām veselīguma norādēm piešķir, nemaldinot patērētāju, un minēto veselīguma norāžu lietošanas nosacījumus paredz saskaņoti. Tāpēc Komisija lūdza Iestādes konsultāciju saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūru veselīguma norādēm atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006 Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2009. gada 20. februāra sanāksmē secināja, ka ir nepieciešama zinātniska konsultācija par kvantitatīvās ietekmes norādīšanu veselīguma norādēs, lai nodrošinātu, ka atļaujas minētajām veselīguma norādēm piešķir, nemaldinot patērētāju, un minēto veselīguma norāžu lietošanas nosacījumus paredz saskaņoti. Tāpēc Komisija lūdza Iestādes konsultāciju saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punktu.

| (4) | 2009. gada 3. augustā Komisija un dalībvalstis no Iestādes saņēma zinātnisku atzinumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2009-00530 un Nr. EFSA-Q-2009-00718) (4), kurā tika secināts, ka, ik dienu pārtikā lietojot 1,5–2,4 g augu sterīnu/stanola esteru, kas pievienoti tādiem pārtikas produktiem kā dzeltenajiem ziežamajiem taukiem, piena produktiem, majonēzei un salātu mērcēm, holesterīna līmenis asinīs var pazemināties vidēji par 7–10,5 % un ka šāds samazinājums ir bioloģiski nozīmīgs. Turklāt Iestāde norādīja, ka ZBL holesterīna līmenis asinīs parasti pazeminās 2–3 nedēļu laikā un ka to šādā līmenī var uzturēt, turpinot regulāri lietot pārtikā augu sterīnus/stanola esterus. |
| --- | --- |

(4)

2009. gada 3. augustā Komisija un dalībvalstis no Iestādes saņēma zinātnisku atzinumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2009-00530 un Nr. EFSA-Q-2009-00718) (4), kurā tika secināts, ka, ik dienu pārtikā lietojot 1,5–2,4 g augu sterīnu/stanola esteru, kas pievienoti tādiem pārtikas produktiem kā dzeltenajiem ziežamajiem taukiem, piena produktiem, majonēzei un salātu mērcēm, holesterīna līmenis asinīs var pazemināties vidēji par 7–10,5 % un ka šāds samazinājums ir bioloģiski nozīmīgs. Turklāt Iestāde norādīja, ka ZBL holesterīna līmenis asinīs parasti pazeminās 2–3 nedēļu laikā un ka to šādā līmenī var uzturēt, turpinot regulāri lietot pārtikā augu sterīnus/stanola esterus.

| (5) | Tāpēc, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu un lai nodrošinātu, ka atļaujas šādām veselīguma norādēm, kas ir saistītas ar to norādītās ietekmes nozīmīgumu, piešķir, nemaldinot patērētāju, un ka minēto veselīguma norāžu lietošanas nosacījumus paredz saskaņoti, ir jāgroza lietošanas nosacījumi divām atļautām veselīguma norādēm, kuras attiecas uz augu sterīnu/stanola esteru ietekmi uz holesterīna līmeņa pazemināšanu asinīs. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu un lai nodrošinātu, ka atļaujas šādām veselīguma norādēm, kas ir saistītas ar to norādītās ietekmes nozīmīgumu, piešķir, nemaldinot patērētāju, un ka minēto veselīguma norāžu lietošanas nosacījumus paredz saskaņoti, ir jāgroza lietošanas nosacījumi divām atļautām veselīguma norādēm, kuras attiecas uz augu sterīnu/stanola esteru ietekmi uz holesterīna līmeņa pazemināšanu asinīs.

| (6) | Pamatojoties uz Iestādes atzinumu par neaizstājamajām taukskābēm, un jo īpaši α-linolēnskābi (ALA) un linolēnskābi (LA), un bērnu normālu augšanu un attīstību (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-079) (5), Komisija Regulā (EK) Nr. 983/2009 piešķīra atļauju veselīguma norādei “Bērnu normālai augšanai un attīstībai nepieciešamas neaizstājamās taukskābes”, paredzot īpašus lietošanas nosacījumus norādei “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu lietojot pārtikā linolskābi (1 % no kopējās enerģētiskās vērtības) un α-linolēnskābi (0,2 % no kopējās enerģētiskās vērtības)”. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Iestādes atzinumu par neaizstājamajām taukskābēm, un jo īpaši α-linolēnskābi (ALA) un linolēnskābi (LA), un bērnu normālu augšanu un attīstību (jautājums Nr. EFSA-Q-2008-079) (5), Komisija Regulā (EK) Nr. 983/2009 piešķīra atļauju veselīguma norādei “Bērnu normālai augšanai un attīstībai nepieciešamas neaizstājamās taukskābes”, paredzot īpašus lietošanas nosacījumus norādei “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu lietojot pārtikā linolskābi (1 % no kopējās enerģētiskās vērtības) un α-linolēnskābi (0,2 % no kopējās enerģētiskās vērtības)”.

| (7) | Saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūru veselīguma norādēm atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006 Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2009. gada 20. februāra sanāksmē secināja, ka ir jālūdz Iestādes vispārīga konsultācija par atsauces vērtībām taukskābju marķēšanai, lai pārskatītu lietošanas nosacījumus, ko piemēro attiecīgajām atļautajām veselīguma norādēm saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punktu. 2009. gada 3. augustā Komisija un dalībvalstis saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2009-00548) (6), kurā secināts, ka piedāvātā marķēšanas atsauces vērtība 2 g, ko izmanto n-3 polinepiesātinātajai taukskābei (PUFA) α-linolēnskābei (ALA), atbilst devai, kas ir ieteicama Eiropas valstu iedzīvotājiem. Turklāt Iestāde piedāvāja 10 g kā marķēšanas atsauces devu n-6 PUFA linolskābei. |
| --- | --- |

(7)

Saistībā ar atļaujas piešķiršanas procedūru veselīguma norādēm atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006 Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2009. gada 20. februāra sanāksmē secināja, ka ir jālūdz Iestādes vispārīga konsultācija par atsauces vērtībām taukskābju marķēšanai, lai pārskatītu lietošanas nosacījumus, ko piemēro attiecīgajām atļautajām veselīguma norādēm saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punktu. 2009. gada 3. augustā Komisija un dalībvalstis saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2009-00548) (6), kurā secināts, ka piedāvātā marķēšanas atsauces vērtība 2 g, ko izmanto n-3 polinepiesātinātajai taukskābei (PUFA) α-linolēnskābei (ALA), atbilst devai, kas ir ieteicama Eiropas valstu iedzīvotājiem. Turklāt Iestāde piedāvāja 10 g kā marķēšanas atsauces devu n-6 PUFA linolskābei.

| (8) | Tāpēc, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu un lai paredzētu atbilstošus nosacījumus tādu veselīguma norāžu lietojumam, kuras attiecas uz taukskābju ietekmi, ir jāgroza lietošanas nosacījumi atļautajai veselīguma norādei, kura attiecas uz neaizstājamo taukskābju ietekmi uz bērnu normālu augšanu un attīstību. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu un lai paredzētu atbilstošus nosacījumus tādu veselīguma norāžu lietojumam, kuras attiecas uz taukskābju ietekmi, ir jāgroza lietošanas nosacījumi atļautajai veselīguma norādei, kura attiecas uz neaizstājamo taukskābju ietekmi uz bērnu normālu augšanu un attīstību.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 983/2009 I pielikuma tabulu groza šādi.

| 1. | Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) pirmo ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot vismaz 1,5–2,4 g augu sterīnu. Atsauci uz ietekmes nozīmīgumu var izmantot tikai attiecībā uz šādiem pārtikas produktiem: dzeltenie ziežamie tauki, piena produkti, majonēze un salātu mērces. Aprakstot ietekmes nozīmīgumu, patērētājam jādara zināma visa amplitūda (7–10 %) un laiks, kas nepieciešams, lai panāktu labvēlīgo ietekmi (2–3 nedēļas)”. |
| --- | --- |

1.

Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) pirmo ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot vismaz 1,5–2,4 g augu sterīnu. Atsauci uz ietekmes nozīmīgumu var izmantot tikai attiecībā uz šādiem pārtikas produktiem: dzeltenie ziežamie tauki, piena produkti, majonēze un salātu mērces. Aprakstot ietekmes nozīmīgumu, patērētājam jādara zināma visa amplitūda (7–10 %) un laiks, kas nepieciešams, lai panāktu labvēlīgo ietekmi (2–3 nedēļas)”.

| 2. | Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) otro ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot vismaz 1,5–2,4 g augu stanola esteru. Atsauci uz ietekmes nozīmīgumu var izmantot tikai attiecībā uz šādiem pārtikas produktiem: dzeltenie ziežamie tauki, piena produkti, majonēze un salātu mērces. Aprakstot ietekmes nozīmīgumu, patērētājam ir jādara zināma visa amplitūda (7–10 %) un laiks, kas nepieciešams, lai panāktu labvēlīgo ietekmi (2–3 nedēļas)”. |
| --- | --- |

2.

Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) otro ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot vismaz 1,5–2,4 g augu stanola esteru. Atsauci uz ietekmes nozīmīgumu var izmantot tikai attiecībā uz šādiem pārtikas produktiem: dzeltenie ziežamie tauki, piena produkti, majonēze un salātu mērces. Aprakstot ietekmes nozīmīgumu, patērētājam ir jādara zināma visa amplitūda (7–10 %) un laiks, kas nepieciešams, lai panāktu labvēlīgo ietekmi (2–3 nedēļas)”.

| 3. | Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) trešo ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot 2 g α-linolēnskābes (ALA) un 10 g linolēnskābes (LA)”. |
| --- | --- |

3.

Piektās slejas (Norādes lietošanas nosacījumi) trešo ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Patērētāja informēšana par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu pārtikā lietojot 2 g α-linolēnskābes (ALA) un 10 g linolēnskābes (LA)”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  Attiecīgi The EFSA Journal (2008) 781, 1.–2. lpp., un The EFSA Journal (2008) 825, 1.–13. lpp.

2

The EFSA Journal

The EFSA Journal

(3)  OV L 277, 22.10.2009., 3. lpp.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1175, 1.–9. lpp.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2008) 783, 1.–10. lpp.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2009) 1176, 1.–11. lpp.

6

The EFSA Journal

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 377/2010

(2010. gada 3. maijs),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2009. gada 30. jūnijā saņēma sūdzību par konkrētu veidu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk – Ķīna) izcelsmes sausā nātrija glikonāta (NG) importu, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (turpmāk – sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, sausā nātrija glikonāta ražošanas kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 30. jūnijā saņēma sūdzību par konkrētu veidu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk – Ķīna) izcelsmes sausā nātrija glikonāta (NG) importu, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (turpmāk – sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, sausā nātrija glikonāta ražošanas kopapjoma Kopienā.

| (2) | Sūdzībā bija sniegti sākotnēji pierādījumi par dempingu un tā dēļ nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzībā bija sniegti sākotnēji pierādījumi par dempingu un tā dēļ nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.

| (3) | Procedūru sāka 2009. gada 11. augustā ar paziņojuma par sākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Procedūru sāka 2009. gada 11. augustā ar paziņojuma par sākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

2.   Procedūrā iesaistītās ieinteresētās personas

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī Ķīnas iestādēm un Savienības ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību. Ieinteresētajām personām sniedza iespēju savu viedokli paust rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī Ķīnas iestādēm un Savienības ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību. Ieinteresētajām personām sniedza iespēju savu viedokli paust rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (5) | Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (6) | Lai ļautu ražotājiem eksportētājiem pēc pašu vēlēšanās iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”), Komisija Ķīnas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un pārstāvjiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam, un atbilstoši minētās regulas 9. panta 5. punktam AR pieprasīja cits ražotājs eksportētājs, ieskaitot divus saistītus uzņēmumus. |
| --- | --- |

(6)

Lai ļautu ražotājiem eksportētājiem pēc pašu vēlēšanās iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”), Komisija Ķīnas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un pārstāvjiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam, un atbilstoši minētās regulas 9. panta 5. punktam AR pieprasīja cits ražotājs eksportētājs, ieskaitot divus saistītus uzņēmumus.

| (7) | Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības importētāju skaits ir acīmredzami liels, tāpēc Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka šajā izmeklēšanā, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(7)

Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības importētāju skaits ir acīmredzami liels, tāpēc Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka šajā izmeklēšanā, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot pārbaudi izlases veidā.

| (8) | Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā, un, ja ir, veidot izlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji un Savienības importētāji ar šo tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatziņas par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (2008. gada 1. jūlijs – 2009. gada 30. jūnijs). |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā, un, ja ir, veidot izlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji un Savienības importētāji ar šo tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatziņas par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (2008. gada 1. jūlijs – 2009. gada 30. jūnijs).

| (9) | Uz paziņojumu atsaucās maz uzņēmumu, tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Kopienas importētājiem nav nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(9)

Uz paziņojumu atsaucās maz uzņēmumu, tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Kopienas importētājiem nav nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā.

| (10) | Visiem uzņēmumiem Ķīnā un importētājiem Savienībā, kuri atsaucās uz pārbaudi izlases veidā, ražotājiem Savienībā un visiem zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā nosūtīja anketas. Atbildes saņēma no diviem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām Ķīnā, diviem ražotājiem Savienībā un četriem importētājiem/lietotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Visiem uzņēmumiem Ķīnā un importētājiem Savienībā, kuri atsaucās uz pārbaudi izlases veidā, ražotājiem Savienībā un visiem zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā nosūtīja anketas. Atbildes saņēma no diviem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām Ķīnā, diviem ražotājiem Savienībā un četriem importētājiem/lietotājiem.

| (11) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  1) | Savienības ražotāji:






  — | Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

1)

Savienības ražotāji:

—

Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi,

| — | Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itālija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi; |
| --- | --- |

—

Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itālija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi;

| 2) | ražotāji eksportētāji Ķīnā:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

2)

ražotāji eksportētāji Ķīnā:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,

| — | Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;

| 3) | lietotāji/importētāji Savienībā:






  — | Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francija, |
| --- | --- | --- |

3)

lietotāji/importētāji Savienībā:

—

Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francija,

| — | Henkel AG, Dusseldorf, Vācija, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Dusseldorf, Vācija,

| — | CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Vācija. |
| --- | --- |

—

CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Vācija.

| (12) | Bija jānosaka normālā vērtība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam nevarētu piešķirt TER, tālab pārbaudes apmeklējums, pamatojoties uz analogas valsts, šajā gadījumā – ASV, datiem, notika šādā uzņēmumā:






  — | ASV ražotājs: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, ASV. |
| --- | --- | --- |

(12)

Bija jānosaka normālā vērtība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam nevarētu piešķirt TER, tālab pārbaudes apmeklējums, pamatojoties uz analogas valsts, šajā gadījumā – ASV, datiem, notika šādā uzņēmumā:

—

ASV ražotājs: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, ASV.

3.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika par periodu no 2008. gada 1. jūlija2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika par periodu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika par periodu no 2008. gada 1. jūlija2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika par periodu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts (“attiecīgais ražojums”) ar Muitas savienības un statistikas (MSS) numuru 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numuru 527-07-1, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2918 16 00. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts (“attiecīgais ražojums”) ar Muitas savienības un statistikas (MSS) numuru 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numuru 527-07-1, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2918 16 00.

| (15) | Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā kā cietēšanas palēninātāju un betona šķidrinātāju, citās rūpniecības nozarēs kā metālu virsas apstrādāšanas līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpnieciskā aprīkojuma tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmaceitiskās ķīmijas rūpniecībā. |
| --- | --- |

(15)

Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā kā cietēšanas palēninātāju un betona šķidrinātāju, citās rūpniecības nozarēs kā metālu virsas apstrādāšanas līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpnieciskā aprīkojuma tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmaceitiskās ķīmijas rūpniecībā.

2.   Līdzīgais ražojums

| (16) | Izmeklēšanā atklāja, ka sausajam nātrija glikonātam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ASV, kuru izraudzīja par analogo valsti, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības. |
| --- | --- |

(16)

Izmeklēšanā atklāja, ka sausajam nātrija glikonātam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ASV, kuru izraudzīja par analogo valsti, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības.

| (17) | Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (18) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanās par Ķīnas izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma tiem ražotājiem eksportētājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanās par Ķīnas izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma tiem ražotājiem eksportētājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

| (19) | Informācijai turpmāk īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | Lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem un izmaksas nosaka, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- | --- |

(19)

Informācijai turpmāk īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

Lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem un izmaksas nosaka, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību.

| 2) | Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās. |
| --- | --- |

2)

Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās.

| 3) | Nav būtisku konkurences traucējumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

3)

Nav būtisku konkurences traucējumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika.

| 4) | Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesību likumi. |
| --- | --- |

4)

Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesību likumi.

| 5) | Valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

Valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa.

| (20) | Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (21) | Uzņēmums pierādīja, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un ka tam varētu piešķirt TER. |
| --- | --- |

(21)

Uzņēmums pierādīja, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un ka tam varētu piešķirt TER.

2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (22) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, piemēro valsts mēroga maksājumu, izņemot tad, ja uzņēmums var pierādīt, ka tās atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par atsevišķa režīma piešķiršanu. |
| --- | --- |

(22)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, piemēro valsts mēroga maksājumu, izņemot tad, ja uzņēmums var pierādīt, ka tās atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par atsevišķa režīma piešķiršanu.

| (23) | Informācijai turpmāk īss minēto kritēriju izklāsts:






  1) | Ja ir uzņēmumi vai kopuzņēmumi, kas pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu. |
| --- | --- | --- |

(23)

Informācijai turpmāk īss minēto kritēriju izklāsts:

1)

Ja ir uzņēmumi vai kopuzņēmumi, kas pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.

| 2) | Eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti. |
| --- | --- |

2)

Eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.

| 3) | Vairākums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

3)

Vairākums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.

| 4) | Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, kā arī: |
| --- | --- |

4)

Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, kā arī:

| 5) | Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

5)

Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (24) | Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam pieprasīja AR un noteiktajā termiņā atbildēja uz AR pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(24)

Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam pieprasīja AR un noteiktajā termiņā atbildēja uz AR pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (25) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilda visām pamatregulas 9. panta 5. punktā izvirzītajām prasībām par AR. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilda visām pamatregulas 9. panta 5. punktā izvirzītajām prasībām par AR.

3.   Normālā vērtība

3.1.   Analogā valsts

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosakāma, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosakāma, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

| (27) | Paziņojumā par procedūras sākšanu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, par piemērotu analogo valsti ieteica ASV. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt komentārus par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(27)

Paziņojumā par procedūras sākšanu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, par piemērotu analogo valsti ieteica ASV. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt komentārus par šo priekšlikumu.

| (28) | No ieinteresētajām personām komentārus nesaņēma. |
| --- | --- |

(28)

No ieinteresētajām personām komentārus nesaņēma.

| (29) | Ārpus ES sauso nātrija glikonātu ražo tikai dažās valstīs, proti, ASV, Ķīnā un Dienvidkorejā. Tādēļ alternatīvā analogā valsts bija Dienvidkoreja. Komisija sazinājās ar zināmajiem uzņēmumiem, kas Dienvidkorejā ražo sauso nātrija glikonātu, bet no minētajiem ražotājiem atbildes nesaņēma. |
| --- | --- |

(29)

Ārpus ES sauso nātrija glikonātu ražo tikai dažās valstīs, proti, ASV, Ķīnā un Dienvidkorejā. Tādēļ alternatīvā analogā valsts bija Dienvidkoreja. Komisija sazinājās ar zināmajiem uzņēmumiem, kas Dienvidkorejā ražo sauso nātrija glikonātu, bet no minētajiem ražotājiem atbildes nesaņēma.

| (30) | ASV ražotājs pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz visiem anketas jautājumiem un atļaujot veikt pārbaudes apmeklējumu. |
| --- | --- |

(30)

ASV ražotājs pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz visiem anketas jautājumiem un atļaujot veikt pārbaudes apmeklējumu.

| (31) | Komisija konstatēja, ka ASV atbilda analogās valsts kritērijiem, jo pārdevumi šajā tirgū bija pietiekami lieli un tirgū bija nozīmīga konkurence kā ar iekšzemes produkciju, tā ar citu valstu (piemēram, Ķīnas, Itālijas un Francijas) importu. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam nepiemēroja antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija konstatēja, ka ASV atbilda analogās valsts kritērijiem, jo pārdevumi šajā tirgū bija pietiekami lieli un tirgū bija nozīmīga konkurence kā ar iekšzemes produkciju, tā ar citu valstu (piemēram, Ķīnas, Itālijas un Francijas) importu. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam nepiemēroja antidempinga maksājumu.

| (32) | Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski secināts, ka ASV saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski secināts, ka ASV saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ir piemērota analogā valsts.

3.2.   Normālās vērtības aprēķina metodika

3.2.1.   Uzņēmumam, kam piešķīra TER

| (33) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai sausā nātrija glikonāta iekšzemes pārdevumi IP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvi, proti, vai šādu pārdevumu kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(33)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai sausā nātrija glikonāta iekšzemes pārdevumi IP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvi, proti, vai šādu pārdevumu kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta uz Savienību.

| (34) | Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, ko iekšzemes tirgū pārdod uzņēmums, kam kopumā ir reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identi vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(34)

Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, ko iekšzemes tirgū pārdod uzņēmums, kam kopumā ir reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identi vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.

| (35) | Par katru sausā nātrija glikonāta veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod savā iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar sausā nātrija glikonāta veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, noskaidroja, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām pārdevumi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma produkta veida pārdevumi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, ja šā produkta veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopapjoma. |
| --- | --- |

(35)

Par katru sausā nātrija glikonāta veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod savā iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar sausā nātrija glikonāta veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, noskaidroja, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām pārdevumi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma produkta veida pārdevumi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, ja šā produkta veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopapjoma.

| (36) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra sausā nātrija glikonāta veida pārdevumus reprezentatīvā apjomā iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(36)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra sausā nātrija glikonāta veida pārdevumus reprezentatīvā apjomā iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū.

| (37) | Ja kāda ražojuma veida pārdevumi, kuri tika realizēti par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. |
| --- | --- |

(37)

Ja kāda ražojuma veida pārdevumi, kuri tika realizēti par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.

| (38) | Ja kāda ražojuma veida rentablie pārdevumi bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(38)

Ja kāda ražojuma veida rentablie pārdevumi bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.

| (39) | Normālās vērtības pamatā bija visu izmeklēšanas periodā notikušu darījumu faktiskā iekšzemes cena tāpēc, ka izmeklēšanā atklāja, ka pārdevumi iekšzemes tirgū bija gan reprezentatīvi, gan bija notikuši parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(39)

Normālās vērtības pamatā bija visu izmeklēšanas periodā notikušu darījumu faktiskā iekšzemes cena tāpēc, ka izmeklēšanā atklāja, ka pārdevumi iekšzemes tirgū bija gan reprezentatīvi, gan bija notikuši parastā tirdzniecības apritē.

3.2.2.   Uzņēmumam, kam piešķīra AR

| (40) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam Ķīnai normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no sadarbībā iesaistītā ražotāja analogā valstī. Konstatēja, ka ASV līdzīgā ražojuma ražotāja pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(40)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam Ķīnai normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no sadarbībā iesaistītā ražotāja analogā valstī. Konstatēja, ka ASV līdzīgā ražojuma ražotāja pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

| (41) | Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Tādēļ šo ražojuma veidu normālā vērtība balstījās uz faktisko cenu iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū IP laikā. |
| --- | --- |

(41)

Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Tādēļ šo ražojuma veidu normālā vērtība balstījās uz faktisko cenu iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū IP laikā.

3.3.   Eksporta cena

| (42) | Visus attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu IP. |
| --- | --- |

(42)

Visus attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu IP.

3.4.   Salīdzinājums

| (43) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, izmantojot ražotāja cenas. |
| --- | --- |

(43)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, izmantojot ražotāja cenas.

| (44) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Ja bija piemērojams un pamatoti, visiem uzņēmumiem, par kuriem notika izmeklēšana (ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ražotāju analogajā valstī), ņēma vērā transporta, kravas pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksu, netiešo nodokļu uzlikšanu, bankas maksu, iesaiņošanas izmaksu, kredītizmaksu un komisijas naudas atšķirības. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Ja bija piemērojams un pamatoti, visiem uzņēmumiem, par kuriem notika izmeklēšana (ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ražotāju analogajā valstī), ņēma vērā transporta, kravas pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksu, netiešo nodokļu uzlikšanu, bankas maksu, iesaiņošanas izmaksu, kredītizmaksu un komisijas naudas atšķirības.

4.   Dempinga starpība

| (45) | Uzņēmumam, kam piešķirts TER, dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(45)

Uzņēmumam, kam piešķirts TER, dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu.

| (46) | Uzņēmumam, kam piešķirts AR, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu analogajai valstij noteikto vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību. |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmumam, kam piešķirts AR, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu analogajai valstij noteikto vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību.

| (47) | Provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 51,1 % |

(47)

Provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

51,1 %

| (48) | Komisija par visiem pārējiem Ķīnas eksportētājiem vispirms konstatēja, kāds bijis sadarbības līmenis. Salīdzināja eksporta kopapjomu, kas norādīts ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, un Ķīnas importa kopapjomu atbilstoši Eurostat statistikai par importu. |
| --- | --- |

(48)

Komisija par visiem pārējiem Ķīnas eksportētājiem vispirms konstatēja, kāds bijis sadarbības līmenis. Salīdzināja eksporta kopapjomu, kas norādīts ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, un Ķīnas importa kopapjomu atbilstoši Eurostat statistikai par importu.

| (49) | Tā kā sadarbības līmenis bija zems (56 %) un trūka piemērotu Eurostat datu par cenām, jo tie aptvēra citus dārgus ražojumus, kurus precīzi nevarēja noteikt, dempinga starpību aprēķināja valsts mērogā, izmantojot izmeklēšanas periodā atjauninātus sūdzības datus. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā sadarbības līmenis bija zems (56 %) un trūka piemērotu Eurostat datu par cenām, jo tie aptvēra citus dārgus ražojumus, kurus precīzi nevarēja noteikt, dempinga starpību aprēķināja valsts mērogā, izmantojot izmeklēšanas periodā atjauninātus sūdzības datus.

| (50) | Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 79,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 79,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un stāvoklis

| (51) | Uzņēmumu apvienības, kas sadarbojās, Jungbunzlauer (JBL) un Roquette Frères (RF) saražoja 100 % Savienības produkcijas. |
| --- | --- |

(51)

Uzņēmumu apvienības, kas sadarbojās, Jungbunzlauer (JBL) un Roquette Frères (RF) saražoja 100 % Savienības produkcijas.

| (52) | Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē uzskata, ka tās veido Savienības ražošanas nozari (SRN). |
| --- | --- |

(52)

Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē uzskata, ka tās veido Savienības ražošanas nozari (SRN).

| (53) | Savienības ražošanas nozarē darbojas tikai divi ražotāji, tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz jutīgiem datiem, konfidencialitātes dēļ bija jāindeksē vai jānorāda robežās. |
| --- | --- |

(53)

Savienības ražošanas nozarē darbojas tikai divi ražotāji, tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz jutīgiem datiem, konfidencialitātes dēļ bija jāindeksē vai jānorāda robežās.

2.   Patēriņš Savienībā

| (54) | Savienībā patēriņu noteica pēc Eurostat datiem, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un importu uz Savienību. Tā kā šajos pēdējos datos ņemts vērā ne tikai attiecīgais ražojums, bet arī daži ražojumi, kas nav nātrija glikonāts, atbilstoši koriģēja Eurostat datus, lai aplēstu samērīgu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienībā. |
| --- | --- |

(54)

Savienībā patēriņu noteica pēc Eurostat datiem, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un importu uz Savienību. Tā kā šajos pēdējos datos ņemts vērā ne tikai attiecīgais ražojums, bet arī daži ražojumi, kas nav nātrija glikonāts, atbilstoši koriģēja Eurostat datus, lai aplēstu samērīgu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienībā.

| (55) | 2005.–2007. gadā patēriņš Savienības tirgū palielinājās par 12 %. Pēc tam tas pazeminājās par 21 % līdz izmeklēšanas periodam, noslīdot zem 2005. gada līmeņa. Kopumā visā aplūkotajā periodā patēriņš samazinājās par 8 %.

  1.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnās) Indekss | 100 | 106 | 112 | 104 | 91 |
| Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem. |

(55)

2005.–2007. gadā patēriņš Savienības tirgū palielinājās par 12 %. Pēc tam tas pazeminājās par 21 % līdz izmeklēšanas periodam, noslīdot zem 2005. gada līmeņa. Kopumā visā aplūkotajā periodā patēriņš samazinājās par 8 %.

1.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Patēriņš Savienībā (tonnās) Indekss

100

106

112

104

91

Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

3.   Imports no Ķīnas uz Savienību

3.1.   Importa apjoms un tirgus daļa

| (56) | Ķīnas importa apjoms būtiski palielinājās no aptuveni 2 300 t 2005. gadā līdz aptuveni 4 000 t izmeklēšanas periodā jeb par 77 %, 2008. gadā sasniedzot visaugstāko rādītāju – aptuveni 5 300 t. Attiecīgā Ķīnas tirgus daļa gandrīz divkāršojās no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,8 % izmeklēšanas periodā. Norādīts, ka 2008. gadā Ķīnas importa tirgus daļa sasniedza 28,6 % īsi pirms IP un IP samazinājās līdz 24,8 %.

  2.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas importa apjoms (tonnās) | 2 291 | 3 470 | 5 204 | 5 348 | 4 065 |
| Ķīnas imports (tonnās) Indekss | 100 | 152 | 227 | 234 | 177 |
| Ķīnas importa tirgus daļa | 12,8 % | 18,3 % | 26 % | 28,6 % | 24,8 % |
| Ķīnas importa tirgus daļa, indekss | 100 | 143 | 203 | 224 | 194 |
| Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat. |

(56)

Ķīnas importa apjoms būtiski palielinājās no aptuveni 2 300 t 2005. gadā līdz aptuveni 4 000 t izmeklēšanas periodā jeb par 77 %, 2008. gadā sasniedzot visaugstāko rādītāju – aptuveni 5 300 t. Attiecīgā Ķīnas tirgus daļa gandrīz divkāršojās no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,8 % izmeklēšanas periodā. Norādīts, ka 2008. gadā Ķīnas importa tirgus daļa sasniedza 28,6 % īsi pirms IP un IP samazinājās līdz 24,8 %.

2.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Ķīnas importa apjoms (tonnās)

2 291

3 470

5 204

5 348

4 065

Ķīnas imports (tonnās) Indekss

100

152

227

234

177

Ķīnas importa tirgus daļa

12,8 %

18,3 %

26 %

28,6 %

24,8 %

Ķīnas importa tirgus daļa, indekss

100

143

203

224

194

Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat.

3.2.   Vienības pārdošanas cena

| (57) | 2005. gadā vidējās Ķīnas importa cenas bija 482 euro tonnā. Tās pakāpeniski paaugstinājās, 2008. gadā sasniedzot 524 euro tonnā, vēlāk IP samazinājās līdz 502 euro tonnā. Kopumā aplūkotajā periodā cenas palielinājās par 4 %.

  3.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas importa apjoms (EUR/t) | 482 | 511 | 514 | 524 | 502 |
| Indekss | 100 | 106 | 107 | 109 | 104 |
| Avots: koriģētas importa cenas saskaņā ar Eurostat. |

(57)

2005. gadā vidējās Ķīnas importa cenas bija 482 euro tonnā. Tās pakāpeniski paaugstinājās, 2008. gadā sasniedzot 524 euro tonnā, vēlāk IP samazinājās līdz 502 euro tonnā. Kopumā aplūkotajā periodā cenas palielinājās par 4 %.

3.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Ķīnas importa apjoms (EUR/t)

482

511

514

524

502

Indekss

100

106

107

109

104

Avots: koriģētas importa cenas saskaņā ar Eurostat.

3.3.   Cenas samazinājums

| (58) | Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares ražojumu veida pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgajam importam atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgu muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekciju. Salīdzinājumu veica pēc tam, kad atskaitīja rabatus un cenu atlaides. |
| --- | --- |

(58)

Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares ražojumu veida pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgajam importam atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgu muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekciju. Salīdzinājumu veica pēc tam, kad atskaitīja rabatus un cenu atlaides.

| (59) | Pamatojoties uz minēto metodoloģiju, iepriekš minēto cenu starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cena), parādīja cenas samazināšanas starpību 13–29 % apmērā, un augstākos rādītājus attiecina uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz minēto metodoloģiju, iepriekš minēto cenu starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cena), parādīja cenas samazināšanas starpību 13–29 % apmērā, un augstākos rādītājus attiecina uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās.

4.   Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis

| (60) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmēja SRN, ņēma vērā visu to ekonomisko faktoru analīzi, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmēja SRN, ņēma vērā visu to ekonomisko faktoru analīzi, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

4.1.   Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums

| (61) | No 2005. līdz 2007. gadam ražošanas jauda palielinājās par 4 % un saglabājās šādā līmenī līdz attiecīgā perioda beigām. |
| --- | --- |

(61)

No 2005. līdz 2007. gadam ražošanas jauda palielinājās par 4 % un saglabājās šādā līmenī līdz attiecīgā perioda beigām.

| (62) | No 2005. līdz 2007. gadam palielinājās attiecīgā ražojuma ražošana, bet laikā līdz IP samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražošana samazinājās par 12 %. IP kopējais saražotais daudzums svārstījās no 30 000–40 000 t. |
| --- | --- |

(62)

No 2005. līdz 2007. gadam palielinājās attiecīgā ražojuma ražošana, bet laikā līdz IP samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražošana samazinājās par 12 %. IP kopējais saražotais daudzums svārstījās no 30 000–40 000 t.

| (63) | Attiecīgajā periodā jaudas izmantošana samazinājās par 15 %, jo samazinājās ražošanas apjoms.

  4.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (indekss) | 100 | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Ražošanas apjoms (indekss) | 100 | 104 | 105 | 84 | 88 |
| Jaudas izmantojums (indekss) | 100 | 104 | 101 | 81 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(63)

Attiecīgajā periodā jaudas izmantošana samazinājās par 15 %, jo samazinājās ražošanas apjoms.

4.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Ražošanas jauda (indekss)

100

100

104

104

104

Ražošanas apjoms (indekss)

100

104

105

84

88

Jaudas izmantojums (indekss)

100

104

101

81

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vienības vidējās cenas Savienībā

| (64) | 2005.–2007. gadā SRN pārdeva līdzīgu attiecīgā ražojuma apjomu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, bet vēlāk tas samazinājās par 13 %. Aplūkotajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 21 %. |
| --- | --- |

(64)

2005.–2007. gadā SRN pārdeva līdzīgu attiecīgā ražojuma apjomu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, bet vēlāk tas samazinājās par 13 %. Aplūkotajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 21 %.

| (65) | Aplūkotajā periodā SRN tirgus daļa samazinājās no 74,9 % 2005. gadā līdz 64,7 % IP. |
| --- | --- |

(65)

Aplūkotajā periodā SRN tirgus daļa samazinājās no 74,9 % 2005. gadā līdz 64,7 % IP.

| (66) | Aplūkotajā periodā vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū pazeminājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam vidējās pārdošanas cenas saglabājās līdzīgā līmenī, bet vēlāk IP samazinājās par 9 %.

  5.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (indekss) | 100 | 104 | 99 | 86 | 79 |
| SRN tirgus daļa | 74,9 % | 73,4 % | 66,5 % | 61,4 % | 64,7 % |
| Indekss | 100 | 98 | 89 | 82 | 86 |
| Vidējās cenas (indekss) | 100 | 97 | 97 | 97 | 88 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(66)

Aplūkotajā periodā vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū pazeminājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam vidējās pārdošanas cenas saglabājās līdzīgā līmenī, bet vēlāk IP samazinājās par 9 %.

5.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Pārdošanas apjoms (indekss)

100

104

99

86

79

SRN tirgus daļa

74,9 %

73,4 %

66,5 %

61,4 %

64,7 %

Indekss

100

98

89

82

86

Vidējās cenas (indekss)

100

97

97

97

88

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.3.   Krājumi

| (67) | Aplūkotajā periodā noliktavas krājumi samazinājās par 37 %. IP noslēgumā krājumi bija no 1 000 līdz 5 000 t.

  6.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (indekss) | 100 | 92 | 120 | 92 | 63 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(67)

Aplūkotajā periodā noliktavas krājumi samazinājās par 37 %. IP noslēgumā krājumi bija no 1 000 līdz 5 000 t.

6.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Krājumi (indekss)

100

92

120

92

63

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.   Rentabilitāte, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (68) | Aplūkotajā periodā Savienības tirgū SRN līdzīga ražojumā pārdevumi bija rentabli, bet no 2005. gada līdz IP rentabilitāte strauji kritās. |
| --- | --- |

(68)

Aplūkotajā periodā Savienības tirgū SRN līdzīga ražojumā pārdevumi bija rentabli, bet no 2005. gada līdz IP rentabilitāte strauji kritās.

| (69) | Lai gan no 2005. līdz 2007. gadam ieguldījumus veica, 2006. gadā tie samazinājās, bet 2008. gadā un IP tie ārkārtīgi samazinājās. Aplūkotajā periodā ieguldījumi saruka par 76 %. |
| --- | --- |

(69)

Lai gan no 2005. līdz 2007. gadam ieguldījumus veica, 2006. gadā tie samazinājās, bet 2008. gadā un IP tie ārkārtīgi samazinājās. Aplūkotajā periodā ieguldījumi saruka par 76 %.

| (70) | Ienākums no ieguldījumiem uzrādīja līdzīgu tendenci saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, kas 2005.–2007. bija stabila, bet samazinājās 2008. gadā un IP. |
| --- | --- |

(70)

Ienākums no ieguldījumiem uzrādīja līdzīgu tendenci saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, kas 2005.–2007. bija stabila, bet samazinājās 2008. gadā un IP.

| (71) | Par pārējiem finanšu rādītājiem – aplūkotajā periodā SRN radītā naudas plūsma samazinājās par 51 %.

  7.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte (indekss) | 100 | 90 | 86 | 52 | 19 |
| Ieguldījumi (indekss) | 100 | 61 | 140 | 16 | 24 |
| Ienākums no ieguldījumiem (indekss) | 100 | 100 | 100 | 60 | 21 |
| Naudas plūsma (indekss) | 100 | 92 | 20 | 106 | 49 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Par pārējiem finanšu rādītājiem – aplūkotajā periodā SRN radītā naudas plūsma samazinājās par 51 %.

7.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Rentabilitāte (indekss)

100

90

86

52

19

Ieguldījumi (indekss)

100

61

140

16

24

Ienākums no ieguldījumiem (indekss)

100

100

100

60

21

Naudas plūsma (indekss)

100

92

20

106

49

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.5.   Nodarbinātība, ražīgums un darba algas

| (72) | No 2005. līdz 2007. gadam nedaudz paaugstinājās nodarbinātība, vēlāk 2008. gadā un IP samazinājās. Aplūkotajā periodā nodarbinātība samazinājās par 13 %. |
| --- | --- |

(72)

No 2005. līdz 2007. gadam nedaudz paaugstinājās nodarbinātība, vēlāk 2008. gadā un IP samazinājās. Aplūkotajā periodā nodarbinātība samazinājās par 13 %.

| (73) | 2006. gadā darba algas samazinājās par 6 %, 2007. gadā no jauna sasniedza 2005. gada līmeni, 2008. gadā un IP palielinājās. Aplūkotajā periodā darba algas palielinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(73)

2006. gadā darba algas samazinājās par 6 %, 2007. gadā no jauna sasniedza 2005. gada līmeni, 2008. gadā un IP palielinājās. Aplūkotajā periodā darba algas palielinājās par 10 %.

| (74) | Visā aplūkotajā periodā viena nodarbinātā ražīgums saglabājās stabils, no 2005. gada līdz IP palielinājās par 1 %.

  8.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (indekss) | 100 | 99 | 104 | 85 | 87 |
| Darba algas (indekss) | 100 | 94 | 100 | 104 | 110 |
| Ražīgums (indekss) | 100 | 104 | 101 | 99 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(74)

Visā aplūkotajā periodā viena nodarbinātā ražīgums saglabājās stabils, no 2005. gada līdz IP palielinājās par 1 %.

8.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Nodarbinātība (indekss)

100

99

104

85

87

Darba algas (indekss)

100

94

100

104

110

Ražīgums (indekss)

100

104

101

99

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.6.   Izaugsme

| (75) | Aplūkotajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 9 %, SRN pārdevumi samazinājās par 21 %. Tā dēļ SRN aplūkotajā periodā zaudēja tirgus daļas par 10 %. |
| --- | --- |

(75)

Aplūkotajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 9 %, SRN pārdevumi samazinājās par 21 %. Tā dēļ SRN aplūkotajā periodā zaudēja tirgus daļas par 10 %.

4.7.   Dempinga starpības mērogs

| (76) | Kā norādīts iepriekš iedaļā par dempingu, Ķīnai ir ievērojama dempinga starpība. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, nevar uzskatīt, ka dempinga starpības ietekme būtu niecīga. |
| --- | --- |

(76)

Kā norādīts iepriekš iedaļā par dempingu, Ķīnai ir ievērojama dempinga starpība. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, nevar uzskatīt, ka dempinga starpības ietekme būtu niecīga.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (77) | Vairums SRN nodarītā kaitējuma rādītāju aplūkotajā periodā attīstījās negatīvi. Tāpēc ar SRN saistīti finanšu darbības rādītāji, ieskaitot ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti, aplūkotajā periodā arī attīstījās negatīvi. |
| --- | --- |

(77)

Vairums SRN nodarītā kaitējuma rādītāju aplūkotajā periodā attīstījās negatīvi. Tāpēc ar SRN saistīti finanšu darbības rādītāji, ieskaitot ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti, aplūkotajā periodā arī attīstījās negatīvi.

| (78) | Izmeklēšanā arī atklāja, ka izmeklēšanas periodā lētais Ķīnas imports pārmērīgi pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 29 %. SRN piedzīvoja pārdevumu un tirgus daļas samazinājumu. |
| --- | --- |

(78)

Izmeklēšanā arī atklāja, ka izmeklēšanas periodā lētais Ķīnas imports pārmērīgi pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 29 %. SRN piedzīvoja pārdevumu un tirgus daļas samazinājumu.

| (79) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (80) | Eiropas Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis kaitējumu tādā apmērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām, bet kas tajā pašā laikā varēja radīt kaitējumu SRN, lai nodrošinātu to, ka šo citu faktoru iespējamo radīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(80)

Eiropas Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis kaitējumu tādā apmērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām, bet kas tajā pašā laikā varēja radīt kaitējumu SRN, lai nodrošinātu to, ka šo citu faktoru iespējamo radīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (81) | Aplūkotajā periodā imports par dempinga cenām no Ķīnas palielinājās apjoma ziņā par 77 %, kā dēļ šajā pašā periodā palielinājās Ķīnas importa Savienības tirgus daļa par 94 %. No 2008. gada līdz IP Ķīnas importa samazinājums, ieskaitot tirgus daļas zaudējumu, nav uzskatāms par ievērojamu salīdzinājumā ar vispārējo stāvokli aplūkotajā periodā. |
| --- | --- |

(81)

Aplūkotajā periodā imports par dempinga cenām no Ķīnas palielinājās apjoma ziņā par 77 %, kā dēļ šajā pašā periodā palielinājās Ķīnas importa Savienības tirgus daļa par 94 %. No 2008. gada līdz IP Ķīnas importa samazinājums, ieskaitot tirgus daļas zaudējumu, nav uzskatāms par ievērojamu salīdzinājumā ar vispārējo stāvokli aplūkotajā periodā.

| (82) | Ķīnas importa pieaugums aplūkotajā periodā sakrita ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos SRN. Tā Savienības tirgū piedzīvoja pārdevumu kritumu kā apjoma, tā rādītāju ziņā, kā dēļ zaudēja tirgus daļu par 10 procentu punktiem aplūkotajā periodā (kā minēts iepriekš 65. apsvērumā). Ķīnas imports par dempinga cenām izraisīja cenu pazeminājumu, tādēļ Savienības tirgū SRN nevarēja uzturēt savu cenu līmeni. Tādēļ rentabilitāte ievērojami samazinājās zem līmeņa, kas ļautu veikt nepieciešamos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(82)

Ķīnas importa pieaugums aplūkotajā periodā sakrita ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos SRN. Tā Savienības tirgū piedzīvoja pārdevumu kritumu kā apjoma, tā rādītāju ziņā, kā dēļ zaudēja tirgus daļu par 10 procentu punktiem aplūkotajā periodā (kā minēts iepriekš 65. apsvērumā). Ķīnas imports par dempinga cenām izraisīja cenu pazeminājumu, tādēļ Savienības tirgū SRN nevarēja uzturēt savu cenu līmeni. Tādēļ rentabilitāte ievērojami samazinājās zem līmeņa, kas ļautu veikt nepieciešamos ieguldījumus.

| (83) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka Ķīnas importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja SRN cenas, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Savienības ražošanas nozarē, ko atspoguļo finanšu stāvokļa pasliktināšanās tajā un citu kaitējuma rādītāju samazināšanās aplūkotajā periodā, kā arī tirgus daļas zaudējums. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka Ķīnas importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja SRN cenas, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Savienības ražošanas nozarē, ko atspoguļo finanšu stāvokļa pasliktināšanās tajā un citu kaitējuma rādītāju samazināšanās aplūkotajā periodā, kā arī tirgus daļas zaudējums.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (84) | Imports no trešām valstīm, ko šajā izmeklēšanā neaplūko, aplūkotajā periodā samazinājās par 23 %, kā rezultātā par diviem procentu punktiem aplūkotajā periodā samazinājās tirgus daļa. Šajā periodā minētā importa cenas palielinājās par 102 %. |
| --- | --- |

(84)

Imports no trešām valstīm, ko šajā izmeklēšanā neaplūko, aplūkotajā periodā samazinājās par 23 %, kā rezultātā par diviem procentu punktiem aplūkotajā periodā samazinājās tirgus daļa. Šajā periodā minētā importa cenas palielinājās par 102 %.

| (85) | Aplūkotajā periodā pārējo trešo valstu importa apjoms un cenas bija šādas:

  9.   tabula











  Citas trešās valstis | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārējā importa kopapjoms (tonnās) | 2 210 | 1 566 | 1 502 | 1 867 | 1 709 |
| Indekss | 100 | 71 | 68 | 84 | 77 |
| Pārējā importa vidējā cena (EUR/t) | 914 | 1 275 | 1 305 | 1 680 | 1 844 |
| Indekss | 100 | 140 | 143 | 184 | 202 |
| Avots: koriģēti Eurostat dati. |

(85)

Aplūkotajā periodā pārējo trešo valstu importa apjoms un cenas bija šādas:

9.   tabula

Citas trešās valstis

2005

2006

2007

2008

IP

Pārējā importa kopapjoms (tonnās)

2 210

1 566

1 502

1 867

1 709

Indekss

100

71

68

84

77

Pārējā importa vidējā cena (EUR/t)

914

1 275

1 305

1 680

1 844

Indekss

100

140

143

184

202

Avots: koriģēti Eurostat dati.

| (86) | Aplūkotajā periodā importa apjoms no pārējām trešām valstīm samazinājās par 23 %, bet šajā pašā periodā importa cenas divkāršojās. Visā aplūkotajā periodā importa cenas no pārējām trešām valstīm ievērojami pārsniedza SRN pārdošanas cenas. Tādēļ pagaidām secina, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ko SRN radīja Ķīnas imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(86)

Aplūkotajā periodā importa apjoms no pārējām trešām valstīm samazinājās par 23 %, bet šajā pašā periodā importa cenas divkāršojās. Visā aplūkotajā periodā importa cenas no pārējām trešām valstīm ievērojami pārsniedza SRN pārdošanas cenas. Tādēļ pagaidām secina, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ko SRN radīja Ķīnas imports par dempinga cenām.

3.2.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| (87) | Aplūkotajā periodā SRN eksporta pārdevumi samazinājās par 10 % un cenas palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(87)

Aplūkotajā periodā SRN eksporta pārdevumi samazinājās par 10 % un cenas palielinājās par 8 %.

| (88) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, uzskata, ka SRN eksporta pārdevumi uz pārējām trešām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un SRN radīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, uzskata, ka SRN eksporta pārdevumi uz pārējām trešām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un SRN radīto būtisko kaitējumu.

3.3.   Iekšējā izmantošana

| (89) | Aplūkotajā periodā SRN par 56 % pieauga iekšējā izmantošana, kā redzams turpmāk tabulā.

  10.   tabula | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iekšējā izmantošana (indekss) | 100 | 126 | 115 | 148 | 156 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(89)

Aplūkotajā periodā SRN par 56 % pieauga iekšējā izmantošana, kā redzams turpmāk tabulā.

10.   tabula

2005

2006

2007

2008

IP

Iekšējā izmantošana (indekss)

100

126

115

148

156

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (90) | Tomēr norādīts, ka SRN vēl bija neizmantota jauda (10 000–20 000 t). Tas nozīmē, ka pāreju uz iekšējo izmantošanu var uzskatīt par uzņēmēju reakciju uz Ķīnas importu par dempinga cenām, jo, iespējams, izdevīgāk ražot pakārtotās nozares ražojumus, ņemot vērā nātrija glikonāta cenu zemo līmeni. Tas, ka joprojām pastāv ievērojama neizmantota nātrija glikonāta ražošanas jauda, liecina par to, ka SRN necenšas pilnīgi pārorientēt ražošanu uz pakārtotās nozares ražojumiem, ko var uzskatīt par aizsardzības pasākumu pret importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(90)

Tomēr norādīts, ka SRN vēl bija neizmantota jauda (10 000–20 000 t). Tas nozīmē, ka pāreju uz iekšējo izmantošanu var uzskatīt par uzņēmēju reakciju uz Ķīnas importu par dempinga cenām, jo, iespējams, izdevīgāk ražot pakārtotās nozares ražojumus, ņemot vērā nātrija glikonāta cenu zemo līmeni. Tas, ka joprojām pastāv ievērojama neizmantota nātrija glikonāta ražošanas jauda, liecina par to, ka SRN necenšas pilnīgi pārorientēt ražošanu uz pakārtotās nozares ražojumiem, ko var uzskatīt par aizsardzības pasākumu pret importu par dempinga cenām.

| (91) | Tāpēc provizoriski secina, ka šis pieaugums nenovērsa cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc provizoriski secina, ka šis pieaugums nenovērsa cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

3.4.   Patēriņa attīstība ES

| (92) | Norādīts, ka aplūkotajā periodā ES patēriņš samazinājās par 9 %, un tam par cēloni varētu būt notiekošā ekonomikas lejupslīde. Tādēļ pārbaudīja, vai patēriņa kritums būtu varējis ietekmēt kaitējumu radošo stāvokli SRN. |
| --- | --- |

(92)

Norādīts, ka aplūkotajā periodā ES patēriņš samazinājās par 9 %, un tam par cēloni varētu būt notiekošā ekonomikas lejupslīde. Tādēļ pārbaudīja, vai patēriņa kritums būtu varējis ietekmēt kaitējumu radošo stāvokli SRN.

| (93) | Tomēr SRN pārdevumi samazinājās daudz lielākā mērā, proti, par 21 %, turpretī Ķīnas imports palielinājās par 77 % tajā pašā periodā. Līdzīgas tendences var novērot saistībā ar tirgu daļu. SRN zaudēja ap 10 procentu punktiem no to tirgus daļas, turpretī Ķīnas imports divkāršoja savu tirgus daļu (no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,9 % IP). |
| --- | --- |

(93)

Tomēr SRN pārdevumi samazinājās daudz lielākā mērā, proti, par 21 %, turpretī Ķīnas imports palielinājās par 77 % tajā pašā periodā. Līdzīgas tendences var novērot saistībā ar tirgu daļu. SRN zaudēja ap 10 procentu punktiem no to tirgus daļas, turpretī Ķīnas imports divkāršoja savu tirgus daļu (no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,9 % IP).

| (94) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka nevar uzskatīt, ka ES patēriņa krituma dēļ tiktu pārtraukta cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka nevar uzskatīt, ka ES patēriņa krituma dēļ tiktu pārtraukta cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (95) | Iepriekš minētais izvērtējums pierāda, ka aplūkotajā periodā būtiski palielinājās Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, kā arī bija ievērojams cenu samazinājums. Zemo cenu Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās vienlaikus ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, kas kopā ar lejupvērstu spiedienu uz cenām IP laikā izraisīja būtisku SRN stāvokļa pasliktināšanos. Savukārt, pārbaudot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no minētajiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(95)

Iepriekš minētais izvērtējums pierāda, ka aplūkotajā periodā būtiski palielinājās Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, kā arī bija ievērojams cenu samazinājums. Zemo cenu Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās vienlaikus ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, kas kopā ar lejupvērstu spiedienu uz cenām IP laikā izraisīja būtisku SRN stāvokļa pasliktināšanos. Savukārt, pārbaudot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no minētajiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski secina, ka pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē imports no Ķīnas ir izraisījis būtisku kaitējumu SRN. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski secina, ka pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē imports no Ķīnas ir izraisījis būtisku kaitējumu SRN.

F.   EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievada piezīme

| (97) | Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, t. i., attiecīgā produkta Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(97)

Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, t. i., attiecīgā produkta Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

2.   Savienības ražošanas nozare

2.1.   Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (98) | Kā skaidrots iepriekš, dempinga cenu importa dēļ radās kaitējums, kas izpaudās kā ievērojams pārdevumu apmēra un cenu kritums, kas savukārt vēlāk pasliktināja SRN stāvokli. Sagaidāms, ka pēc antidempinga maksājuma piemērošanas sausā nātrija glikonāta apjoms un cenas, ko pārdod SRN, palielināsies un tāpēc SRN varēs sasniegt pieņemamu rentabilitātes līmeni. |
| --- | --- |

(98)

Kā skaidrots iepriekš, dempinga cenu importa dēļ radās kaitējums, kas izpaudās kā ievērojams pārdevumu apmēra un cenu kritums, kas savukārt vēlāk pasliktināja SRN stāvokli. Sagaidāms, ka pēc antidempinga maksājuma piemērošanas sausā nātrija glikonāta apjoms un cenas, ko pārdod SRN, palielināsies un tāpēc SRN varēs sasniegt pieņemamu rentabilitātes līmeni.

| (99) | Tiek uzskatīts, ka, piemērojot pasākumus, tirgū atjaunosies godīga konkurence. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarē peļņa kritās, jo tai bija grūtības konkurēt ar Ķīnas izcelsmes importu par zemām dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļaus SRN vismaz daļēji atgūt tās zaudēto tirgus daļu, kas turpmāk labvēlīgi ietekmēs rentabilitāti. |
| --- | --- |

(99)

Tiek uzskatīts, ka, piemērojot pasākumus, tirgū atjaunosies godīga konkurence. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarē peļņa kritās, jo tai bija grūtības konkurēt ar Ķīnas izcelsmes importu par zemām dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļaus SRN vismaz daļēji atgūt tās zaudēto tirgus daļu, kas turpmāk labvēlīgi ietekmēs rentabilitāti.

| (100) | Ja netiks veikti pasākumi, iespējama SRN stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Cenu pazeminājums, ko rada imports par dempinga cenām, arī turpmāk jauks visus SRN centienus atgūt pietiekamu rentabilitātes līmeni. Pasākumu nepieņemšana apdraudētu SRN ilgstošu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(100)

Ja netiks veikti pasākumi, iespējama SRN stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Cenu pazeminājums, ko rada imports par dempinga cenām, arī turpmāk jauks visus SRN centienus atgūt pietiekamu rentabilitātes līmeni. Pasākumu nepieņemšana apdraudētu SRN ilgstošu pastāvēšanu.

| (101) | Tātad sagaidāms, ka pasākumu ietekmē SRN būs iespēja atgūties no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(101)

Tātad sagaidāms, ka pasākumu ietekmē SRN būs iespēja atgūties no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu.

3.   Importētāji/tirgotāji

| (102) | Anketas nosūtīja pieciem importētājiem. Neviens no viņiem izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(102)

Anketas nosūtīja pieciem importētājiem. Neviens no viņiem izmeklēšanā nesadarbojās.

| (103) | Minēto apstākļu dēļ provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme (ja tādi tiks veikti) importētājus/tirgotājus, visdrīzāk, būtiski neietekmēs. |
| --- | --- |

(103)

Minēto apstākļu dēļ provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme (ja tādi tiks veikti) importētājus/tirgotājus, visdrīzāk, būtiski neietekmēs.

4.   Lietotāji

| (104) | Anketas nosūtīja 23 lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā sadarbojās tikai četri lietotāji, no kuriem tikai trīs izmantoja un no Ķīnas tieši importēja attiecīgo ražojumu. Minēto triju lietotāju, kas sadarbojās, tiešais imports aplūkotajā periodā veidoja 10 % no kopējā sausā nātrija glikonāta importa no Ķīnas. Ceturtais lietotājs, kas sadarbojās, no Ķīnas importēto attiecīgo ražojumu neizmantoja. |
| --- | --- |

(104)

Anketas nosūtīja 23 lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā sadarbojās tikai četri lietotāji, no kuriem tikai trīs izmantoja un no Ķīnas tieši importēja attiecīgo ražojumu. Minēto triju lietotāju, kas sadarbojās, tiešais imports aplūkotajā periodā veidoja 10 % no kopējā sausā nātrija glikonāta importa no Ķīnas. Ceturtais lietotājs, kas sadarbojās, no Ķīnas importēto attiecīgo ražojumu neizmantoja.

| (105) | Minētie četri lietotāji no Vācijas, Francijas un Apvienotās Karalistes aktīvi darbojas ķīmijas rūpniecībā un ražo plašu ražojumu klāstu, un daži nātrija glikonātu izmanto kā izejvielu. Parasti nātrija glikonāts neveido būtisku ieguldījumu izmaksu daļu. Kopumā, pieņemot, ka cenas kāpumu nevar novirzīt uz galapatērētāju, aplēsa, ka ierosinātā antidempinga maksājuma maksimālā ietekme būs ļoti niecīga. Turklāt jānorāda, ka minēto uzņēmumu to ražojumu apgrozījums, kuriem izmanto nātrija glikonātu, nepārsniedza 5 % no to kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(105)

Minētie četri lietotāji no Vācijas, Francijas un Apvienotās Karalistes aktīvi darbojas ķīmijas rūpniecībā un ražo plašu ražojumu klāstu, un daži nātrija glikonātu izmanto kā izejvielu. Parasti nātrija glikonāts neveido būtisku ieguldījumu izmaksu daļu. Kopumā, pieņemot, ka cenas kāpumu nevar novirzīt uz galapatērētāju, aplēsa, ka ierosinātā antidempinga maksājuma maksimālā ietekme būs ļoti niecīga. Turklāt jānorāda, ka minēto uzņēmumu to ražojumu apgrozījums, kuriem izmanto nātrija glikonātu, nepārsniedza 5 % no to kopējā apgrozījuma.

| (106) | Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, lietotājus, visticamāk, būtiski neietekmētu. |
| --- | --- |

(106)

Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, lietotājus, visticamāk, būtiski neietekmētu.

5.   Secinājums par ES interesēm

| (107) | Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, provizoriski secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, provizoriski secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (108) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (109) | Lai noteiktu minēto pasākumu līmeni, ņēma vērā konstatētā dempinga starpību un maksājuma apmēru, kas vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(109)

Lai noteiktu minēto pasākumu līmeni, ņēma vērā konstatētā dempinga starpību un maksājuma apmēru, kas vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (110) | Aprēķinot dempinga kaitējuma seku novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jānodrošina Savienības ražošanas nozarei iespēja segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā pamatoti iespējams sasniegt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskatīja, ka peļņas norma, ko pieprasīja sūdzības iesniedzējs, bija samērīga, un to izmantoja šim nolūkam. |
| --- | --- |

(110)

Aprēķinot dempinga kaitējuma seku novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jānodrošina Savienības ražošanas nozarei iespēja segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā pamatoti iespējams sasniegt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskatīja, ka peļņas norma, ko pieprasīja sūdzības iesniedzējs, bija samērīga, un to izmantoja šim nolūkam.

| (111) | Pamatojoties uz šo, Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīga ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. To ieguva, summējot iepriekšminēto peļņas normu un ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz šo, Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīga ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. To ieguva, summējot iepriekšminēto peļņas normu un ražošanas izmaksas.

| (112) | Pēc tam noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot koriģēto vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru SRN pārdod Savienības tirgū. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica kā procentuālo daudzumu no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(112)

Pēc tam noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot koriģēto vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru SRN pārdod Savienības tirgū. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica kā procentuālo daudzumu no kopējās CIF importa vērtības.

| (113) | Lai aprēķinātu valsts kaitējuma novēršanas pakāpi visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jāņem vērā, ka sadarbības apjoms bija mazs. Tādēļ šīā kaitējuma starpību aprēķināja, izmantojot sūdzībā sniegtos datus, kas atjaunināti IP. |
| --- | --- |

(113)

Lai aprēķinātu valsts kaitējuma novēršanas pakāpi visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jāņem vērā, ka sadarbības apjoms bija mazs. Tādēļ šīā kaitējuma starpību aprēķināja, izmantojot sūdzībā sniegtos datus, kas atjaunināti IP.

2.   Pagaidu pasākumi

| (114) | Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi Ķīnas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi Ķīnas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis.

| (115) | Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 29,9 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | 51,1 % | 27,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 53,4 % | 79,2 % | 53,4 % |

(115)

Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

29,9 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

51,1 %

27,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

53,4 %

79,2 %

53,4 %

| (116) | Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(116)

Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (117) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(117)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (118) | Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(118)

Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.

3.   Īpašā uzraudzība

| (119) | Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. |
| --- | --- |

(119)

Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.

| (120) | Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(120)

Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

| (121) | Gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, cita starpā, var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālais maksājums un secīgi jāpiemēro valsts mēroga maksājums. |
| --- | --- |

(121)

Gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, cita starpā, var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālais maksājums un secīgi jāpiemēro valsts mēroga maksājums.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (122) | Pareizas vadības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kuras pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Bez tam jānosaka, ka šīs regulas vajadzībām sniegtie atzinumi attiecībā uz antidempinga maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un galīga maksājuma vajadzībām tos var izskatīt no jauna, |
| --- | --- |

(122)

Pareizas vadības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kuras pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Bez tam jānosaka, ka šīs regulas vajadzībām sniegtie atzinumi attiecībā uz antidempinga maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un galīga maksājuma vajadzībām tos var izskatīt no jauna,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tāda sausā nātrija glikonāta importam, kura Muitas savienības un statistikas (MSS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru deklarē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).

2.   Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājums | Taric papildu kodi |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | A973 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 53,4 % | A999 |

Uzņēmums

Maksājums

Taric papildu kodi

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

A973

Visi pārējie uzņēmumi

53,4 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, jāpiemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā maksājuma likme.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 188, 11.8.2009., 24. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

| 1) | Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1)

Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats.

| 2) | Šāda deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto sauso nātrija glikonātu (apjoms) (Taric papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
  Datums un paraksts” |
| --- | --- |

2)

Šāda deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto sauso nātrija glikonātu (apjoms) (Taric papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.

Datums un paraksts”

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/17

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 378/2010

(2010. gada 3. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 4. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 3. maijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 126,4 |
| TN | 107,3 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | MA | 61,4 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 86,3 |
| 0709 90 70 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 69,6 |
| MA | 60,6 |
| TN | 47,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZA | 77,8 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,0 |
| BR | 79,2 |
| CA | 80,5 |
| CL | 79,7 |
| CN | 81,9 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 107,9 |
| US | 126,4 |
| UY | 93,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

68,6

MA

126,4

TN

107,3

TR

95,9

ZZ

99,6

0707 00 05

MA

61,4

TR

111,2

ZZ

86,3

0709 90 70

TR

105,8

ZZ

105,8

0805 10 20

EG

56,8

IL

69,6

MA

60,6

TN

47,1

TR

54,8

ZZ

57,8

0805 50 10

TR

66,3

ZA

77,8

ZZ

72,1

0808 10 80

AR

82,0

BR

79,2

CA

80,5

CL

79,7

CN

81,9

MK

22,1

NZ

107,9

US

126,4

UY

93,0

ZA

92,6

ZZ

84,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/19

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 31. marts),

ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

(2010/251/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 5. punktu,

ņemot vērā Īrijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Máire GEOGHEGAN-QUINN kundzes pilnvaru termiņš ar Padomes 2006. gada 23. janvāra lēmumu tika pagarināts uz laikposmu no 2006. gada 1. marta līdz 2012. gada 29. februārim (1). |
| --- | --- |

(1)

Máire GEOGHEGAN-QUINN kundzes pilnvaru termiņš ar Padomes 2006. gada 23. janvāra lēmumu tika pagarināts uz laikposmu no 2006. gada 1. marta līdz 2012. gada 29. februārim (1).

| (2) | Ar 2010. gada 8. februāra vēstuli Padomes priekšsēdētājam Máire GEOGHEGAN-QUINN kundze ir atkāpusies no Revīzijas palātas locekļa amata. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2010. gada 8. februāra vēstuli Padomes priekšsēdētājam Máire GEOGHEGAN-QUINN kundze ir atkāpusies no Revīzijas palātas locekļa amata.

| (3) | Pēc viņas atkāpšanās uz viņas pilnvaru termiņa atlikušo laiku viņas vietā jāieceļ viņas pēctecis, |
| --- | --- |

(3)

Pēc viņas atkāpšanās uz viņas pilnvaru termiņa atlikušo laiku viņas vietā jāieceļ viņas pēctecis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eoin O'SHEA kungu ieceļ par Revīzijas palātas locekli uz Máire GEOGHEGAN-QUINN kundzes pilnvaru termiņa atlikušo laiku, proti, līdz 2012. gada 29. februārim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2010. gada 31. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OV L 22, 26.1.2006., 51. lpp.

1

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/20

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 26. aprīlis),

ar ko papildina Šengenas Robežu kodeksu attiecībā uz jūras ārējo robežu uzraudzību saistībā ar operatīvo sadarbību, kuru koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

(2010/252/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (1), un jo īpaši tās 12. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Robežu uzraudzības mērķis ir nepieļaut neatļautu robežšķērsošanu, apkarot pārrobežu noziedzību un aizturēt un veikt citus pasākumus pret personām, kas robežu šķērsojušas nelikumīgi. Robežu uzraudzībai būtu efektīvi jānovērš personu izvairīšanās no pārbaudēm robežšķērsošanas vietās un jāattur no mēģinājumiem to darīt, kā arī jāatklāj ārējo robežu neatļauta šķērsošana. |
| --- | --- |

(1)

Robežu uzraudzības mērķis ir nepieļaut neatļautu robežšķērsošanu, apkarot pārrobežu noziedzību un aizturēt un veikt citus pasākumus pret personām, kas robežu šķērsojušas nelikumīgi. Robežu uzraudzībai būtu efektīvi jānovērš personu izvairīšanās no pārbaudēm robežšķērsošanas vietās un jāattur no mēģinājumiem to darīt, kā arī jāatklāj ārējo robežu neatļauta šķērsošana.

| (2) | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk “Aģentūra”) ir atbildīga par operatīvās sadarbības koordināciju starp dalībvalstīm, lai veicinātu Savienības tiesību aktu piemērošanu, tostarp saistībā ar robežu uzraudzību. Ir vajadzīgi papildu noteikumi attiecībā uz robežu uzraudzības darbībām, ko veic vienas dalībvalsts jūras un sauszemes vienības pie citu dalībvalstu jūras robežām saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Aģentūra, un lai turpinātu nostiprināt minēto sadarbību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk “Aģentūra”) ir atbildīga par operatīvās sadarbības koordināciju starp dalībvalstīm, lai veicinātu Savienības tiesību aktu piemērošanu, tostarp saistībā ar robežu uzraudzību. Ir vajadzīgi papildu noteikumi attiecībā uz robežu uzraudzības darbībām, ko veic vienas dalībvalsts jūras un sauszemes vienības pie citu dalībvalstu jūras robežām saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Aģentūra, un lai turpinātu nostiprināt minēto sadarbību.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 562/2006 un Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem pasākumiem, ko veic uzraudzības operācijas gaitā, vajadzētu būt samērīgiem ar izvirzītajiem mērķiem un to īstenošanā pilnībā jāievēro pamattiesības un bēgļu un patvēruma meklētāju tiesības, tostarp jo īpaši izraidīšanas aizliegums. Dalībvalstīm ir saistoši patvēruma acquis un jo īpaši noteikumi, kas paredzēti Padomes Direktīvā 2005/85/EK (2005. gada 1. decembris) par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (2), attiecībā uz patvēruma pieteikumiem, kuri iesniegti dalībvalstu teritorijā, tostarp pie robežām vai tranzīta zonās. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 562/2006 un Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem pasākumiem, ko veic uzraudzības operācijas gaitā, vajadzētu būt samērīgiem ar izvirzītajiem mērķiem un to īstenošanā pilnībā jāievēro pamattiesības un bēgļu un patvēruma meklētāju tiesības, tostarp jo īpaši izraidīšanas aizliegums. Dalībvalstīm ir saistoši patvēruma acquis un jo īpaši noteikumi, kas paredzēti Padomes Direktīvā 2005/85/EK (2005. gada 1. decembris) par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (2), attiecībā uz patvēruma pieteikumiem, kuri iesniegti dalībvalstu teritorijā, tostarp pie robežām vai tranzīta zonās.

| (4) | Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnija un 2009. gada 29. un 30. oktobra sanāksmēs uzsvēra, ka ir vajadzīgas stingrākas robežkontroles darbības, ko koordinē Aģentūra, un skaidri noteikumi par kopīgu patrulēšanu. Jūnija Eiropadome arī uzsvēra to, ka ir vajadzīgi noteikumi par izglābtu personu izcelšanu krastā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnija un 2009. gada 29. un 30. oktobra sanāksmēs uzsvēra, ka ir vajadzīgas stingrākas robežkontroles darbības, ko koordinē Aģentūra, un skaidri noteikumi par kopīgu patrulēšanu. Jūnija Eiropadome arī uzsvēra to, ka ir vajadzīgi noteikumi par izglābtu personu izcelšanu krastā.

| (5) | Būtu jāņem vērā tas, ka robežu uzraudzības operācijas, ko koordinē Aģentūra, veic saskaņā ar operatīvo plānu un grafiku, un norādījumiem, ko izdevis koordinācijas centrs, kurā ir pārstāvētas dalībvalstis, kas piedalās, un Aģentūra, kā arī tas, ka pirms operācijas sākšanas tiek noteikta viena vai vairākas uzņēmējas dalībvalstis, kuru robežas tiks uzraudzītas. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāņem vērā tas, ka robežu uzraudzības operācijas, ko koordinē Aģentūra, veic saskaņā ar operatīvo plānu un grafiku, un norādījumiem, ko izdevis koordinācijas centrs, kurā ir pārstāvētas dalībvalstis, kas piedalās, un Aģentūra, kā arī tas, ka pirms operācijas sākšanas tiek noteikta viena vai vairākas uzņēmējas dalībvalstis, kuru robežas tiks uzraudzītas.

| (6) | Šā lēmuma īstenošana neskar kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, un tā neietekmē dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, Konvenciju par bēgļu statusu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju un citiem atbilstīgiem starptautisko tiesību instrumentiem. |
| --- | --- |

(6)

Šā lēmuma īstenošana neskar kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, un tā neietekmē dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, Konvenciju par bēgļu statusu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju un citiem atbilstīgiem starptautisko tiesību instrumentiem.

| (7) | Jūrā izvēršot robežu uzraudzības operāciju, var rasties situācija, ka ir jāsniedz palīdzība personām, kas atrodas briesmās. |
| --- | --- |

(7)

Jūrā izvēršot robežu uzraudzības operāciju, var rasties situācija, ka ir jāsniedz palīdzība personām, kas atrodas briesmās.

| (8) | Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām katrai valstij ir jāprasa, lai ar tās karogu kuģojoša kuģa kapteinis sniegtu palīdzību jebkurai personai, kura atrasta jūrā un kurai draud bojāeja, un iespējami ātri steigtos glābt cilvēkus, kas atrodas briesmās, ciktāl to iespējams izdarīt, neradot nopietnas briesmas kuģim, apkalpei vai pasažieriem. Minētā palīdzība būtu jāsniedz neatkarīgi no to personu valstspiederības vai statusa, kurām vajadzīga palīdzība, vai no apstākļiem, kuros tās ir nokļuvušas. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām katrai valstij ir jāprasa, lai ar tās karogu kuģojoša kuģa kapteinis sniegtu palīdzību jebkurai personai, kura atrasta jūrā un kurai draud bojāeja, un iespējami ātri steigtos glābt cilvēkus, kas atrodas briesmās, ciktāl to iespējams izdarīt, neradot nopietnas briesmas kuģim, apkalpei vai pasažieriem. Minētā palīdzība būtu jāsniedz neatkarīgi no to personu valstspiederības vai statusa, kurām vajadzīga palīdzība, vai no apstākļiem, kuros tās ir nokļuvušas.

| (9) | Lai nodrošinātu labāku to dalībvalstu koordināciju, kuras saistībā ar šādām situācijām piedalās operācijās, un lai veicinātu šādu operāciju īstenošanu, šajā lēmumā būtu jāiekļauj nesaistošas pamatnostādnes. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē meklēšanas un glābšanas dienestu pienākumi, tostarp pienākums nodrošināt, ka koordinācija un sadarbība norit tā, lai izglābtās personas var nogādāt drošā vietā. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu labāku to dalībvalstu koordināciju, kuras saistībā ar šādām situācijām piedalās operācijās, un lai veicinātu šādu operāciju īstenošanu, šajā lēmumā būtu jāiekļauj nesaistošas pamatnostādnes. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē meklēšanas un glābšanas dienestu pienākumi, tostarp pienākums nodrošināt, ka koordinācija un sadarbība norit tā, lai izglābtās personas var nogādāt drošā vietā.

| (10) | Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kuri ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši cilvēka cieņas aizsardzība, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodu aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, neizraidīšanas principa ievērošana, diskriminācijas aizliegums un bērna tiesības. Dalībvalstīm šis lēmums būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kuri ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši cilvēka cieņas aizsardzība, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodu aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, neizraidīšanas principa ievērošana, diskriminācijas aizliegums un bērna tiesības. Dalībvalstīm šis lēmums būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus, proti, pieņemt papildu noteikumus attiecībā uz jūras robežu uzraudzību, ko veic robežsargi, kuru darbību koordinē Aģentūra, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo pastāv atšķirības to tiesību aktos un praksē, un tāpēc, pamatojoties uz operāciju starptautisko raksturu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus, proti, pieņemt papildu noteikumus attiecībā uz jūras robežu uzraudzību, ko veic robežsargi, kuru darbību koordinē Aģentūra, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo pastāv atšķirības to tiesību aktos un praksē, un tāpēc, pamatojoties uz operāciju starptautisko raksturu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (12) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (13) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (4) (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (4) (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (14) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) (2008. gada 28. janvāris) 3. pantu par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu šo nolīgumu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) (2008. gada 28. janvāris) 3. pantu par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu šo nolīgumu.

| (15) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK (7) (2008. gada 28. februāris) 3. pantu par minētā protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK (7) (2008. gada 28. februāris) 3. pantu par minētā protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā.

| (16) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(16)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (17) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(17)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (18) | Šengenas Robežu kodeksa komiteja, ar kuru notika apspriešanās 2009. gada 19. oktobrī, nesniedza atzinumu, tāpēc Komisijai saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), 5.a panta 4. punkta a) apakšpunktu jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un vienlaikus jānosūta tas Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

(18)

Šengenas Robežu kodeksa komiteja, ar kuru notika apspriešanās 2009. gada 19. oktobrī, nesniedza atzinumu, tāpēc Komisijai saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), 5.a panta 4. punkta a) apakšpunktu jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un vienlaikus jānosūta tas Eiropas Parlamentam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Jūras ārējo robežu uzraudzību saistībā ar operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm, kuru koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“Aģentūra”), reglamentē ar pielikuma I daļā izklāstītajiem noteikumiem. Šie noteikumi, kā arī pielikuma II daļā dotās nesaistošās pamatnostādnes ir daļa no katrai Aģentūras koordinētajai operācijai izstrādātā operatīvā plāna.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. Á. MORATINOS

---

(1)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

2

(3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

3

(4)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

4

(5)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

5

(6)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

7

(8)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

8

(9)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

---

PIELIKUMS

I   DAĻA

Aģentūras koordinēto jūras robežu uzraudzības operāciju noteikumi

1.   Vispārīgie principi

1.1.   Pasākumus, ko veic uzraudzības operācijas nolūkā, īsteno saskaņā ar pamattiesībām un tā, lai neapdraudētu pārtverto vai izglābto personu drošību, kā arī to vienību drošību, kuras piedalās pasākumos.

1.2.   Nevienu personu nedrīkst izcelt krastā vai citā veidā nodot valsts iestādēm, ja tas ir pretrunā ar neizraidīšanas principu vai ja pastāv iespējamība, ka attiecīgo personu izraidīs vai liks tai atgriezties citā valstī, pārkāpjot šo principu. Neskarot 1.1. punktu, pārtvertās vai izglābtās personas ir pienācīgi jāinformē, lai tās varētu paust iemeslus, kuru dēļ tās uzskata, ka, izceļot krastā ierosinātajā vietā, tiktu pārkāpts neizraidīšanas princips.

1.3.   Visas uzraudzības operācijas gaitā ņem vērā īpašās vajadzības, kas ir bērniem, cilvēku tirdzniecības upuriem, personām, kurām vajadzīga steidzama medicīniska palīdzība, personām, kurām vajadzīga starptautiska aizsardzība, un citām īpaši neaizsargātām personām.

1.4.   Dalībvalstis nodrošina, lai robežsargi, kas piedalās uzraudzības operācijā, būtu izglītoti attiecībā uz atbilstīgajiem cilvēktiesību un bēgļu tiesību noteikumiem un pārzinātu meklēšanas un glābšanas starptautisko režīmu.

2.   Pārtveršana

2.1.   Atklājot kuģi vai citu jūras kuģošanas līdzekli (“kuģis”), tam tuvojas, lai noteiktu tā identitāti un valstspiederību, un, pirms veikt turpmākus pasākumus, to uzrauga no piesardzīga attāluma. Informāciju par kuģi nekavējoties paziņo koordinācijas centram, kas izveidots saistībā ar jūras operācijām, kuras koordinē Aģentūra, un lai īstenotu šādas operācijas.

2.2.   Ja kuģis gatavojas ienākt vai ir ienācis tādas dalībvalsts piegulošajā zonā vai teritoriālajos ūdeņos, kura nepiedalās operācijā, informāciju par kuģi paziņo koordinācijas centram, kurš nodod šo informāciju attiecīgajai dalībvalstij.

2.3.   Informāciju par jebkuru kuģi, par ko ir aizdomas, ka tas iesaistījies nelikumīgās darbībās jūrā ārpus operācijas darbības jomas, paziņo koordinācijas centram, kas šo informāciju nodod attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm.

2.4.   Pasākumi, ko veic uzraudzības operācijas gaitā pret kuģiem un citiem jūras kuģošanas līdzekļiem, attiecībā uz kuriem ir pamats aizdomām, ka tie pārvadā personas, kas gatavojas izvairīties no pārbaudēm robežšķērsošanas punktos, var ietvert to, ka:

| a) | lūdz informāciju un lūdz uzrādīt īpašuma tiesības apliecinošus dokumentus, reģistrācijas dokumentus un ar ceļošanu saistītu dokumentāciju, un identifikācijas un valstspiederības dokumentus, un citus attiecīgus datus par personām, kas atrodas uz kuģa; |
| --- | --- |

a)

lūdz informāciju un lūdz uzrādīt īpašuma tiesības apliecinošus dokumentus, reģistrācijas dokumentus un ar ceļošanu saistītu dokumentāciju, un identifikācijas un valstspiederības dokumentus, un citus attiecīgus datus par personām, kas atrodas uz kuģa;

| b) | aptur kuģi, uzkāpšanu uz tā un pārmeklē kuģi, tā kravas un uz tā esošas personas un iztaujā šīs personas; |
| --- | --- |

b)

aptur kuģi, uzkāpšanu uz tā un pārmeklē kuģi, tā kravas un uz tā esošas personas un iztaujā šīs personas;

| c) | informē uz kuģa esošās personas, ka tām nav atļauts šķērsot robežu un ka kuģa apkalpei var uzlikt sodu par ceļojuma sekmēšanu; |
| --- | --- |

c)

informē uz kuģa esošās personas, ka tām nav atļauts šķērsot robežu un ka kuģa apkalpei var uzlikt sodu par ceļojuma sekmēšanu;

| d) | aiztur kuģi un personas, kas atrodas uz kuģa; |
| --- | --- |

d)

aiztur kuģi un personas, kas atrodas uz kuģa;

| e) | pavēl kuģim mainīt kursu, novirzot to ārpus teritoriālajiem ūdeņiem vai uz mērķi, kas neatrodas teritoriālajos ūdeņos vai piekrastes ūdeņos, eskortējot kuģi vai paliekot tā tuvumā, līdz kuģis uzņem minēto kursu; |
| --- | --- |

e)

pavēl kuģim mainīt kursu, novirzot to ārpus teritoriālajiem ūdeņiem vai uz mērķi, kas neatrodas teritoriālajos ūdeņos vai piekrastes ūdeņos, eskortējot kuģi vai paliekot tā tuvumā, līdz kuģis uzņem minēto kursu;

| f) | nogādā kuģi vai personas, kas uz tā atrodas, uz trešo valsti vai citādā veidā nodod kuģi vai uz tā esošās personas trešo valstu iestādēm; |
| --- | --- |

f)

nogādā kuģi vai personas, kas uz tā atrodas, uz trešo valsti vai citādā veidā nodod kuģi vai uz tā esošās personas trešo valstu iestādēm;

| g) | nogādā kuģi vai uz tā esošās personas uzņēmējā dalībvalstī vai citā dalībvalstī, kas piedalās operācijā. |
| --- | --- |

g)

nogādā kuģi vai uz tā esošās personas uzņēmējā dalībvalstī vai citā dalībvalstī, kas piedalās operācijā.

2.5.   Pasākumus, kas minēti 2.4. punktā, veic šādos apstākļos:

2.5.1.   Teritoriālie ūdeņi un piekrastes ūdeņi

| 2.5.1.1. | Lēmuma 2.4. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts atļauju un norādījumiem, ko ar koordinācijas centra starpniecību nosūta vienībai, kas piedalās operācijā. Šajā nolūkā vienība, kas piedalās operācijā, ar koordinācijas centra starpniecību paziņo uzņēmējai dalībvalstij par to, vai pārtvertā kuģa kapteinis ir pieprasījis, lai tiktu ziņots karoga valsts diplomātiskajam pārstāvim vai konsulārajam ierēdnim. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

Lēmuma 2.4. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts atļauju un norādījumiem, ko ar koordinācijas centra starpniecību nosūta vienībai, kas piedalās operācijā. Šajā nolūkā vienība, kas piedalās operācijā, ar koordinācijas centra starpniecību paziņo uzņēmējai dalībvalstij par to, vai pārtvertā kuģa kapteinis ir pieprasījis, lai tiktu ziņots karoga valsts diplomātiskajam pārstāvim vai konsulārajam ierēdnim.

| 2.5.1.2. | Visas operatīvās darbības tādas dalībvalsts, kas nepiedalās operācijā, teritoriālajos vai piekrastes ūdeņos veic saskaņā ar piekrastes valsts atļauju. Par visu saziņu ar piekrastes valsti un par darbības turpmāko norisi informē koordinācijas centru. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Visas operatīvās darbības tādas dalībvalsts, kas nepiedalās operācijā, teritoriālajos vai piekrastes ūdeņos veic saskaņā ar piekrastes valsts atļauju. Par visu saziņu ar piekrastes valsti un par darbības turpmāko norisi informē koordinācijas centru.

2.5.2.   Atklātā jūra ārpus piekrastes ūdeņiem

| 2.5.2.1. | Ja kuģis kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kura piedalās operācijā, vai tam ir minētās piederības reģistrācijas zīmes, 2.4. punktā minētos pasākumus veic, saņemot karoga valsts atļauju. Valsts amatpersonai, kas pārstāv dalībvalsti koordinācijas centrā, ir tiesības piešķirt vai nosūtīt minēto atļauju. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

Ja kuģis kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kura piedalās operācijā, vai tam ir minētās piederības reģistrācijas zīmes, 2.4. punktā minētos pasākumus veic, saņemot karoga valsts atļauju. Valsts amatpersonai, kas pārstāv dalībvalsti koordinācijas centrā, ir tiesības piešķirt vai nosūtīt minēto atļauju.

| 2.5.2.2. | Ja kuģis kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kura nepiedalās operācijā, vai trešās valsts karogu vai tam ir tās piederības reģistrācijas zīmes, no karoga valsts pieprasa reģistrācijas apstiprinājumu, izmantojot piemērotus kanālus, un, ja valstspiederība tiek apstiprināta, saskaņā ar Palermo Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu karoga valstij lūdz atļauju veikt 2.4. punktā minētos pasākumus.
  Par visu saziņu ar karoga valsti informē koordinācijas centru. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

Ja kuģis kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kura nepiedalās operācijā, vai trešās valsts karogu vai tam ir tās piederības reģistrācijas zīmes, no karoga valsts pieprasa reģistrācijas apstiprinājumu, izmantojot piemērotus kanālus, un, ja valstspiederība tiek apstiprināta, saskaņā ar Palermo Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu karoga valstij lūdz atļauju veikt 2.4. punktā minētos pasākumus.

Par visu saziņu ar karoga valsti informē koordinācijas centru.

| 2.5.2.3. | Ja, neraugoties uz to, ka kuģis kuģo ar ārvalsts karogu vai atsakās rādīt karogu, ir pamats aizdomām, ka patiesībā kuģim ir tāda pati piederība kā vienībai, kas piedalās operācijā, šī vienība pārbauda, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu. Šajā nolūkā tā var nosūtīt uz aizdomās turēto kuģi laivu virsnieka vadībā. Ja pēc dokumentu pārbaudes aizdomas saglabājas, veic turpmāku pārbaudi uz kuģa, ko dara pēc iespējas uzmanīgi. Izmantojot piemērotus kanālus, sazinās ar valsti, ar kuras karogu kuģis kuģo. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Ja, neraugoties uz to, ka kuģis kuģo ar ārvalsts karogu vai atsakās rādīt karogu, ir pamats aizdomām, ka patiesībā kuģim ir tāda pati piederība kā vienībai, kas piedalās operācijā, šī vienība pārbauda, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu. Šajā nolūkā tā var nosūtīt uz aizdomās turēto kuģi laivu virsnieka vadībā. Ja pēc dokumentu pārbaudes aizdomas saglabājas, veic turpmāku pārbaudi uz kuģa, ko dara pēc iespējas uzmanīgi. Izmantojot piemērotus kanālus, sazinās ar valsti, ar kuras karogu kuģis kuģo.

| 2.5.2.4. | Ja, neraugoties uz to, ka kuģis kuģo ar ārvalsts karogu vai atsakās rādīt karogu, ir pamats aizdomām, ka patiesībā kuģim ir citas tādas dalībvalsts valstspiederība, kura piedalās operācijā, pārbaudi par to, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu, veic ar minētās dalībvalsts atļauju. Valsts amatpersonai, kas pārstāv dalībvalsti koordinācijas centrā, ir tiesības piešķirt vai nosūtīt minēto atļauju.
  Ja minētajos gadījumos izrādās, ka aizdomas par kuģa valstspiederību ir pamatotas, 2.4. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2.5.2.1. punktā. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

Ja, neraugoties uz to, ka kuģis kuģo ar ārvalsts karogu vai atsakās rādīt karogu, ir pamats aizdomām, ka patiesībā kuģim ir citas tādas dalībvalsts valstspiederība, kura piedalās operācijā, pārbaudi par to, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu, veic ar minētās dalībvalsts atļauju. Valsts amatpersonai, kas pārstāv dalībvalsti koordinācijas centrā, ir tiesības piešķirt vai nosūtīt minēto atļauju.

Ja minētajos gadījumos izrādās, ka aizdomas par kuģa valstspiederību ir pamatotas, 2.4. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2.5.2.1. punktā.

| 2.5.2.5. | Ja ir pamats aizdomām, ka kuģim nav valstspiederības vai to var pielīdzināt kuģim, kuram nav valstspiederības, vienība, kas piedalās operācijā, pārbauda, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu. Šajā nolūkā tā var nosūtīt uz aizdomās turēto kuģi laivu virsnieka vadībā. Ja pēc dokumentu pārbaudes aizdomas saglabājas, veic turpmāku pārbaudi uz kuģa un to veic pēc iespējas uzmanīgi.
  Atbilstīgi Protokolam pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, 2.4. punktā minētos pasākumus veic, ja aizdomas par to, ka kuģim nav valstspiederības, izrādās pamatotas un ir pamats aizdomām, ka kuģis iesaistīts migrantu nelikumīgā ievešanā pa jūras ceļiem.
  Kuģim nav valstspiederības vai tas ir pielīdzināms kuģim bez valstspiederības, ja neviena valsts nav devusi kuģim tiesības kuģot ar tās karogu vai ja tas kuģo ar divu vai vairāku valstu karogiem, izmantojot tos pēc vajadzības. |
| --- | --- |

2.5.2.5.

Ja ir pamats aizdomām, ka kuģim nav valstspiederības vai to var pielīdzināt kuģim, kuram nav valstspiederības, vienība, kas piedalās operācijā, pārbauda, vai kuģim ir tiesības kuģot ar attiecīgo karogu. Šajā nolūkā tā var nosūtīt uz aizdomās turēto kuģi laivu virsnieka vadībā. Ja pēc dokumentu pārbaudes aizdomas saglabājas, veic turpmāku pārbaudi uz kuģa un to veic pēc iespējas uzmanīgi.

Atbilstīgi Protokolam pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, 2.4. punktā minētos pasākumus veic, ja aizdomas par to, ka kuģim nav valstspiederības, izrādās pamatotas un ir pamats aizdomām, ka kuģis iesaistīts migrantu nelikumīgā ievešanā pa jūras ceļiem.

Kuģim nav valstspiederības vai tas ir pielīdzināms kuģim bez valstspiederības, ja neviena valsts nav devusi kuģim tiesības kuģot ar tās karogu vai ja tas kuģo ar divu vai vairāku valstu karogiem, izmantojot tos pēc vajadzības.

| 2.5.2.6. | Līdz karoga valsts atļaujas saņemšanai vai tās neesamības gadījumā kuģi uzrauga no piesardzīga attāluma. Ja nav saņemta nepārprotama atļauja no karoga valsts, neveic nekādus citus pasākumus, izņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai novērstu draudošas briesmas personu dzīvībai, kā noteikts II daļas 1. sadaļā, vai pasākumus, kas izriet no attiecīgiem divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem vai ja kuģis ir iegājis piekrastes ūdeņos. |
| --- | --- |

2.5.2.6.

Līdz karoga valsts atļaujas saņemšanai vai tās neesamības gadījumā kuģi uzrauga no piesardzīga attāluma. Ja nav saņemta nepārprotama atļauja no karoga valsts, neveic nekādus citus pasākumus, izņemot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai novērstu draudošas briesmas personu dzīvībai, kā noteikts II daļas 1. sadaļā, vai pasākumus, kas izriet no attiecīgiem divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem vai ja kuģis ir iegājis piekrastes ūdeņos.

II   DAĻA

Meklēšanas un glābšanas situāciju un izcelšanas krastā pamatnostādnes saistībā ar Aģentūras koordinētām jūras robežu uzraudzības operācijām

1.   Meklēšanas un glābšanas situācijas

1.1.   Pienākumu sniegt palīdzību personām, kas jūrā atrodas briesmās, dalībvalstis pilda saskaņā ar spēkā esošām starptautiskām konvencijām, ar ko reglamentē meklēšanas un glābšanas situācijas, un atbilstīgi pamattiesību ievērošanas prasībām. Vienības, kas piedalās operācijā, sniedz palīdzību visiem kuģiem vai cilvēkiem, kas jūrā atrodas briesmās. Tās šādi rīkojas neatkarīgi no minēto personu vastspiederības vai statusa vai apstākļiem, kādos minētās personas atrastas.

1.2.   Robežu uzraudzības operācijas gaitā saskaroties ar situāciju, kurā pastāv neskaidrība vai bažas par kuģa vai jebkuras uz kuģa esošas personas drošību, vienībai, kas piedalās operācijā, cik vien ātri iespējams būtu jānosūta visa pieejamā informācija Glābšanas koordinācijas centram, kas ir atbildīgs par meklēšanas un glābšanas reģionu, kurā radusies šī situācija.

Gadījumos, kad trešās valsts Glābšanas koordinācijas centrs, kas atbildīgs par meklēšanas un glābšanas reģionu, neatbild uz paziņojumu, ko nosūtījusi vienība, kura piedalās operācijā, šai vienībai būtu jāsazinās ar tās uzņēmējas dalībvalsts Glābšanas koordinācijas centru.

Gaidot norādījumus no Glābšanas koordinācijas centra, vienībām, kas piedalās operācijā, būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgo personu drošību.

1.3.   Vienībām, kas piedalās operācijā, būtu jāņem vērā visi attiecīgie aspekti un jāpaziņo Glābšanas koordinācijas centram savs vērtējums, tostarp jo īpaši šāda informācija:

| a) | vai ir lūgums pēc palīdzības; |
| --- | --- |

a)

vai ir lūgums pēc palīdzības;

| b) | kuģa derīgums kuģošanai un iespējamība, ka kuģis nesasniegs savu galamērķi; |
| --- | --- |

b)

kuģa derīgums kuģošanai un iespējamība, ka kuģis nesasniegs savu galamērķi;

| c) | pasažieru skaits attiecībā pret kuģa tipu (vai kuģis ir pārkrauts); |
| --- | --- |

c)

pasažieru skaits attiecībā pret kuģa tipu (vai kuģis ir pārkrauts);

| d) | vai uz kuģa ir vajadzīgie krājumi (degviela, ūdens, pārtika u. c.), lai sasniegtu krastu; |
| --- | --- |

d)

vai uz kuģa ir vajadzīgie krājumi (degviela, ūdens, pārtika u. c.), lai sasniegtu krastu;

| e) | vai uz kuģa ir kvalificēta kuģa komanda un vadība; |
| --- | --- |

e)

vai uz kuģa ir kvalificēta kuģa komanda un vadība;

| f) | vai uz kuģa ir pieejamas drošības, navigācijas un sakaru iekārtas; |
| --- | --- |

f)

vai uz kuģa ir pieejamas drošības, navigācijas un sakaru iekārtas;

| g) | vai uz kuģa ir tādi pasažieri, kuriem vajadzīga steidzama medicīniska palīdzība; |
| --- | --- |

g)

vai uz kuģa ir tādi pasažieri, kuriem vajadzīga steidzama medicīniska palīdzība;

| h) | vai uz kuģa ir miruši pasažieri; |
| --- | --- |

h)

vai uz kuģa ir miruši pasažieri;

| i) | vai uz kuģa ir grūtnieces vai bērni; |
| --- | --- |

i)

vai uz kuģa ir grūtnieces vai bērni;

| j) | laika un jūras apstākļi. |
| --- | --- |

j)

laika un jūras apstākļi.

1.4.   Tam, vai pastāv ārkārtas situācija, nevajadzētu būt atkarīgam vienīgi no tā, vai faktiski ir lūgts sniegt palīdzību, un šī ārkārtas situācija nebūtu jāvērtē pēc šāda palīdzības lūguma.

Ja tiek uzskatīts, ka kuģis ir ārkārtas stāvoklī, tomēr uz kuģa esošās personas atsakās pieņemt palīdzību, vienībai, kas piedalās operācijā, būtu jāinformē Glābšanas koordinācijas centrs un jāturpina pildīt pienākumu rūpēties, veicot visus pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgo personu drošībai, vienlaikus izvairoties no jebkādas rīcības, kas varētu pasliktināt situāciju vai palielināt iespēju gūt ievainojumus vai zaudēt dzīvību.

1.5.   Operācijas koordinācijas centrs cik vien ātri iespējams būtu jāinformē par visu saziņu ar Glābšanas koordinācijas centru un par tās darbības norisi, ko veic vienība, kura piedalās operācijā.

1.6.   Ja kuģi nevar vai vairs nevar uzskatīt par tādu, kas ir ārkārtas situācijā, vai ja meklēšanas un glābšanas operācija ir pabeigta, vienībai, kas piedalās operācijā, konsultējoties ar operācijas koordinācijas centru, būtu jāatsāk operācija saskaņā ar I daļu.

2.   Izcelšana krastā

2.1.   Operatīvajā plānā būtu jānorāda noteikumi pārtverto vai izglābto personu izcelšanai krastā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un piemērojamiem divpusējiem nolīgumiem. Operatīvais plāns neuzliek pienākumus dalībvalstīm, kuras nepiedalās operācijā.

Neskarot Glābšanas koordinācijas centra atbildību un ja operatīvajā plānā nav paredzēts citādi, par prioritāti būtu jāizvirza, ka izcelšanu krastā veic tajā trešā valstī, no kuras ieradies kuģis, kas pārvadā šīs personas, vai kuras teritoriālos ūdeņus vai meklēšanas un glābšanas reģionu šis kuģis šķērsojis tranzītā, un, ja tas nav iespējams, par prioritāru uzskata izcelšanu krastā uzņēmējā dalībvalstī, ja vien nav jārīkojas citādi, lai garantētu šo personu drošību.

2.2.   Koordinācijas centrs būtu jāinformē par personu klātbūtni I daļas 1.2. punkta nozīmē, un minētā informācija būtu jādara zināma uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Pamatojoties uz šo informāciju, operatīvajam plānam būtu jānosaka, kādus turpmākus pasākumus var veikt.

---

IETEIKUMI

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/27

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2010. gada 28. aprīlis)

par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā

(2010/253/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 181. pantu,

tā kā:

| (1) | Klimata pārmaiņas plaši skar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares, jo šīs nozares ir tieši saistītas ar klimata apstākļiem; lauksaimniecības radītās oglekļa emisijas Eiropas Savienībā veido 14 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijām. |
| --- | --- |

(1)

Klimata pārmaiņas plaši skar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares, jo šīs nozares ir tieši saistītas ar klimata apstākļiem; lauksaimniecības radītās oglekļa emisijas Eiropas Savienībā veido 14 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijām.

| (2) | Klimata pārmaiņas ir viena no galvenajām lauksaimniecības problēmām pasaules iedzīvotāju nodrošināšanā ar pārtiku – prognozēts, ka 2050. gadā pasaules iedzīvotāju skaits sasniegs deviņus miljardus. |
| --- | --- |

(2)

Klimata pārmaiņas ir viena no galvenajām lauksaimniecības problēmām pasaules iedzīvotāju nodrošināšanā ar pārtiku – prognozēts, ka 2050. gadā pasaules iedzīvotāju skaits sasniegs deviņus miljardus.

| (3) | Tiek lēsts, ka pieprasījums pēc pārtikas pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 50 % un divkāršosies līdz 2050. gadam; vienlaikus tiek prognozēts, ka būtiski pieaugs arī pieprasījums pēc biomasas, kas nav paredzēta pārtikai. |
| --- | --- |

(3)

Tiek lēsts, ka pieprasījums pēc pārtikas pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 50 % un divkāršosies līdz 2050. gadam; vienlaikus tiek prognozēts, ka būtiski pieaugs arī pieprasījums pēc biomasas, kas nav paredzēta pārtikai.

| (4) | Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā strauji pieaug pieprasījums pēc biomasas, kas nav paredzēta pārtikai. Šo pieprasījumu rada klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi citās nozarēs un nepieciešamība pāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa savienojumu emisiju līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā strauji pieaug pieprasījums pēc biomasas, kas nav paredzēta pārtikai. Šo pieprasījumu rada klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi citās nozarēs un nepieciešamība pāriet uz ekonomiku ar zemu oglekļa savienojumu emisiju līmeni.

| (5) | Dažu pamata pārtikas produktu krājumi pasaulē ir samazinājušies, un pārtikas cenu krass kāpums – kā 2008. gadā pieredzētais – var kļūt par biežāku parādību, ja augošo pieprasījumu nevarēs nodrošināt ar atbilstošu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(5)

Dažu pamata pārtikas produktu krājumi pasaulē ir samazinājušies, un pārtikas cenu krass kāpums – kā 2008. gadā pieredzētais – var kļūt par biežāku parādību, ja augošo pieprasījumu nevarēs nodrošināt ar atbilstošu piedāvājumu.

| (6) | Klimata pārmaiņas var ietekmēt kultūru ražību, lopkopības metodes un ražošanas vietu izvēli; dažos Eiropas Savienības reģionos tām var būt nozīmīga ietekme uz lauku saimniecību ienākumiem, zemes izmantošanu un lauku ekonomiku. |
| --- | --- |

(6)

Klimata pārmaiņas var ietekmēt kultūru ražību, lopkopības metodes un ražošanas vietu izvēli; dažos Eiropas Savienības reģionos tām var būt nozīmīga ietekme uz lauku saimniecību ienākumiem, zemes izmantošanu un lauku ekonomiku.

| (7) | Tropisko un subtropisko valstu lauksaimniecības nozare, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, ir ārkārtīgi jutīga un neaizsargāta pret klimata pārmaiņām, un jebkura liela pārtikas krīze šajos reģionos ietekmētu Eiropu. |
| --- | --- |

(7)

Tropisko un subtropisko valstu lauksaimniecības nozare, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, ir ārkārtīgi jutīga un neaizsargāta pret klimata pārmaiņām, un jebkura liela pārtikas krīze šajos reģionos ietekmētu Eiropu.

| (8) | Lai novērstu šo apvienoto risku radītu neatgriezenisku kaitējumu un nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas apgādi mainīgajos klimata apstākļos, nepieciešama saskaņota rīcība. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu šo apvienoto risku radītu neatgriezenisku kaitējumu un nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas apgādi mainīgajos klimata apstākļos, nepieciešama saskaņota rīcība.

| (9) | Šī kopīgas plānošanas iniciatīva ir svarīga arī kopējās lauksaimniecības politikas pilnveidošanai. |
| --- | --- |

(9)

Šī kopīgas plānošanas iniciatīva ir svarīga arī kopējās lauksaimniecības politikas pilnveidošanai.

| (10) | “Lauksaimniecību, pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņas” Konkurētspējas padome 2009. gada 3. decembra sanāksmē atzina par jomu, kurā kopīgas plānošanas pieeja piešķirs ievērojamu papildu vērtību dalībvalstu pašreizējiem sadrumstalotajiem pētniecības pasākumiem. Tāpēc savos secinājumos tā atzina nepieciešamību uzsākt kopīgas plānošanas iniciatīvu šajā jomā un aicināja Komisiju dot savu ieguldījumu tās sagatavošanā. Turklāt Padome vēlreiz apstiprināja, ka kopīga plānošana ir dalībvalstu īstenojams process, Komisijai iesaistoties vienīgi kā koordinatorei. |
| --- | --- |

(10)

“Lauksaimniecību, pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņas” Konkurētspējas padome 2009. gada 3. decembra sanāksmē atzina par jomu, kurā kopīgas plānošanas pieeja piešķirs ievērojamu papildu vērtību dalībvalstu pašreizējiem sadrumstalotajiem pētniecības pasākumiem. Tāpēc savos secinājumos tā atzina nepieciešamību uzsākt kopīgas plānošanas iniciatīvu šajā jomā un aicināja Komisiju dot savu ieguldījumu tās sagatavošanā. Turklāt Padome vēlreiz apstiprināja, ka kopīga plānošana ir dalībvalstu īstenojams process, Komisijai iesaistoties vienīgi kā koordinatorei.

| (11) | Kopīga pētniecības plānošana lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā veicinātu iemaņu, zināšanu un finanšu līdzekļu apvienošanu, lai sekmētu pētniecību un risinātu problēmas saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņu draudiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu, kā arī ar pārtikas un nepārtikas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(11)

Kopīga pētniecības plānošana lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā veicinātu iemaņu, zināšanu un finanšu līdzekļu apvienošanu, lai sekmētu pētniecību un risinātu problēmas saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņu draudiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu, kā arī ar pārtikas un nepārtikas pieprasījumu.

| (12) | Šajā ieteikumā paredzēto mērķu sasniegšanai dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas izstrādē un īstenošanā. Dalībvalstīm ir jāsadarbojas arī ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju, lai nodrošinātu kopīgo plānošanas pasākumu saskaņošanu ar plašāku lauksaimniecības pētniecības programmu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā ieteikumā paredzēto mērķu sasniegšanai dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas izstrādē un īstenošanā. Dalībvalstīm ir jāsadarbojas arī ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju, lai nodrošinātu kopīgo plānošanas pasākumu saskaņošanu ar plašāku lauksaimniecības pētniecības programmu.

| (13) | Lai Komisija varētu sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei, dalībvalstīm regulāri ir jāziņo Komisijai par šajā kopīgajā plānošanas iniciatīvā gūtajiem rezultātiem, |
| --- | --- |

(13)

Lai Komisija varētu sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei, dalībvalstīm regulāri ir jāziņo Komisijai par šajā kopīgajā plānošanas iniciatīvā gūtajiem rezultātiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstīm tiek ieteikts izstrādāt kopīgu koncepciju, kā sadarbība un koordinācija pētniecības jomā Eiropas Savienības mērogā var risināt problēmas saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņu radītajiem draudiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu un pārtikas un nepārtikas pieprasījumu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstīm tiek ieteikts izstrādāt kopīgu koncepciju, kā sadarbība un koordinācija pētniecības jomā Eiropas Savienības mērogā var risināt problēmas saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un klimata pārmaiņu radītajiem draudiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu un pārtikas un nepārtikas pieprasījumu.

| 2. | Dalībvalstīm ir ieteikts izstrādāt kopīgu stratēģisku pētniecības programmu, nosakot vidēja termiņa un ilgtermiņa pētniecības vajadzības un mērķus pārtikas nodrošinājuma jomā, pielāgojoties klimata pārmaiņu sekām lauksaimniecībā un mazinot to ietekmi. Stratēģiskajā pētniecības programmā ir jāiekļauj īstenošanas plāns, nosakot prioritātes un termiņus un stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanai nepieciešamos pasākumus, instrumentus un līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstīm ir ieteikts izstrādāt kopīgu stratēģisku pētniecības programmu, nosakot vidēja termiņa un ilgtermiņa pētniecības vajadzības un mērķus pārtikas nodrošinājuma jomā, pielāgojoties klimata pārmaiņu sekām lauksaimniecībā un mazinot to ietekmi. Stratēģiskajā pētniecības programmā ir jāiekļauj īstenošanas plāns, nosakot prioritātes un termiņus un stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanai nepieciešamos pasākumus, instrumentus un līdzekļus.

| 3. | Dalībvalstīm ir ieteikts stratēģiskās pētniecības programmā un īstenošanas plānā iekļaut šādus pasākumus:






  a) | valsts programmu un pētniecības pasākumu attiecīga noteikšana un informācijas apmaiņa par tiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Dalībvalstīm ir ieteikts stratēģiskās pētniecības programmā un īstenošanas plānā iekļaut šādus pasākumus:

a)

valsts programmu un pētniecības pasākumu attiecīga noteikšana un informācijas apmaiņa par tiem;

| b) | kopīgas plānošanas pasākumu un tehnoloģiju novērtēšanas iespēju palielināšana, lai nodrošinātu pašreizējo un jaunu draudu pastāvīgu uzraudzību, regulāri sniedzot ziņojumus; |
| --- | --- |

b)

kopīgas plānošanas pasākumu un tehnoloģiju novērtēšanas iespēju palielināšana, lai nodrošinātu pašreizējo un jaunu draudu pastāvīgu uzraudzību, regulāri sniedzot ziņojumus;

| c) | apmaiņa ar informāciju, resursiem, paraugpraksi, metodoloģiju un vadlīnijām; |
| --- | --- |

c)

apmaiņa ar informāciju, resursiem, paraugpraksi, metodoloģiju un vadlīnijām;

| d) | to jomu vai pētniecības pasākumu noteikšana, saistībā ar kuriem ir vēlama koordinēšana, kopīgi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai resursu apvienošana; |
| --- | --- |

d)

to jomu vai pētniecības pasākumu noteikšana, saistībā ar kuriem ir vēlama koordinēšana, kopīgi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai resursu apvienošana;

| e) | iepriekš d) apakšpunktā minētajās jomās kopīgi veicamo pētniecības procedūru noteikšana; |
| --- | --- |

e)

iepriekš d) apakšpunktā minētajās jomās kopīgi veicamo pētniecības procedūru noteikšana;

| f) | attiecīgā gadījumā – esošo pētniecības infrastruktūru kopīga izmantošana vai jaunu infrastruktūru izveide; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – esošo pētniecības infrastruktūru kopīga izmantošana vai jaunu infrastruktūru izveide;

| g) | zināšanu, jauninājumu un starpnozaru metodoloģisko pieeju nodošana un izplatīšana citās Eiropas daļās un pasaulē un pētījumu rezultātu efektīvas izmantošanas nodrošināšana, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un politikas izstrādi; |
| --- | --- |

g)

zināšanu, jauninājumu un starpnozaru metodoloģisko pieeju nodošana un izplatīšana citās Eiropas daļās un pasaulē un pētījumu rezultātu efektīvas izmantošanas nodrošināšana, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un politikas izstrādi;

| h) | valsts un privātā sektora ciešākas savstarpējas sadarbības veicināšana un atbalstīšana, kā arī atvērtu jauninājumu vide starp dažādām uzņēmējdarbības nozarēm; |
| --- | --- |

h)

valsts un privātā sektora ciešākas savstarpējas sadarbības veicināšana un atbalstīšana, kā arī atvērtu jauninājumu vide starp dažādām uzņēmējdarbības nozarēm;

| i) | patērētāju un Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju mainīgo vajadzību ievērošana, nosakot mērķus saistītajās programmās. |
| --- | --- |

i)

patērētāju un Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju mainīgo vajadzību ievērošana, nosakot mērķus saistītajās programmās.

| 4. | Dalībvalstīm tiek ieteikts izveidot kopīgu vadības struktūru lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā, piešķirot tiesības izstrādāt vienotus noteikumus, nosacījumus un procedūras sadarbībai un koordinēšanai un uzraudzīt stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstīm tiek ieteikts izveidot kopīgu vadības struktūru lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā, piešķirot tiesības izstrādāt vienotus noteikumus, nosacījumus un procedūras sadarbībai un koordinēšanai un uzraudzīt stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanu.

| 5. | Dalībvalstīm ir ieteikts kopīgi īstenot stratēģisko pētniecības programmu, tostarp vietējo valsts pētniecības programmu ietvaros vai ar citu valsts mēroga pētniecības pasākumu starpniecību. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstīm ir ieteikts kopīgi īstenot stratēģisko pētniecības programmu, tostarp vietējo valsts pētniecības programmu ietvaros vai ar citu valsts mēroga pētniecības pasākumu starpniecību.

| 6. | Dalībvalstīm ir ieteikts sadarboties ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, palīdzot dalībvalstīm izstrādāt un īstenot stratēģisko pētniecības programmu, un lai saskaņotu kopīgās programmas ar citām Eiropas Savienības iniciatīvām šajā jomā. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstīm ir ieteikts sadarboties ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, palīdzot dalībvalstīm izstrādāt un īstenot stratēģisko pētniecības programmu, un lai saskaņotu kopīgās programmas ar citām Eiropas Savienības iniciatīvām šajā jomā.

| 7. | Dalībvalstīm ir ieteikts sadarboties ar Komisiju, meklējot iespējamos veidus, kā lauksaimnieku kopienu un citas ieinteresētās personas iesaistīt iegūto rezultātu izmantošanā, un izvērtējot labākos veidus kopīgas plānošanas iniciatīvas integrēšanai kopējās lauksaimniecības politikas izstrādē. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstīm ir ieteikts sadarboties ar Komisiju, meklējot iespējamos veidus, kā lauksaimnieku kopienu un citas ieinteresētās personas iesaistīt iegūto rezultātu izmantošanā, un izvērtējot labākos veidus kopīgas plānošanas iniciatīvas integrēšanai kopējās lauksaimniecības politikas izstrādē.

| 8. | Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Komisiju, izmantojot visus piemērotos jauninājumu politikas instrumentus, lai veicinātu pētniecības rezultātu pārveidošanu produktos un pakalpojumos un īpaši nodrošinātu visu veidu jauninājumu pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

8.

Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Komisiju, izmantojot visus piemērotos jauninājumu politikas instrumentus, lai veicinātu pētniecības rezultātu pārveidošanu produktos un pakalpojumos un īpaši nodrošinātu visu veidu jauninājumu pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp lauksaimniekiem.

| 9. | Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Komisiju, apsverot iespējamos veidus, kā šajā jomā starptautiskā līmenī konsultēties un sadarboties ar atbilstīgām organizācijām vai grupām. |
| --- | --- |

9.

Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Komisiju, apsverot iespējamos veidus, kā šajā jomā starptautiskā līmenī konsultēties un sadarboties ar atbilstīgām organizācijām vai grupām.

| 10. | Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju, lai nodrošinātu kopīgas plānošanas pasākumu koordinēšanu ar plašāku lauksaimniecības pētniecības programmu. |
| --- | --- |

10.

Dalībvalstīm tiek ieteikts sadarboties ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju, lai nodrošinātu kopīgas plānošanas pasākumu koordinēšanu ar plašāku lauksaimniecības pētniecības programmu.

| 11. | Dalībvalstīm tiek ieteikts regulāri ziņot Komisijai par šajā kopīgajā plānošanas iniciatīvā gūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

11.

Dalībvalstīm tiek ieteikts regulāri ziņot Komisijai par šajā kopīgajā plānošanas iniciatīvā gūtajiem rezultātiem.

Briselē, 2010. gada 28. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Máire GEOGHEGAN-QUINN

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/30

---

ES UN UKRAINAS SADARBĪBAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2009

(2009. gada 23. novembris)

par apvienotās komitejas izveidošanu

(2010/254/EK)

ES UN UKRAINAS SADARBĪBAS PADOME,

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Ukrainu, turpmāk “nolīgums”, un jo īpaši tā 88. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 88. pantu Sadarbības padome ir pilnvarota izveidot jebkādu citu īpašo komiteju vai struktūru, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē, un noteikt tās sastāvu, uzdevumus un darbības veidu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 88. pantu Sadarbības padome ir pilnvarota izveidot jebkādu citu īpašo komiteju vai struktūru, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē, un noteikt tās sastāvu, uzdevumus un darbības veidu.

| (2) | Nolīguma puses pašlaik apspriež asociācijas nolīgumu, tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma puses pašlaik apspriež asociācijas nolīgumu, tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu.

| (3) | Nolīguma puses ir saskaņojušas ES un Ukrainas asociācijas programmas tekstu. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma puses ir saskaņojušas ES un Ukrainas asociācijas programmas tekstu.

| (4) | Ir vajadzīga komiteja, kas pārskatītu asociācijas programmas īstenošanā paveikto, kā arī turpmākās prioritātes un visus vajadzīgos pielāgojumus. Šī apvienotā komiteja darbosies augstāko amatpersonu līmenī, |
| --- | --- |

(4)

Ir vajadzīga komiteja, kas pārskatītu asociācijas programmas īstenošanā paveikto, kā arī turpmākās prioritātes un visus vajadzīgos pielāgojumus. Šī apvienotā komiteja darbosies augstāko amatpersonu līmenī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo Sadarbības padome izveido apvienoto komiteju augstāko amatpersonu līmenī. Šī apvienotā komiteja pārskata asociācijas programmas īstenošanā paveikto, kā arī tās turpmākās prioritātes un visus vajadzīgos pielāgojumus.

Apvienotās komitejas sanāksmes notiek regulāri ne retāk kā reizi gadā.

Briselē, 2009. gada 23. novembrī

Sadarbības padomes vārdā –

ES delegācijas vadītājs

C. BILDT

Ukrainas delegācijas vadītāja

Y. TYMOSHENKO

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 111/31

---

ES UN UKRAINAS SADARBĪBAS PADOMES IETEIKUMS Nr. 1/2009

(2009. gada 23. novembris)

par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu

(2010/255/EK)

ES UN UKRAINAS SADARBĪBAS PADOME,

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Ukrainu, turpmāk “nolīgums”, un jo īpaši tā 85. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 85. pantu Sadarbības padome ir pilnvarota sniegt piemērotus ieteikumus, abām pusēm vienojoties. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 85. pantu Sadarbības padome ir pilnvarota sniegt piemērotus ieteikumus, abām pusēm vienojoties.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 102. pantu puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un pārrauga tajā izvirzīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 102. pantu puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un pārrauga tajā izvirzīto mērķu sasniegšanu.

| (3) | Nolīguma puses pašlaik apspriež asociācijas nolīgumu, tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma puses pašlaik apspriež asociācijas nolīgumu, tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu.

| (4) | Nolīguma puses ir saskaņojušas ES un Ukrainas asociācijas programmas tekstu. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma puses ir saskaņojušas ES un Ukrainas asociācijas programmas tekstu.

| (5) | Ar ES un Ukrainas asociācijas programmu aizstās pašreizējo ES un Ukrainas rīcības plānu un sagatavos un veicinās plānotā ES un Ukrainas asociācijas nolīguma ātru stāšanos spēkā, izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus, kas sniedz praktiskas norādes šai sagatavošanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

(5)

Ar ES un Ukrainas asociācijas programmu aizstās pašreizējo ES un Ukrainas rīcības plānu un sagatavos un veicinās plānotā ES un Ukrainas asociācijas nolīguma ātru stāšanos spēkā, izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus, kas sniedz praktiskas norādes šai sagatavošanai un īstenošanai.

| (6) | Asociācijas programmai ir divi mērķi – noteikt konkrētus pasākumus asociācijas programmas sagatavošanai un nodrošināt plašāku regulējumu, lai sasniegtu stratēģisko mērķi izveidot politisku asociāciju un plašāku Ukrainas ekonomisko integrāciju Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Asociācijas programmai ir divi mērķi – noteikt konkrētus pasākumus asociācijas programmas sagatavošanai un nodrošināt plašāku regulējumu, lai sasniegtu stratēģisko mērķi izveidot politisku asociāciju un plašāku Ukrainas ekonomisko integrāciju Eiropas Savienībā.

| (7) | Asociācijas programma ir darba dokuments, kas pēc vajadzības tiks pārskatīts, pamatojoties uz pārskatiem par paveikto, kas minēti asociācijas programmas 3.9. iedaļā, un īstenojot vispārīgos mērķus, |
| --- | --- |

(7)

Asociācijas programma ir darba dokuments, kas pēc vajadzības tiks pārskatīts, pamatojoties uz pārskatiem par paveikto, kas minēti asociācijas programmas 3.9. iedaļā, un īstenojot vispārīgos mērķus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Vienīgais pants

Sadarbības padome iesaka pusēm īstenot ES un Ukrainas asociācijas programmu, kā tas izklāstīts dokumentā UE-UA 1056/2/09 REV 2, ciktāl šāda īstenošana ir vērsta uz plānotā ES un Ukrainas asociācijas nolīguma sagatavošanu un īstenošanu.

Briselē, 2009. gada 23. novembrī

Sadarbības padomes vārdā –

ES delegācijas vadītājs

C. BILDT

Ukrainas delegācijas vadītāja

Y. TYMOSHENKO

---