# Euroopa Liidu L 47/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.047.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide24. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.047.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 47

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide24. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 146/2010, 23. veebruar 2010, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 147/2010, 23. veebruar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pemento do Couto (KGT)] | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 148/2010, 23. veebruar 2010, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Prosciutto di Parma (KPN)] | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 149/2010, 23. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 150/2010, 23. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 14 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/114/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 16. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Central Bank and Financial Services Authority of Ireland’i välisaudiitorite osas | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 146/2010, 23. veebruar 2010, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 147/2010, 23. veebruar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pemento do Couto (KGT)]

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 148/2010, 23. veebruar 2010, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Prosciutto di Parma (KPN)]

6

Komisjoni määrus (EL) nr 149/2010, 23. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

Komisjoni määrus (EL) nr 150/2010, 23. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

14

OTSUSED

2010/114/EL

*

Nõukogu otsus, 16. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Central Bank and Financial Services Authority of Ireland’i välisaudiitorite osas

16

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 146/2010,

23. veebruar 2010,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikleid 85x ja 103za koostoimes artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (2) eriti selle artikli 142 punkte c, k ja n,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast lihtsustamisettepanekute esitamist nõukogus 2009. aasta aprillis on kindlaks tehtud mitmeid võimalikke nõuetele vastamise rakenduseeskirju tõhustavaid ja lihtsustavaid parandusi. On asjakohane kanda need parandused komisjoni määrusesse (EÜ) nr 1122/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Pärast lihtsustamisettepanekute esitamist nõukogus 2009. aasta aprillis on kindlaks tehtud mitmeid võimalikke nõuetele vastamise rakenduseeskirju tõhustavaid ja lihtsustavaid parandusi. On asjakohane kanda need parandused komisjoni määrusesse (EÜ) nr 1122/2009 (3).

| (2) | Põldude identifitseerimise süsteem on kõige olulisem element protsessis, millega tagatakse põllumajandustootjale korrektsed maksed ja kaitstakse Euroopa Liidu vara. Selle süsteemi kvaliteedi parandamiseks tuleks kehtestada süsteemi iga-aastase hindamise nõue. Süsteemi kvaliteeti peaksid hindama liikmesriigid vastavalt harmoneeritud meetodile ning liikmesriikidel tuleks selle kohta esitada aruanne piisavalt vara, et hindamise tulemusi oleks võimalik tõhusalt ära kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Põldude identifitseerimise süsteem on kõige olulisem element protsessis, millega tagatakse põllumajandustootjale korrektsed maksed ja kaitstakse Euroopa Liidu vara. Selle süsteemi kvaliteedi parandamiseks tuleks kehtestada süsteemi iga-aastase hindamise nõue. Süsteemi kvaliteeti peaksid hindama liikmesriigid vastavalt harmoneeritud meetodile ning liikmesriikidel tuleks selle kohta esitada aruanne piisavalt vara, et hindamise tulemusi oleks võimalik tõhusalt ära kasutada.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikega 2 nähakse ette erand, kus tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimise korral puuduvad asjaomasel põllumajandustootjal toetusõigused, kuid ta deklareerib tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimise esimesel aastal teatava hulga renditud toetusõigusi. Sellisele põllumajandustootjale tuleks määrata toetusõigused, mille aktiveerimise suhtes kõnealust erandit kohaldatakse. Tõhusa kontrolli tagamiseks peavad sellised toetusõigused olema jälgitavad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikega 2 nähakse ette erand, kus tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimise korral puuduvad asjaomasel põllumajandustootjal toetusõigused, kuid ta deklareerib tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimise esimesel aastal teatava hulga renditud toetusõigusi. Sellisele põllumajandustootjale tuleks määrata toetusõigused, mille aktiveerimise suhtes kõnealust erandit kohaldatakse. Tõhusa kontrolli tagamiseks peavad sellised toetusõigused olema jälgitavad.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1122/2009 ette nähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel võib liikmesriik kasutada üksnes pädeva kontrolliasutuse tehtud kohapealse kontrolli tulemusi. Tõhususe huvides peaks liikmesriigil kontrolli miinimummäära täitmiseks olema ka võimalus kasutada sellise kohapealse kontrolli tulemusi, mis on tehtud vastavalt kõnealuste õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele. Tuleks siiski tagada, et säilib tõhus kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1122/2009 ette nähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel võib liikmesriik kasutada üksnes pädeva kontrolliasutuse tehtud kohapealse kontrolli tulemusi. Tõhususe huvides peaks liikmesriigil kontrolli miinimummäära täitmiseks olema ka võimalus kasutada sellise kohapealse kontrolli tulemusi, mis on tehtud vastavalt kõnealuste õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele. Tuleks siiski tagada, et säilib tõhus kontrollisüsteem.

| (5) | Nõuetele vastavuse kohapealseks kontrolliks valimi koostamisel võib liikmesriik riskianalüüsis võtta arvesse põllumajandustootjate osalemist asjakohastes sertifitseerimissüsteemides. Nimetatud võimaluse kasutamist tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

(5)

Nõuetele vastavuse kohapealseks kontrolliks valimi koostamisel võib liikmesriik riskianalüüsis võtta arvesse põllumajandustootjate osalemist asjakohastes sertifitseerimissüsteemides. Nimetatud võimaluse kasutamist tuleks täpsustada.

| (6) | Makseasutusele või koordineerivale asutusele tuleb kindlaksmääratud tähtaja jooksul saata protokollid. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks juhtudel, kus protokollis ei ole märgitud ühtegi rikkumist, pidada piisavaks protokollide otsest kättesaadavust makseasutusele või koordineerivale asutusele. |
| --- | --- |

(6)

Makseasutusele või koordineerivale asutusele tuleb kindlaksmääratud tähtaja jooksul saata protokollid. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks juhtudel, kus protokollis ei ole märgitud ühtegi rikkumist, pidada piisavaks protokollide otsest kättesaadavust makseasutusele või koordineerivale asutusele.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1122/2009 muutmise korral on asjakohane parandada ära kaks vale viidet: viide määrusele (EÜ) nr 73/2009 ja viide komisjoni määrusele (EÜ) nr 1121/2009 (4). |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1122/2009 muutmise korral on asjakohane parandada ära kaks vale viidet: viide määrusele (EÜ) nr 73/2009 ja viide komisjoni määrusele (EÜ) nr 1121/2009 (4).

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1122/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1122/2009 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud muudatused käsitlevad abitaotlusi, mis on seotud 1. jaanuarist 2010 algavate turustusaastate või toetusperioodidega. Seepärast tuleks käesolevat määrust vastavalt kohaldada. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud muudatused käsitlevad abitaotlusi, mis on seotud 1. jaanuarist 2010 algavate turustusaastate või toetusperioodidega. Seepärast tuleks käesolevat määrust vastavalt kohaldada.

| (10) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ega otsetoetuste korralduskomitee ei ole oma arvamust eesistuja poolt määratud ajaks esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ega otsetoetuste korralduskomitee ei ole oma arvamust eesistuja poolt määratud ajaks esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1122/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2)   Liikmesriigid hindavad igal aastal põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteeti. Hindamine hõlmab järgmisi kvaliteedielemente:






  a) | maksimaalse toetuskõlbliku pindala suuruse õige määramine; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2)   Liikmesriigid hindavad igal aastal põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteeti. Hindamine hõlmab järgmisi kvaliteedielemente:

a)

maksimaalse toetuskõlbliku pindala suuruse õige määramine;

| b) | võrdlusmaatükkide proportsioonid ja jaotumine juhtudel, kui maksimaalse toetuskõlbliku pindala puhul võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse põllumajandusmaad; |
| --- | --- |

b)

võrdlusmaatükkide proportsioonid ja jaotumine juhtudel, kui maksimaalse toetuskõlbliku pindala puhul võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse põllumajandusmaad;

| c) | võrdlusmaatükkide liigitamine juhtudel, kui maksimaalse toetuskõlbliku pindala puhul võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse põllumajandusmaad; |
| --- | --- |

c)

võrdlusmaatükkide liigitamine juhtudel, kui maksimaalse toetuskõlbliku pindala puhul võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse põllumajandusmaad;

| d) | oluliste puudustega võrdlusmaatükkide esinemissagedus; |
| --- | --- |

d)

oluliste puudustega võrdlusmaatükkide esinemissagedus;

| e) | deklareeritud pindala suhe võrdlusmaatükkides sisalduvasse maksimaalsesse toetuskõlblikku pindalasse; |
| --- | --- |

e)

deklareeritud pindala suhe võrdlusmaatükkides sisalduvasse maksimaalsesse toetuskõlblikku pindalasse;

| f) | muudetud võrdlusmaatükkide protsent, mis on aastate jooksul kumuleerunud; |
| --- | --- |

f)

muudetud võrdlusmaatükkide protsent, mis on aastate jooksul kumuleerunud;

| g) | kohapealse kontrolli käigus avastatud eeskirjade eiramise määr. |
| --- | --- |

g)

kohapealse kontrolli käigus avastatud eeskirjade eiramise määr.

Esimeses lõigus osutatud hindamisel liikmesriigid:

| a) | kasutavad andmeid, mis võimaldavad hinnata hetkeolukorda; |
| --- | --- |

a)

kasutavad andmeid, mis võimaldavad hinnata hetkeolukorda;

| b) | moodustavad kõikidest võrdlusmaatükkidest juhumeetodil asjakohase valimi. |
| --- | --- |

b)

moodustavad kõikidest võrdlusmaatükkidest juhumeetodil asjakohase valimi.

Hindamisaruanne ja vajadusel parandusmeetmed ning nende rakendamise ajakava saadetakse komisjonile hiljemalt kõnealusele kalendriaastale järgnevaks 31. jaanuariks. 2010. kalendriaasta kohta tuleb see info siiski saata komisjonile kõige hiljemalt 2011. aasta 28. veebruariks.”

| 2) | Artikli 7 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | õiguse liik, eelkõige määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 44 ettenähtud eritoetusõigused, määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktiga c määratud õigused ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikega 2 ettenähtud toetusõigused, mille suhtes kohaldatakse erandit;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 7 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

õiguse liik, eelkõige määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 44 ettenähtud eritoetusõigused, määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktiga c määratud õigused ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikega 2 ettenähtud toetusõigused, mille suhtes kohaldatakse erandit;”.

| 3) | Artikli 28 lõike1 punktis a asendatakse sõnad „I ja IV lisas” sõnadega „I ja VI lisas”. |
| --- | --- |

3)

Artikli 28 lõike1 punktis a asendatakse sõnad „I ja IV lisas” sõnadega „I ja VI lisas”.

| 4) | Artiklile 50 lisatakse lõige 1a:
  „1a.   Erandina lõikest 1 ja selleks, et täita nimetatud lõikes osutatud kontrolli miinimummäär iga õigusakti või standardi või kõikide õigusakti- ja standardirühmade tasandil, võib liikmesriik:






  a) | kasutada sellise valitud põllumajandustootjate suhtes tehtava kohapealse kontrolli tulemusi, mis on tehtud vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele; või |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklile 50 lisatakse lõige 1a:

„1a.   Erandina lõikest 1 ja selleks, et täita nimetatud lõikes osutatud kontrolli miinimummäär iga õigusakti või standardi või kõikide õigusakti- ja standardirühmade tasandil, võib liikmesriik:

a)

kasutada sellise valitud põllumajandustootjate suhtes tehtava kohapealse kontrolli tulemusi, mis on tehtud vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele; või

| b) | asendada valitud põllumajandustootjad selliste põllumajandustootjatega, kelle suhtes tehakse kohapealset kontrolli vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele tingimusel, et need põllumajandustootjad esitavad toetusetaotlusi otsetoetuste saamiseks toetuskavade alusel määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 punkti d mõistes või selliste toetuskavade alusel, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 85t ja 103z. |
| --- | --- |

b)

asendada valitud põllumajandustootjad selliste põllumajandustootjatega, kelle suhtes tehakse kohapealset kontrolli vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele tingimusel, et need põllumajandustootjad esitavad toetusetaotlusi otsetoetuste saamiseks toetuskavade alusel määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 punkti d mõistes või selliste toetuskavade alusel, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 85t ja 103z.

Sellistel juhtudel hõlmab kohapealne kontroll kõiki asjakohaste õigusaktide ja standardite aspekte, nagu on nõuetele vastamiseks määratletud. Lisaks tagavad liikmesriigid, et nimetatud kohapealne kontroll on vähemalt sama tõhus kui pädeva kontrolliasutuse tehtud kohapealne kontroll.”

| 5) | Artikli 51 lõike 1 teise lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:
  „Liikmesriik võib riskianalüüsi aluseks võttes otsustada kontrollitavate põllumajandustootjate valimist välja arvata põllumajandustootjad, kes osalevad teise lõigu punktis b osutatud sertifitseerimissüsteemis. Juhul kui sertifitseerimissüsteemiga on kaetud üksnes teatavad nõuetele vastavuse nõuded ja standardid, millest põllumajandustootja peab kinni pidama, kasutatakse sertifitseerimissüsteemiga hõlmamata nõuete ja standardite suhtes asjakohaseid riskitegureid.
  Kui kontrollimise tulemuste analüüs näitab, et teise lõigu punktis b osutatud sertifitseerimissüsteemiga hõlmatud nõudeid ja standardeid rikutakse märkimisväärselt sagedasti, hinnatakse nende nõuete ja standarditega seotud riskitegureid uuesti ja suurendatakse vajaduse korral.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 51 lõike 1 teise lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:

„Liikmesriik võib riskianalüüsi aluseks võttes otsustada kontrollitavate põllumajandustootjate valimist välja arvata põllumajandustootjad, kes osalevad teise lõigu punktis b osutatud sertifitseerimissüsteemis. Juhul kui sertifitseerimissüsteemiga on kaetud üksnes teatavad nõuetele vastavuse nõuded ja standardid, millest põllumajandustootja peab kinni pidama, kasutatakse sertifitseerimissüsteemiga hõlmamata nõuete ja standardite suhtes asjakohaseid riskitegureid.

Kui kontrollimise tulemuste analüüs näitab, et teise lõigu punktis b osutatud sertifitseerimissüsteemiga hõlmatud nõudeid ja standardeid rikutakse märkimisväärselt sagedasti, hinnatakse nende nõuete ja standarditega seotud riskitegureid uuesti ja suurendatakse vajaduse korral.”

| 6) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga käesoleva peatüki alusel tehtava kohapealse kontrolli kohta, olenemata sellest, kas asjaomane põllumajandustootja valiti kohapealseks kontrolliks kooskõlas artikliga 51, kas teda kontrolliti kohapeal vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele kooskõlas artikli 50 lõikega 1a või pädevale asutusele muul viisil teatavaks saanud rikkumise järelkontrollina, koostatakse pädeva kontrolliasutuse poolt või tema vastutusel protokoll.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Iga käesoleva peatüki alusel tehtava kohapealse kontrolli kohta, olenemata sellest, kas asjaomane põllumajandustootja valiti kohapealseks kontrolliks kooskõlas artikliga 51, kas teda kontrolliti kohapeal vastavalt nende õigusaktide ja standardite suhtes kohaldatavatele õigusaktidele kooskõlas artikli 50 lõikega 1a või pädevale asutusele muul viisil teatavaks saanud rikkumise järelkontrollina, koostatakse pädeva kontrolliasutuse poolt või tema vastutusel protokoll.”;

| b) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui protokollis ei ole märgitud ühtegi rikkumist, võib liikmesriik otsustada selle saatmata jätta tingimusel, et see on kuu aega pärast lõpetamist tehtud makseasutusele või koordineerivale asutusele otse kättesaadavaks.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Kui protokollis ei ole märgitud ühtegi rikkumist, võib liikmesriik otsustada selle saatmata jätta tingimusel, et see on kuu aega pärast lõpetamist tehtud makseasutusele või koordineerivale asutusele otse kättesaadavaks.”

| 7) | Artiklis 62 asendatakse tekst „artikli 30 lõigetest 1 ja 2” tekstiga „artikli 29 lõigetest 1 ja 2”. |
| --- | --- |

7)

Artiklis 62 asendatakse tekst „artikli 30 lõigetest 1 ja 2” tekstiga „artikli 29 lõigetest 1 ja 2”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse nende abitaotluste suhtes, mis on seotud 1. jaanuarist 2010 algavate turustusaastate või toetusperioodidega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

2

(3)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

3

(4)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 27.

4

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 147/2010,

23. veebruar 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pemento do Couto” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pemento do Couto” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pemento do Couto” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 140, 20.6.2009, lk 9.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Pemento do Couto (KGT)

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 148/2010,

23. veebruar 2010,

millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Prosciutto di Parma” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Itaalia taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto di Parma” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Itaalia taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto di Parma” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, määrates selles kindlaks, millistel tingimustel võib viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” säilivusaega pikendada ning muutes logo graafilist kujundust. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, määrates selles kindlaks, millistel tingimustel võib viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” säilivusaega pikendada ning muutes logo graafilist kujundust.

| (3) | Komisjon on kõnealused muudatused läbi vaadanud ja leidnud, et need on õigustatud. Kuna muudatused on väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon need heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealused muudatused läbi vaadanud ja leidnud, et need on õigustatud. Kuna muudatused on väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon need heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto di Parma” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Ajakohastatud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

---

I LISA

Kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto di Parma” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

| 1. | H osa teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  „c) | viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” puhul:







  — | kõigil pakenditel on ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal või läbipaistval taustal kolmnurka; pakend vastab lisas esitatud direktiivis sätestatud piirangutele ja tingimustele viilutamise ja pakendamise kohta ning sellel on hertsogikrooni märk ja järgmine tekst:”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

H osa teist lõiku muudetakse järgmiselt:

„c)

viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” puhul:

—

kõigil pakenditel on ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal või läbipaistval taustal kolmnurka; pakend vastab lisas esitatud direktiivis sätestatud piirangutele ja tingimustele viilutamise ja pakendamise kohta ning sellel on hertsogikrooni märk ja järgmine tekst:”.

| 2. | Spetsifikaadi lisa 5. peatükis pealkirjaga „Direktiiv, milles sätestatakse viilutamine ja pakendamine”, täiendatakse artikli 12 punktis 3 esitatud tabelit järgmiselt:








  „Toote mass | Laagerdumisaeg | Gaasilises keskkonnas säilitatud toote realiseerimisaeg | Vaakumpakendatud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7–8,5 kg | 12 kuud | 60 päeva | 90 päeva |
| 7–8,5 kg | 14 kuud | 90 päeva | 90 päeva |
| 7–8,5 kg | 15 kuud | 120 päeva | 120 päeva |
| 8,5–10 kg | 14 kuud | 60 päeva | 90 päeva |
| 8,5–10 kg | 16 kuud | 90 päeva | 90 päeva |
| 8,5–10 kg | 17 kuud | 120 päeva | 120 päeva |
| > 10 kg | 16 kuud | 60 päeva | 90 päeva |
| > 10 kg | 18 kuud | 90 päeva | 90 päeva |
| > 10 kg | 19 kuud | 120 päeva | 120 päeva” |

2.

Spetsifikaadi lisa 5. peatükis pealkirjaga „Direktiiv, milles sätestatakse viilutamine ja pakendamine”, täiendatakse artikli 12 punktis 3 esitatud tabelit järgmiselt:

„Toote mass

Laagerdumisaeg

Gaasilises keskkonnas säilitatud toote realiseerimisaeg

Vaakumpakendatud

7–8,5 kg

12 kuud

60 päeva

90 päeva

7–8,5 kg

14 kuud

90 päeva

90 päeva

7–8,5 kg

15 kuud

120 päeva

120 päeva

8,5–10 kg

14 kuud

60 päeva

90 päeva

8,5–10 kg

16 kuud

90 päeva

90 päeva

8,5–10 kg

17 kuud

120 päeva

120 päeva

> 10 kg

16 kuud

60 päeva

90 päeva

> 10 kg

18 kuud

90 päeva

90 päeva

> 10 kg

19 kuud

120 päeva

120 päeva”

| 3. | Sama dokumendi 6. peatükis muudeti artikli 13 lõiget 1 järgmiselt:
  „1.   „Prosciutto di Parma” pakenditel sõltumata nende kujust, mõõtudest ja kaalust peab olema ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal taustal kolmnurka, millel on hertsogikrooni märk ja järgmine tekst: „„Prosciutto di Parma” – denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 febbraio ’90 no 26 e del Reg. CE n. 1107/96 – confezionato sotto il controllo dell’Istituto Parma Qualità.” Pakendi graafiline kujundus vastab graafilisele reprole, mis on esitatud käesoleva direktiivi 1. lisas ning mis on selle lahutamatu osa.” |
| --- | --- |

3.

Sama dokumendi 6. peatükis muudeti artikli 13 lõiget 1 järgmiselt:

„1.   „Prosciutto di Parma” pakenditel sõltumata nende kujust, mõõtudest ja kaalust peab olema ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal taustal kolmnurka, millel on hertsogikrooni märk ja järgmine tekst: „„Prosciutto di Parma” – denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 febbraio ’90 no 26 e del Reg. CE n. 1107/96 – confezionato sotto il controllo dell’Istituto Parma Qualità.” Pakendi graafiline kujundus vastab graafilisele reprole, mis on esitatud käesoleva direktiivi 1. lisas ning mis on selle lahutamatu osa.”

| 4. | Artiklile 13 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Kui „Prosciutto di Parma” on pakendatud vastavalt punktis 4 sätestatud tingimustele, koosneb pakendi eespool osutatud ühesugune osa läbipaistval taustal kolmnurgast, mille tipus mustal taustal on ühenduse kaitstud päritolunimetuse logo. Pakendi graafiline kujundus vastab graafilisele reprole, mis on esitatud käesoleva direktiivi 2. lisas ning mis on selle lahutamatu osa.”
  „4.   Punktis 3 osutatud nõuded on järgmised:






  a) | toode pakendatakse gaasikeskkonda ilma vahelehtedeta; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklile 13 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Kui „Prosciutto di Parma” on pakendatud vastavalt punktis 4 sätestatud tingimustele, koosneb pakendi eespool osutatud ühesugune osa läbipaistval taustal kolmnurgast, mille tipus mustal taustal on ühenduse kaitstud päritolunimetuse logo. Pakendi graafiline kujundus vastab graafilisele reprole, mis on esitatud käesoleva direktiivi 2. lisas ning mis on selle lahutamatu osa.”

„4.   Punktis 3 osutatud nõuded on järgmised:

a)

toode pakendatakse gaasikeskkonda ilma vahelehtedeta;

| b) | realiseerimisaeg ei ületa 25 päeva (alates pakendamise päevast); |
| --- | --- |

b)

realiseerimisaeg ei ületa 25 päeva (alates pakendamise päevast);

| c) | kuigi pakendi tootekaal ei ole rangelt kindlaks määratud, on selle minimaalne kaal 110 g; |
| --- | --- |

c)

kuigi pakendi tootekaal ei ole rangelt kindlaks määratud, on selle minimaalne kaal 110 g;

| d) | „Prosciutto di Parma” laagerdumisaeg vähemalt 16 kuud; |
| --- | --- |

d)

„Prosciutto di Parma” laagerdumisaeg vähemalt 16 kuud;

| e) | pakendi mõlemad küljed on täielikult läbipaistvad; |
| --- | --- |

e)

pakendi mõlemad küljed on täielikult läbipaistvad;

| f) | erandina punktist 2 ei tohi pakendil esineda mis tahes muud graafilist sümbolit, kaubamärki ega teksti, välja arvatud eespool nimetatud kolmnurgas või tehnilisel märgisel (mis võib olla pakendi esi- või tagaküljel) esitatud teave; |
| --- | --- |

f)

erandina punktist 2 ei tohi pakendil esineda mis tahes muud graafilist sümbolit, kaubamärki ega teksti, välja arvatud eespool nimetatud kolmnurgas või tehnilisel märgisel (mis võib olla pakendi esi- või tagaküljel) esitatud teave;

| g) | tehnilise märgise pind ei tohi katta üle 13 % pakendi esi- või tagaküljest; |
| --- | --- |

g)

tehnilise märgise pind ei tohi katta üle 13 % pakendi esi- või tagaküljest;

| h) | lisaks kohustuslikule teabele (sealhulgas „Garantito dal Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali ai sensi dell’art. 10 del reg. CE 510/06”), peab tehnilisel märgisel olema märgitud pakendamise eest vastutava töökoja või tootja või vajaduse korral emaettevõtja nimi / äriühingu nimi ja/või kaubamärk; |
| --- | --- |

h)

lisaks kohustuslikule teabele (sealhulgas „Garantito dal Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali ai sensi dell’art. 10 del reg. CE 510/06”), peab tehnilisel märgisel olema märgitud pakendamise eest vastutava töökoja või tootja või vajaduse korral emaettevõtja nimi / äriühingu nimi ja/või kaubamärk;

Punktides 1 ja 3 osutatud konsortsiumi kolmnurga graafiline kujundus ning teksti ja kaubamärkide suurus vastab graafilistele reprodele, mis on kehtestatud käesoleva direktiivi lisades 3 ja 4 ning mis on selle olulised osad.”

---

II LISA

KOONDDOKUMENT

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

„PROSCIUTTO DI PARMA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0067-30.01.2009

KGT ( ) KPN (X)

1.   NIMETUS

„Prosciutto di Parma”

2.   LIIKMESRIIK VÕI KOLMAS RIIK

Itaalia

3.   PÕLLUMAJANDUSTOOTE VÕI TOIDU KIRJELDUS

3.1.   Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Laagerdunud toorsink; äratuntav kamarale tehtud põletusmärgi järgi, ümara kujuga, distaalse osata (jalg), väliste vigadeta, mis võiksid rikkuda toote välimust, katmata lihaspinda on alates reieluupeast (pähkeltükk) kõige rohkem kuus sentimeetrit (lühike trimmimine); tavaliselt kaheksa kuni kümme kilogrammi, aga mitte kunagi alla seitsme kilogrammi; lõikepinna värvus: ühtlane, roosast punaseni, mille vahel on rasvkoe lumivalged viirud; lõhn ja maitse: õrna ja maheda, vähesoolase maitse ning iseloomuliku lõhnaga; toode vastab kindlatele analüütilistele niiskus-, soolasus- ja proteolüütilistele parameetritele; pärast põletusmärgi tegemist võib „Prosciutto di Parma” sinki turustada tervelt, ilma kondita ning eri kuju ja kaaluga tükkidena pakendatult või viilutatult ja asjakohaselt pakendatult.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Prosciutto di Parma” valmistamiseks kasutatud toorainet (värsked reietükid) iseloomustavad järgmised omadused: rasva koostist hinnatakse reietüki nahaaluse rasvkoe (panniculus adiposus) nii sisemises kui ka välimises kihis joodiarvu ja/või linoolhappesisalduse määramise teel. Ühegi proovi joodiarv ei tohi olla suurem kui 70 ning linoolhappesisaldus suurem kui 15 %; värske trimmitud reietüki välisküljel asuva rasva paksus, mida mõõdetakse reieluupea suhtes vertikaalselt, peaks 7–9 kg kaaluva „Prosciutto di Parma” tootmiseks kasutataval värskel reietükil olema umbes 20 mm ja üle 9 kg kaaluva „Prosciutto di Parma” tootmiseks kasutataval värskel reietükil umbes 30 mm. Rasvakihi paksus ei tohi kõnealuse kahe kategooria värskete reietükkide puhul olla siiski mingil juhul väiksem kui vastavalt 15 mm ja 20 mm, kamar kaasa arvatud. Reietükki peab ümbritsema piisav rasvakiht, mis takistaks kamara lahtitulekut selle all asuva lihaskoe küljest. Värske trimmitud reietükk kaalub soovitavalt 12–14 kg ning ei tohi mingil juhul kaaluda alla 10 kg.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Lubatud sööt, selle kogus ja söötmisviisid esitatakse kahes tabelis, kusjuures esimeses tabelis käsitletakse kuni 80 kg eluskaaluga loomade sööta ja teises käsitletakse sööta, mida on lubatud kasutada lõppnuuma käigus. Sööt on eelistatavalt vedelal kujul (vedelsööt või söödapasta), millele on traditsiooni kohaselt lisatud vadakut.

Esimeses etapis peab teravilja kuivaine osakaal olema vähemalt 45 % kogumassist; lisaks teises etapis kasutatavale söödale on lubatud järgmised ained: maisigluteenijahu ja/või maisigluteenisööt, kooreta jaanikaunad, kalajahu, sojajahu, piiritusetehaste jääkproduktid, petipiim, üle 36 °C sulamispunktiga rasvad, valgulüsaadid, maisisilo.

Teises etapis lõppnuuma ajal peab teravilja kuivaine osakaal olema vähemalt 55 % kogumassist; lubatud on järgmised ained: mais, maisitera- ja/või tõlvikupasta, sorgo, oder, nisu, tritikale, kaer ja muu teravili, kliid ja muud nisu töötlemise kõrvalproduktid, veetustatud kartul, pressitud ja sileeritud peedi pulp, linakook, kuivatatud peedipulp, õuna ja pirni pressimisjäägid, viinamarjakestad ja tomatikoor seedimise soodustamiseks, vadak, petipiim, kuivatatud lutserni jahu, melass, soja-, päevalilleseemne-, seesami-, kookos- ja maisiidujahu, herned ja/või teised kaunviljade seemned, õllepärm ja Torula pärm, samuti rasvad, mille sulamispunkt on üle 40 °C.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmis- ja laagerdusetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, nagu on sätestatud punktis 4, et tagada kvaliteet ning toote jälgitavus ja kontroll.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pärast põletusmärgi tegemist võib „Prosciutto di Parma” sinki müüa kas tervelt, ilma kondita ning eri kuju ja kaaluga tükkidena pakendatult või viilutatult ja asjakohaselt pakendatult; viimasena osutatud juhul tohib nii viilutada kui ka pakendada üksnes punktis 4 osutatud spetsiaalses tootmispiirkonnas ning punktis 3.7 kirjeldatud eeskirjade kohaselt peab pakendile olema kustumatult ja eemaldamatult lisatud kaitstud päritolunimetuse tunnusmärk, et tagada „Prosciutto di Parma” tüüpilised kvaliteedinäitajad ning toote täielik jälgitavus.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Esmane „Prosciutto di Parma” tunnusmärk, mis eristab seda turul teistest toodetest isegi siis, kui seda ei ole märgisega märgistatud, on hertsogikroon (stiliseeritud viietipulist krooni kujutav põletusmärk, millele on lisatud kohanimi Parma). Sellel on kaks funktsiooni: eristada toodet muudest toorsinkidest, tagades selle autentsuse (eraldusmärgis), ning tagada, et toode on läbinud kõik ettenähtud tootmisfaasid ning et kõik kõnealused faasid on asjaomased isikud kindlaks teinud. Päritolunimetuse kasutamine on õiguspärane ja seaduslik üksnes siis, kui põletusmärk on olemas: ilma „hertsogikroonita” ei tohi kõnesolevat nimetust kasutada ei toote märgisel, pakendil ega müügidokumentides, samuti ei tohi seda kasutada äritehingus (ükskõik kas toodet müüakse tervelt, viilutatult ja müügipakendis või tükikaupa).

„Prosciutto di Parma” märgise iseloomulike elementidena on märgisel kohustuslik esitada järgmised andmed:

| | terve, kondiga „Prosciutto di Parma” puhul:







  — | „Prosciutto di Parma”, millele järgneb „denominazione di origine protetta” (kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- | --- |

terve, kondiga „Prosciutto di Parma” puhul:

—

„Prosciutto di Parma”, millele järgneb „denominazione di origine protetta” (kaitstud päritolunimetus);

| — | tootmisettevõtte asukoht; |
| --- | --- |

—

tootmisettevõtte asukoht;

| | ilma kondita tervelt või tükeldatult pakendatud „Prosciutto di Parma” puhul:







  — | „Prosciutto di Parma”, millele järgneb „denominazione di origine protetta” (kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- | --- |

ilma kondita tervelt või tükeldatult pakendatud „Prosciutto di Parma” puhul:

—

„Prosciutto di Parma”, millele järgneb „denominazione di origine protetta” (kaitstud päritolunimetus);

| — | pakendamistöökoja asukoht; |
| --- | --- |

—

pakendamistöökoja asukoht;

| — | tootmise kuupäev, kui pitser ei ole enam nähtav; |
| --- | --- |

—

tootmise kuupäev, kui pitser ei ole enam nähtav;

| | viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” puhul:







  — | kõigil pakenditel on ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal või läbipaistval taustal kolmnurka, „Prosciutto di Parma” sink on viilutatud ja pakendatud lisatud direktiivi piirangute ja tingimuste kohaselt ning kannab hertsogikrooni märki ja järgmisi andmeid: |
| --- | --- | --- |

viilutatud ja müügipakendis „Prosciutto di Parma” puhul:

—

kõigil pakenditel on ühine tunnus, mis katab 25 % pakendi ülaosa pinnast ning mis kujutab endast ülemisse vasakusse nurka paigutatud mustal või läbipaistval taustal kolmnurka, „Prosciutto di Parma” sink on viilutatud ja pakendatud lisatud direktiivi piirangute ja tingimuste kohaselt ning kannab hertsogikrooni märki ja järgmisi andmeid:

| — | „Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96” („Prosciutto di Parma”, millel on 13. veebruari 1990. aasta seaduse nr 26 ja määruse (EÜ) nr 1107/96 kohane kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

„Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96” („Prosciutto di Parma”, millel on 13. veebruari 1990. aasta seaduse nr 26 ja määruse (EÜ) nr 1107/96 kohane kaitstud päritolunimetus);

| — | „confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato” (pakendatud volitatud asutuse järelevalve all); |
| --- | --- |

—

„confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato” (pakendatud volitatud asutuse järelevalve all);

| — | pakendamistöökoja asukoht; |
| --- | --- |

—

pakendamistöökoja asukoht;

| — | tootmise kuupäev (laagerdumise alguskuupäev pitseril). |
| --- | --- |

—

tootmise kuupäev (laagerdumise alguskuupäev pitseril).

Keelatud on kasutada omadusi kirjeldavaid sõnu, nagu classico (klassikaline), autentico (ehtne), extra (eriline), super ja muid müüginimetusele lisatud tunnuseid, nimetusi ja täiendeid (välja arvatud disossato (kondita) ja affettato (viilutatud)), samuti muid andmeid, mida ei ole tootmise tehnospetsifikaadis konkreetselt ette nähtud.

4.   GEOGRAAGIFILISE PIIRKONNA TÄPNE MÄÄRATLUS

„Prosciutto di Parma” sinki toodetakse Parma provintsis asuval määratletud alal, mis hõlmab Parma provintsi (Emilia-Romagna maakond, Itaalia) territooriumi, mis jääb Via Emiliast lõuna poole vähemalt viis kilomeetrit ega asu kõrgemal kui 900 meetrit; kõnealune ala on ida poolt piiratud Enza jõega ja lääne poolt Stirone jõega.

Tooraine on pärit töötlemispiirkonnaga võrreldes laiemalt geograafiliselt alalt, mis hõlmab järgmiste maakondade haldusterritooriume: Emilia Romagna, Veneto, Lombardia, Piemonte, Molise, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo, Lazio (Itaalia).

5.   SEOS GEOGRAAFILISE PIIRKONNAGA

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

„Prosciutto di Parma” eriomadused ning kõrgete kvaliteedi-, hügieeni- ja toiduohutusstandardite järgimine sõltuvad kõik olulisel määral keskkonnatingimustest ning loodus- ja inimteguritest. Kõnealuses piiritletud geograafilises makropiirkonnas asuvad üksikud piiritletud alad, mis tänu seal esinevatele ainulaadsetele tingimustele ja inimeste erioskustele on kujunenud päritolunimetusega singi tootmispiirkonnaks. „Prosciutto di Parma” tootmispiirkond, mis moodustab väikse osa Parma provintsist, on üks sellistest piiritletud aladest. Tänu oma asukohale iseloomustavad kõnealust mikroala ainulaadsed ökoloogilised, kliima- ja keskkonnatingimused ja tuul, mis tuleb Versilia rannikult, maheneb Val di Magra oliivi- ja männisalude vahel, muutub Apenniinide kurudes kuivemaks ning saabub kastanite aroomiga lõhnastatuna kohale, et „Prosciutto di Parma” sinki kuivatada ja anda sellele erakordselt mahe maitse.

5.2.   Toote eripära

„Prosciutto di Parma” on toorsink, mis on laagerdunud vähemalt 12 kuud; valmistamiseks kasutatakse üksnes sealiha ja soola. Valmistoode on ümara kujuga ja distaalse osata (jalg), katmata lihaspinda on alates reieluupeast (pähkeltükk) kõige rohkem kuus sentimeetrit (lühike trimmimine). Laagerdunud toode kaalub tavaliselt 8–10 kg, mitte kunagi aga alla seitsme kilogrammi; lõikepinna värvus on ühtlane, roosast punaseni, mille vahel on rasvkoe lumivalged viirud; lihal on õrn ja mahe, vähesoolane maitse ning iseloomulik lõhn. Toode vastab kindlatele analüütilistele niiskus- (59–64 %), soolasus- (4,5–6,9 %) ja proteolüütilistele (24–31) parameetritele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Tootmiskriteeriumid, mille alusel toode saab olla hõlmatud päritolunimetusega „Prosciutto di Parma”, sõltuvad kõik olulisel määral keskkonnatingimustest ning loodus- ja inimteguritest. Tooraine ja valmistoode „Prosciutto di Parma” on omavahel lahutamatult seotud, mis koos tootmise arengu ja geograafilise piirkonna sotsiaalse ja majandusliku arenguga on kujundanud ainulaadsed tingimused. Tooraine omadused on väga iseloomulikud just sellele Kesk- ja Põhja-Itaalia eespool määratletud geograafilisele makropiirkonnale (nagu on täpsustatud punkti 4 teises lõigus) alates etruskide ajajärgust kuni tänapäevani.

Täiskasvanult tapetavate raskete sigade kasvatamise arengu käigus kujunesid välja seakasvatuse eri etapid: seakasvatus algas omamaiste ja piirkonnale omaste tõugudega, arenes koos keskkonna-, ühiskonna- ja majandustingimustega (eriti tänu teraviljakasvatuse ja piima töötlemisele, mis iseloomustavad söödasüsteeme) ning jõudis järk-järgult päritolunimetust vääriva tooteni. Kõnealuses piiritletud geograafilises makropiirkonnas asuvad üksikud piiritletud alad, mis tänu seal esinevatele ainulaadsetele tingimustele ja inimeste erioskustele on kujunenud „Prosciutto di Parma” singi tootmispiirkonnaks. Kõnealune määratletud piirkond moodustab Parma provintsist väikese osa. Tänu oma asukohale iseloomustavad kõnealust mikroala ainulaadsed ökoloogilised, kliima- ja keskkonnatingimused ja tuul, mis tuleb Versilia rannikult, maheneb Val di Magra oliivi- ja männisalude vahel, muutub Apenniinide kurudes kuivemaks ning saabub kastanite aroomiga lõhnastatuna kohale, et „Prosciutto di Parma” sinki kuivatada ja anda sellele erakordselt mahe maitse.

Parma asub ajaloolise Gallia territooriumil, mille elanikud pidasid suuri seakarju ning kes olid soolasingi valmistamise meistrid.

Eri aegadest on pärit erinevaid kirjalikke allikaid, kus viidatakse singile ja selle valmistusviisile, näiteks kaubanduskoja 1913. aasta nimekirjades, kus nimetatakse tootmise piirkonda. Kuigi alguses valmistati sinki ainult käsitsi, on tänapäevaks jõutud tööstusprotsessini, mis siiski on säilitanud toote traditsioonilised tunnused.

Toote päritolu on ajalooliselt dokumenteeritud ja sama kehtib ka tooraine päritolupiirkonna kohta; tootmisviis on välja kujunenud sellise iseloomuliku maakultuuri arengu tulemusena, mis on omane kogu eespool nimetatud makropiirkonnale ning mis tänu mikrokliima- ja keskkonnatingimustele esineb üksnes Parma provintsi teatavas osas.

VIIDE SPETSIFIKAADI AVALDAMISELE

Amet on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto di Parma” muutmise ettepaneku kohta. Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 149/2010,

23. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24 veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 86,5 |
| MA | 82,2 |
| TN | 135,4 |
| TR | 106,8 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 152,5 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 176,5 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 139,1 |
| TR | 136,6 |
| ZZ | 180,4 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,7 |
| IL | 53,6 |
| MA | 51,0 |
| TN | 47,7 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 52,6 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 156,7 |
| MA | 90,1 |
| TR | 79,9 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 57,6 |
| EG | 69,6 |
| IL | 96,2 |
| MA | 108,6 |
| PE | 62,6 |
| PK | 32,2 |
| TR | 62,6 |
| ZZ | 69,9 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 76,3 |
| MA | 68,8 |
| TR | 60,7 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 129,3 |
| ZZ | 71,9 |
| 0808 20 50 | AR | 85,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 65,9 |
| US | 97,1 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 86,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

114,6

JO

86,5

MA

82,2

TN

135,4

TR

106,8

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

216,8

JO

152,5

TR

160,2

ZZ

176,5

0709 90 70

IL

265,5

MA

139,1

TR

136,6

ZZ

180,4

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

45,7

IL

53,6

MA

51,0

TN

47,7

TR

65,1

ZZ

52,6

0805 20 10

EG

65,1

IL

156,7

MA

90,1

TR

79,9

ZZ

98,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

57,6

EG

69,6

IL

96,2

MA

108,6

PE

62,6

PK

32,2

TR

62,6

ZZ

69,9

0805 50 10

EG

76,3

IL

76,3

MA

68,8

TR

60,7

ZZ

70,5

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,4

MK

24,7

US

129,3

ZZ

71,9

0808 20 50

AR

85,8

CL

75,8

CN

65,9

US

97,1

ZA

106,5

ZZ

86,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 150/2010,

23. veebruar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 137/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 137/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 44, 19.2.2010, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 24. veebruarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 44,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,99 | 1,41 |
| 1701 12 10 (1) | 44,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,99 | 1,11 |
| 1701 91 00 (2) | 50,43 | 2,34 |
| 1701 99 10 (2) | 50,43 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,43 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

44,99

0,00

1701 11 90 (1)

44,99

1,41

1701 12 10 (1)

44,99

0,00

1701 12 90 (1)

44,99

1,11

1701 91 00 (2)

50,43

2,34

1701 99 10 (2)

50,43

0,00

1701 99 90 (2)

50,43

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. veebruar 2010,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Central Bank and Financial Services Authority of Ireland’i välisaudiitorite osas

(2010/114/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 14. detsembri 2009. aasta soovitust EKP/2009/26 Euroopa Liidu Nõukogule Central Bank and Financial Services Authority of Ireland’i välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Central Bank and Financial Services Authority of Ireland'i praeguste välisaudiitorite volitused lõppevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2009. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland'i praeguste välisaudiitorite volitused lõppevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2009. majandusaastast.

| (3) | Central Bank and Financial Services Authority of Ireland on majandusaastateks 2009–2011 valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Touche'i. |
| --- | --- |

(3)

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland on majandusaastateks 2009–2011 valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Touche'i.

| (4) | EKP nõukogu soovitas Central Bank and Financial Services Authority of Ireland'i välisaudiitoriteks majandusaastateks 2009–2011 määrata Deloitte & Touche. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas Central Bank and Financial Services Authority of Ireland'i välisaudiitoriteks majandusaastateks 2009–2011 määrata Deloitte & Touche.

| (5) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Deloitte & Touche kinnitatakse käesolevaga Central Bank and Financial Services Authority of Ireland'i välisaudiitoriteks majandusaastateks 2009–2011.”

Artikkel 2

Käesolevast otsusest teatatakse EKP-le.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 16. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  ELT C 308, 18.12.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---