# Az Európai Unió L 155/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.155.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 155 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. június 22. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.155.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 155

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. június 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2010/343/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. június 3.) az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| Egyetértési megállapodás a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről | 3 |
| Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról | 10 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 541/2010/EU rendelete (2010. június 3.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról | 19 |
| | * | A Tanács 542/2010/EU rendelete (2010. június 3.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról | 23 |
| | * | A Bizottság 543/2010/EU rendelete (2010. június 21.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceite Campo de Montiel [OEM]) | 27 |
| | | A Bizottság 544/2010/EU rendelete (2010. június 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 29 |
| | | A Bizottság 545/2010/EU rendelete (2010. június 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/344/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/16/2010 határozata (2010. június 15.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokának kinevezéséről | 33 |
| | | 2010/345/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 8.) a 2007/589/EK határozatnak a szén-dioxid leválasztásából, szállításából és geológiai tárolásából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési iránymutatásokkal való kiegészítés céljából történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 3310. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2010/346/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 18.) a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó romániai védőintézkedésekről
  (az értesítés a C(2010) 3767. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2010/347/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 19.) a robbanóanyagok Közösségen belüli szállítási okmányáról szóló 2004/388/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 3666. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 54 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2010/343/EU

*

A Tanács határozata (2010. június 3.) az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Egyetértési megállapodás a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről

3

Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról

10

RENDELETEK

*

A Tanács 541/2010/EU rendelete (2010. június 3.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról

19

*

A Tanács 542/2010/EU rendelete (2010. június 3.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról

23

*

A Bizottság 543/2010/EU rendelete (2010. június 21.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceite Campo de Montiel [OEM])

27

A Bizottság 544/2010/EU rendelete (2010. június 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

29

A Bizottság 545/2010/EU rendelete (2010. június 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

31

HATÁROZATOK

2010/344/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/16/2010 határozata (2010. június 15.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokának kinevezéséről

33

2010/345/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 8.) a 2007/589/EK határozatnak a szén-dioxid leválasztásából, szállításából és geológiai tárolásából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési iránymutatásokkal való kiegészítés céljából történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 3310. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 3310. számú dokumentummal történt)

1

34

2010/346/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 18.) a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó romániai védőintézkedésekről
  (az értesítés a C(2010) 3767. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 3767. számú dokumentummal történt)

1

48

2010/347/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 19.) a robbanóanyagok Közösségen belüli szállítási okmányáról szóló 2004/388/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 3666. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 3666. számú dokumentummal történt)

1

54

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/348/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 17.) az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információ védelméről szóló megállapodás megkötéséről | 56 |
| Megállapodás az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió között a minősített információk védelméről | 57 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/348/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 17.) az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információ védelméről szóló megállapodás megkötéséről

56

Megállapodás az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió között a minősített információk védelméről

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. június 3.)

az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2010/343/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió céljai közé tartozik a halászati együttműködési keretmegállapodások kötése harmadik felekkel a közös érdeket képező fajok védelme és az azokkal való fenntartható gazdálkodás, illetve az uniós hajóknak a harmadik felek kikötőihez való átrakodási és kirakodási, valamint logisztikai célú hozzáférése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió céljai közé tartozik a halászati együttműködési keretmegállapodások kötése harmadik felekkel a közös érdeket képező fajok védelme és az azokkal való fenntartható gazdálkodás, illetve az uniós hajóknak a harmadik felek kikötőihez való átrakodási és kirakodási, valamint logisztikai célú hozzáférése érdekében.

| (2) | A Tanács 2008. április 4-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Chilei Köztársasággal a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme céljából. A tárgyalások sikeresen lezárultak a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás parafálásával, amelyet módosított i. annak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete; ii. Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely az I. melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak; valamint iii. az arról való megállapodás, hogy a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni (a továbbiakban: egyetértési megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. április 4-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Chilei Köztársasággal a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme céljából. A tárgyalások sikeresen lezárultak a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás parafálásával, amelyet módosított i. annak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete; ii. Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely az I. melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak; valamint iii. az arról való megállapodás, hogy a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni (a továbbiakban: egyetértési megállapodás).

| (3) | Az egyetértési megállapodást alá kell írni. |
| --- | --- |

(3)

Az egyetértési megállapodást alá kell írni.

| (4) | Tekintettel arra, hogy a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajóknak érdekük, hogy mielőbb befuthassanak a kijelölt chilei kikötőkbe, az egyetértési megállapodást a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. Ezért az Unió érdekében áll az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról levélváltás formájában létrejött megállapodás jóváhagyása, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel arra, hogy a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajóknak érdekük, hogy mielőbb befuthassanak a kijelölt chilei kikötőkbe, az egyetértési megállapodást a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. Ezért az Unió érdekében áll az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról levélváltás formájában létrejött megállapodás jóváhagyása,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott, az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás aláírását – amelyet módosított i. annak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete; ii. Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely az I. melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak; valamint iii. az arról való megállapodás, hogy a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) – az Unió nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel az egyetértési megállapodás megkötésére.

Az egyetértési megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az egyetértési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel az egyetértési megállapodás megkötésére.

3. cikk

Az egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között levélváltás formájában létrejött megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.

A levélváltás formájában létrejött megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS

a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről

| 1. | Ez a dokumentum a 2001. január 25-i ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a 2001. évi megállapodás) helyébe lép, és azt a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való hosszú távú védelme és kezelése érdekében folytatott együttműködésre irányuló végleges kötelezettségvállalássá alakítja át. |
| --- | --- |

1.

Ez a dokumentum a 2001. január 25-i ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a 2001. évi megállapodás) helyébe lép, és azt a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való hosszú távú védelme és kezelése érdekében folytatott együttműködésre irányuló végleges kötelezettségvállalássá alakítja át.

| 2. | Az egyetértési megállapodás célja a Chile és az Európai Közösség (illetve annak jogutódja, az Európai Unió [EU]) között a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság (ITLOS) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében a kardhalhalászattal kapcsolatosan jelenleg fennálló jogviták (1) békés rendezése. |
| --- | --- |

2.

Az egyetértési megállapodás célja a Chile és az Európai Közösség (illetve annak jogutódja, az Európai Unió [EU]) között a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság (ITLOS) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében a kardhalhalászattal kapcsolatosan jelenleg fennálló jogviták (1) békés rendezése.

| 3. | A Felek emlékeztetőül megerősítik, hogy ez az egyetértési megállapodás biztosítja a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme, kezelése és az ezzel kapcsolatos együttműködés alapvető keretét. |
| --- | --- |

3.

A Felek emlékeztetőül megerősítik, hogy ez az egyetértési megállapodás biztosítja a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme, kezelése és az ezzel kapcsolatos együttműködés alapvető keretét.

| 4. | Az EU–Chile Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság (BSTC) továbbra is betölti a kardhalállomány védelmét illetően felmerülő, mindkét fél számára fontos kérdések tisztázásához szükséges kapcsolattartó szerepét, és a tudományos és technikai együttműködéssel összefüggő törekvések legteljesebb mértékű megvalósítása érdekében a következő feladatokat látja el:






  a) | A kardhalállományokkal és az EU és Chile halászati tevékenységeivel kapcsolatos információk, továbbá a védelemre és a gazdálkodásra vonatkozó határozatokhoz szükséges egyéb információk megosztásának fóruma. |
| --- | --- | --- |

4.

Az EU–Chile Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság (BSTC) továbbra is betölti a kardhalállomány védelmét illetően felmerülő, mindkét fél számára fontos kérdések tisztázásához szükséges kapcsolattartó szerepét, és a tudományos és technikai együttműködéssel összefüggő törekvések legteljesebb mértékű megvalósítása érdekében a következő feladatokat látja el:

a)

A kardhalállományokkal és az EU és Chile halászati tevékenységeivel kapcsolatos információk, továbbá a védelemre és a gazdálkodásra vonatkozó határozatokhoz szükséges egyéb információk megosztásának fóruma.

| b) | Rendszeres időközönként értékeli az állományok állapotát, figyelemmel kíséri a halászati tendenciákat, és értékeli a nem a célfajokra és a tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

b)

Rendszeres időközönként értékeli az állományok állapotát, figyelemmel kíséri a halászati tendenciákat, és értékeli a nem a célfajokra és a tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásokat.

| c) | Felülvizsgálja a hatályos védelmi intézkedéseket, és adott esetben további hasonló intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tesz, ideértve a járulékos halfogás szabályozását is. |
| --- | --- |

c)

Felülvizsgálja a hatályos védelmi intézkedéseket, és adott esetben további hasonló intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tesz, ideértve a járulékos halfogás szabályozását is.

| d) | A munkaprogrammal összefüggésben megállapítja a kutatási prioritásokat, és kiegészítő programokat dolgoz ki, ideértve az adatgyűjtési protokollokat is. |
| --- | --- |

d)

A munkaprogrammal összefüggésben megállapítja a kutatási prioritásokat, és kiegészítő programokat dolgoz ki, ideértve az adatgyűjtési protokollokat is.

| e) | Megosztja az információkat és elősegíti a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközök használatát. |
| --- | --- |

e)

Megosztja az információkat és elősegíti a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközök használatát.

| f) | A BSTC ülését megelőzően megosztja a Felek valamennyi, a Csendes-óceán délkeleti részén tartózkodó flottaszegmensének fogási és erőkifejtési adatait. |
| --- | --- |

f)

A BSTC ülését megelőzően megosztja a Felek valamennyi, a Csendes-óceán délkeleti részén tartózkodó flottaszegmensének fogási és erőkifejtési adatait.

| g) | A tudományos, a műszaki és az igazgatási területen további együttműködési lehetőségeket vizsgál meg. |
| --- | --- |

g)

A tudományos, a műszaki és az igazgatási területen további együttműködési lehetőségeket vizsgál meg.

| 5. | A BSTC-t feladatai ellátásának megkezdése céljából rendkívüli ülésre (TIMING) hívják össze a Felek által megállapított, alábbi célkitűzésekre és elvekre figyelemmel:






  a) | A Felek saját kardhalhalászatukat az állományt a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közelítő szinten megőrző fogási szinten végzik, az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására, illetve a tengeri ökoszisztéma védelmére vonatkozó célkitűzéssel összeegyeztethető módon. |
| --- | --- | --- |

5.

A BSTC-t feladatai ellátásának megkezdése céljából rendkívüli ülésre (TIMING) hívják össze a Felek által megállapított, alábbi célkitűzésekre és elvekre figyelemmel:

a)

A Felek saját kardhalhalászatukat az állományt a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közelítő szinten megőrző fogási szinten végzik, az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására, illetve a tengeri ökoszisztéma védelmére vonatkozó célkitűzéssel összeegyeztethető módon.

| b) | A chilei és az uniós halászhajók figyelemmel kísérik az állományok eloszlását, térbeli struktúráját és dinamikáját, tudományos megfigyeléseiket pedig olyan, kölcsönösen elfogadott kutatási paramétereknek megfelelően végzik, amelyek célja megbízható értékelések létrehozása, ezek alapján pedig a megfelelő gazdálkodási lépések kialakítása. |
| --- | --- |

b)

A chilei és az uniós halászhajók figyelemmel kísérik az állományok eloszlását, térbeli struktúráját és dinamikáját, tudományos megfigyeléseiket pedig olyan, kölcsönösen elfogadott kutatási paramétereknek megfelelően végzik, amelyek célja megbízható értékelések létrehozása, ezek alapján pedig a megfelelő gazdálkodási lépések kialakítása.

| c) | A létrehozott adatgyűjtési rendszerek legyenek megbízhatóak, hatékonyak, és feleljenek meg a kardhalhalászat követelményeinek és méretének. |
| --- | --- |

c)

A létrehozott adatgyűjtési rendszerek legyenek megbízhatóak, hatékonyak, és feleljenek meg a kardhalhalászat követelményeinek és méretének.

| d) | A kardhalállomány fenntarthatóságának érdekében a Felek kardhalhalászatuk akár a Csendes-óceán délkeleti térségében tevékenységet folytató hajóik jelenlegi számában, akár azok korábbi maximális számában kifejezett mértékét a jelenlegi szinten tartják. |
| --- | --- |

d)

A kardhalállomány fenntarthatóságának érdekében a Felek kardhalhalászatuk akár a Csendes-óceán délkeleti térségében tevékenységet folytató hajóik jelenlegi számában, akár azok korábbi maximális számában kifejezett mértékét a jelenlegi szinten tartják.

| 6. | A Felek továbbra is teljes mértékben elkötelezettek e kétoldalú együttműködés, valamint az EU és Chile által támogatott többoldalú konzultáció összekapcsolásának további fejlesztése mellett. |
| --- | --- |

6.

A Felek továbbra is teljes mértékben elkötelezettek e kétoldalú együttműködés, valamint az EU és Chile által támogatott többoldalú konzultáció összekapcsolásának további fejlesztése mellett.

| 7. | A jelenleg működő többoldalú konzultációba be kell vonni a Csendes-óceán délkeleti térségében kardhalhalászatot folytató valamennyi szereplőt, illetve a kardhalhalászatban jogos érdekkel rendelkező, már meglévő szervezetek meghívott megfigyelőit. |
| --- | --- |

7.

A jelenleg működő többoldalú konzultációba be kell vonni a Csendes-óceán délkeleti térségében kardhalhalászatot folytató valamennyi szereplőt, illetve a kardhalhalászatban jogos érdekkel rendelkező, már meglévő szervezetek meghívott megfigyelőit.

| 8. | Az EU és Chile továbbra is kötelezettséget vállal az említett állományok élőhelyükön és ökoszisztémájukon belül, továbbá a vándorlási útvonalaikon történő védelmére és kezelésére irányuló többoldalú együttműködés tényleges előmozdítása mellett. |
| --- | --- |

8.

Az EU és Chile továbbra is kötelezettséget vállal az említett állományok élőhelyükön és ökoszisztémájukon belül, továbbá a vándorlási útvonalaikon történő védelmére és kezelésére irányuló többoldalú együttműködés tényleges előmozdítása mellett.

| 9. | A Felek kellő mértékben figyelembe veszik a többoldalú szinten hozott intézkedéseket, és a kardhalhalászat fenntartható fejlődésének biztosítására hasonló védelmi és gazdálkodási kezdeményezések támogatására törekszenek azon regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, amelyeknek tagjai. |
| --- | --- |

9.

A Felek kellő mértékben figyelembe veszik a többoldalú szinten hozott intézkedéseket, és a kardhalhalászat fenntartható fejlődésének biztosítására hasonló védelmi és gazdálkodási kezdeményezések támogatására törekszenek azon regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, amelyeknek tagjai.

| 10. | A Felek ebben a tekintetben arra törekszenek, hogy támogassák a fent említett elveknek és célkitűzéseknek a kardhalhalászat más résztvevői általi végrehajtását, különösen halászati tevékenységük jelenlegi mértékének megtartása vonatkozásában. |
| --- | --- |

10.

A Felek ebben a tekintetben arra törekszenek, hogy támogassák a fent említett elveknek és célkitűzéseknek a kardhalhalászat más résztvevői általi végrehajtását, különösen halászati tevékenységük jelenlegi mértékének megtartása vonatkozásában.

| 11. | A fent említett elvekkel összhangban és a BSTC által kidolgozandó munkaprogram összefüggésében a Felek általános protokollt határoznak meg a halászhajóik által összegyűjtött információk elemzése, feldolgozása és értékelése céljából. Az említett protokoll célja az, hogy a Felek ismereteinek bővítése céljából megállapítsa az állomány területi és időbeli keretekhez köthető állapotát annak összetétele, biológiai jellemzőinek vizsgálata és élőhelyeinek feltárása alapján, figyelembe véve továbbá a halászat által az ökoszisztéma más elemeire, a társult vagy függő fajokra gyakorolt potenciális hatásokat, illetve a madarakra, a teknősbékákra és a cápákra, továbbá a Csendes-óceán délkeleti részének táplálékláncaira és fizikai környezetére gyakorolt környezeti hatások és az okozott károk enyhítésére vonatkozó követelményt is. |
| --- | --- |

11.

A fent említett elvekkel összhangban és a BSTC által kidolgozandó munkaprogram összefüggésében a Felek általános protokollt határoznak meg a halászhajóik által összegyűjtött információk elemzése, feldolgozása és értékelése céljából. Az említett protokoll célja az, hogy a Felek ismereteinek bővítése céljából megállapítsa az állomány területi és időbeli keretekhez köthető állapotát annak összetétele, biológiai jellemzőinek vizsgálata és élőhelyeinek feltárása alapján, figyelembe véve továbbá a halászat által az ökoszisztéma más elemeire, a társult vagy függő fajokra gyakorolt potenciális hatásokat, illetve a madarakra, a teknősbékákra és a cápákra, továbbá a Csendes-óceán délkeleti részének táplálékláncaira és fizikai környezetére gyakorolt környezeti hatások és az okozott károk enyhítésére vonatkozó követelményt is.

| 12. | A Felek kijelentik, hogy ezen egyetértési megállapodás értelmében halászhajóikra nem vonatkoznak olyan egyedi védelmi intézkedések, amelyek a halászott fajok tekintetében legkisebb kifogható méretet írnak elő. |
| --- | --- |

12.

A Felek kijelentik, hogy ezen egyetértési megállapodás értelmében halászhajóikra nem vonatkoznak olyan egyedi védelmi intézkedések, amelyek a halászott fajok tekintetében legkisebb kifogható méretet írnak elő.

| 13. | A Felek mindazonáltal követik az elővigyázatosság elvét, amely figyelembe veszi a fogások valamennyi biológiai jellemzőjét, és a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján további erőfeszítéseket tesznek olyan alternatív intézkedések kidolgozására és alkalmazására, amelyek biztosítják, hogy a halászati tevékenységek ne tegyék ki elfogadhatatlan mértékű kockázatnak a tengeri környezet veszélyeztetett élőhelyeit. |
| --- | --- |

13.

A Felek mindazonáltal követik az elővigyázatosság elvét, amely figyelembe veszi a fogások valamennyi biológiai jellemzőjét, és a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján további erőfeszítéseket tesznek olyan alternatív intézkedések kidolgozására és alkalmazására, amelyek biztosítják, hogy a halászati tevékenységek ne tegyék ki elfogadhatatlan mértékű kockázatnak a tengeri környezet veszélyeztetett élőhelyeit.

| 14. | A Felek megerősítik, hogy hajóikra az alábbi kötelezettségek vonatkoznak:






  a) | a lobogó szerinti állammal folyamatos összeköttetésben álló, működő hajómegfigyelési rendszer (VMS) használata; |
| --- | --- | --- |

14.

A Felek megerősítik, hogy hajóikra az alábbi kötelezettségek vonatkoznak:

a)

a lobogó szerinti állammal folyamatos összeköttetésben álló, működő hajómegfigyelési rendszer (VMS) használata;

| b) | a hajók típusára, a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok területi és időbeli bontásban történő rendszeres rendelkezésre bocsátása abból a célból, hogy a Felek ezeket a BSTC üléseit megelőzően egymással megosszák; |
| --- | --- |

b)

a hajók típusára, a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok területi és időbeli bontásban történő rendszeres rendelkezésre bocsátása abból a célból, hogy a Felek ezeket a BSTC üléseit megelőzően egymással megosszák;

| c) | a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközökre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és megosztása; |
| --- | --- |

c)

a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközökre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és megosztása;

| d) | a Csendes-óceán délkeleti térségében végzett kardhalhalászat dinamikájára és helyzetére vonatkozóan a BSTC által elkészítendő becslésekhez szükséges adatok, és a védelmi és gazdálkodási célkitűzések szempontjából fontos egyéb információk összegyűjtése. |
| --- | --- |

d)

a Csendes-óceán délkeleti térségében végzett kardhalhalászat dinamikájára és helyzetére vonatkozóan a BSTC által elkészítendő becslésekhez szükséges adatok, és a védelmi és gazdálkodási célkitűzések szempontjából fontos egyéb információk összegyűjtése.

| 15. | A Felek megállapodnak abban, hogy azon uniós hajók számára, amelyek az ebben az egyetértési megállapodásban foglalt, a halászati erőkifejtés jelenlegi szintjére és az állományokat a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közel megőrző fogási szintekre, továbbá az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó célkitűzéssel összhangban, valamint a figyelemmel kísérésre és az információcserére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően folytatnak kardhalhalászatot, engedélyezik a kijelölt chilei kikötőkbe való befutást. |
| --- | --- |

15.

A Felek megállapodnak abban, hogy azon uniós hajók számára, amelyek az ebben az egyetértési megállapodásban foglalt, a halászati erőkifejtés jelenlegi szintjére és az állományokat a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közel megőrző fogási szintekre, továbbá az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó célkitűzéssel összhangban, valamint a figyelemmel kísérésre és az információcserére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően folytatnak kardhalhalászatot, engedélyezik a kijelölt chilei kikötőkbe való befutást.

| 16. | A kijelölt chilei kikötőkbe a ki- és átrakodás céljából történő befutásra vonatkozó eljárásokat ezen egyetértési megállapodás I. melléklete ismerteti. |
| --- | --- |

16.

A kijelölt chilei kikötőkbe a ki- és átrakodás céljából történő befutásra vonatkozó eljárásokat ezen egyetértési megállapodás I. melléklete ismerteti.

| 17. | A Felek együttesen értesítik az ITLOS-t arról, hogy a jogvita lezárása következtében egyetértésre jutottak az eljárás (az ITLOS 7. számú ügye) megszüntetéséről, továbbá kérik a bíróságot, hogy végzésben rögzítse az ügy megszüntetését, és utasítsa a hivatalvezetőt az ügynek a tárgyalási jegyzékből való törlésére. Mivel a Felek a jogvita rendezésének közvetlen eredményeként megállapodtak az ITLOS előtt folytatott eljárás megszüntetéséről, kérik, hogy a bíróság ezt a tényt vegye jegyzőkönyvbe, és a megszüntetésről szóló végzésben vagy annak mellékletében ismertesse a vitarendezés feltételeit. |
| --- | --- |

17.

A Felek együttesen értesítik az ITLOS-t arról, hogy a jogvita lezárása következtében egyetértésre jutottak az eljárás (az ITLOS 7. számú ügye) megszüntetéséről, továbbá kérik a bíróságot, hogy végzésben rögzítse az ügy megszüntetését, és utasítsa a hivatalvezetőt az ügynek a tárgyalási jegyzékből való törlésére. Mivel a Felek a jogvita rendezésének közvetlen eredményeként megállapodtak az ITLOS előtt folytatott eljárás megszüntetéséről, kérik, hogy a bíróság ezt a tényt vegye jegyzőkönyvbe, és a megszüntetésről szóló végzésben vagy annak mellékletében ismertesse a vitarendezés feltételeit.

| 18. | A Felek tájékoztatják továbbá a WTO főigazgatóját arról, hogy az ITLOS-nál megindított kötelező vitarendezési eljárást (7. számú ügy) megszüntették, és értesítik a rendezés feltételeiről és a Felek azon döntéséről, hogy a GATT vonatkozó cikkeinek a kardhalhalászatot folytató uniós hajók chilei kikötőkben való áthaladására, átrakodására és az ilyen kikötőkbe kereskedelmi célból történő befutására történő alkalmazásáról szóló, DS 193. számú ügy kapcsán a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szerinti vitarendezési eljárást nem kívánják folytatni. |
| --- | --- |

18.

A Felek tájékoztatják továbbá a WTO főigazgatóját arról, hogy az ITLOS-nál megindított kötelező vitarendezési eljárást (7. számú ügy) megszüntették, és értesítik a rendezés feltételeiről és a Felek azon döntéséről, hogy a GATT vonatkozó cikkeinek a kardhalhalászatot folytató uniós hajók chilei kikötőkben való áthaladására, átrakodására és az ilyen kikötőkbe kereskedelmi célból történő befutására történő alkalmazásáról szóló, DS 193. számú ügy kapcsán a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szerinti vitarendezési eljárást nem kívánják folytatni.

| 19. | A Felek megállapodnak arról, hogy erre az egyetértési megállapodásra a 2003. február 1-jén hatályba lépett, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásról szóló megállapodás VIII. címében a viták elkerülésére és rendezésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák. |
| --- | --- |

19.

A Felek megállapodnak arról, hogy erre az egyetértési megállapodásra a 2003. február 1-jén hatályba lépett, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásról szóló megállapodás VIII. címében a viták elkerülésére és rendezésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák.

| 20. | Ez az egyetértési megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről. |
| --- | --- |

20.

Ez az egyetértési megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

| 21. | A Felek megállapodnak abban, hogy a fenti 15. bekezdést az egyetértési megállapodás aláírását követően, de legkésőbb 2009. december 31-től ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

21.

A Felek megállapodnak abban, hogy a fenti 15. bekezdést az egyetértési megállapodás aláírását követően, de legkésőbb 2009. december 31-től ideiglenesen alkalmazzák.

| 22. | Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki ezen egyetértési megállapodás letéteményese. |
| --- | --- |

22.

Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki ezen egyetértési megállapodás letéteményese.

| 23. | Ez az egyetértési megállapodás a hatálybalépés napjától a Felek által 2001. január 25-én aláírt ideiglenes megállapodás helyébe lép. |
| --- | --- |

23.

Ez az egyetértési megállapodás a hatálybalépés napjától a Felek által 2001. január 25-én aláírt ideiglenes megállapodás helyébe lép.

az Európai Unió részéről

a Chilei köztársaság részéről

---

(1)  Az ITLOS 7. számú ügye és a WTO DS 19. számú ügye.

1

I. MELLÉKLET

| i. | Az egyetértési megállapodás végrehajtása céljából a Felek az egyetértési megállapodás 4. bekezdésében említett BSTC-üléseket 45 nappal megelőzően átadják egymásnak hajóik jegyzékét, amelyben az alábbi adatok szerepelnek:






  1. | a hajó neve; |
| --- | --- | --- |

i.

Az egyetértési megállapodás végrehajtása céljából a Felek az egyetértési megállapodás 4. bekezdésében említett BSTC-üléseket 45 nappal megelőzően átadják egymásnak hajóik jegyzékét, amelyben az alábbi adatok szerepelnek:

1.

a hajó neve;

| 2. | hívójel; |
| --- | --- |

2.

hívójel;

| 3. | IMO-regisztrációs szám (ha van); |
| --- | --- |

3.

IMO-regisztrációs szám (ha van);

| 4. | a hajótulajdonos neve és adatai (állampolgárság, cím); |
| --- | --- |

4.

a hajótulajdonos neve és adatai (állampolgárság, cím);

| 5. | a hajó lobogó szerinti állama; |
| --- | --- |

5.

a hajó lobogó szerinti állama;

| 6. | teljes hossz (m); |
| --- | --- |

6.

teljes hossz (m);

| 7. | az automata helymeghatározó rendszer márkája és típusa, továbbá azon parti állomás (LES) azonosító kódja és megnevezése, amellyel az együttműködik; |
| --- | --- |

7.

az automata helymeghatározó rendszer márkája és típusa, továbbá azon parti állomás (LES) azonosító kódja és megnevezése, amellyel az együttműködik;

| 8. | a lobogó szerinti állam és az Európai Bizottság kapcsolattartójának neve és elérhetősége. |
| --- | --- |

8.

a lobogó szerinti állam és az Európai Bizottság kapcsolattartójának neve és elérhetősége.

| ii. | Ha egy uniós hajó szeretne befutni egy kijelölt chilei kikötőbe, kapitánya vagy annak képviselője erről a várható érkezés előtt legalább 72 órával értesíti a chilei hatóságokat a mellékelt A. űrlap kiöltésével. |
| --- | --- |

ii.

Ha egy uniós hajó szeretne befutni egy kijelölt chilei kikötőbe, kapitánya vagy annak képviselője erről a várható érkezés előtt legalább 72 órával értesíti a chilei hatóságokat a mellékelt A. űrlap kiöltésével.

| iii. | Az illetékes chilei hatóságok elektronikusan vagy más módon 24 órán belül hivatalosan megerősítik a befutást, illetve a ki- vagy átrakodási művelet engedélyezését. |
| --- | --- |

iii.

Az illetékes chilei hatóságok elektronikusan vagy más módon 24 órán belül hivatalosan megerősítik a befutást, illetve a ki- vagy átrakodási művelet engedélyezését.

| iv. | A 14. a) ponttal összhangban a kikötőbe befutni kívánó uniós hajók a chilei kizárólagos gazdasági övezetbe történő minden belépés alkalmával késedelem nélkül megküldik a műholdjelet a lobogó szerinti állam halászati felügyelőközpontján (FMC) keresztül a Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante részére. |
| --- | --- |

iv.

A 14. a) ponttal összhangban a kikötőbe befutni kívánó uniós hajók a chilei kizárólagos gazdasági övezetbe történő minden belépés alkalmával késedelem nélkül megküldik a műholdjelet a lobogó szerinti állam halászati felügyelőközpontján (FMC) keresztül a Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante részére.

A VMS-rendszer alapjelentéseire 60 perces időközönként kerül sor.

| v. | Chile az első BSTC-ülés alkalmával megadja a kizárólagos gazdasági övezet koordinátáit. |
| --- | --- |

v.

Chile az első BSTC-ülés alkalmával megadja a kizárólagos gazdasági övezet koordinátáit.

| vi. | Amennyiben az illetékes chilei hatóságoknak egyértelműen okuk van feltételezni, hogy az uniós halászhajó által nyújtott, fent említett információk nem helytállóak, a hajó lobogó szerinti államának illetékes hatósága az illetékes chilei hatóságok kérésére átadja a hajó hajózási útvonalát. Chile ilyen esetben haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és az Európai Bizottságot a megfelelő hatóságokkal való konzultáció céljából. |
| --- | --- |

vi.

Amennyiben az illetékes chilei hatóságoknak egyértelműen okuk van feltételezni, hogy az uniós halászhajó által nyújtott, fent említett információk nem helytállóak, a hajó lobogó szerinti államának illetékes hatósága az illetékes chilei hatóságok kérésére átadja a hajó hajózási útvonalát. Chile ilyen esetben haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és az Európai Bizottságot a megfelelő hatóságokkal való konzultáció céljából.

| vii. | Az illetékes chilei hatóságok által kijelölt ellenőrök a kirakodási vagy átrakodási műveletek során ellenőrizhetik a dokumentumokat, a hajónaplót, a halászeszközöket és a fedélzeten lévő fogást. Az ilyen ellenőrzések indokolatlanul nem késleltethetik a ki- vagy átrakodási műveleteket, amelyeket lehetőség szerint a kikötőbe való befutást követő 24 órán belül kell elvégezni. Az ellenőrzést megelőzően az ellenőrök kötelesek bemutatni a hajó parancsnokának az ellenőri minőségüket igazoló megfelelő iratot. |
| --- | --- |

vii.

Az illetékes chilei hatóságok által kijelölt ellenőrök a kirakodási vagy átrakodási műveletek során ellenőrizhetik a dokumentumokat, a hajónaplót, a halászeszközöket és a fedélzeten lévő fogást. Az ilyen ellenőrzések indokolatlanul nem késleltethetik a ki- vagy átrakodási műveleteket, amelyeket lehetőség szerint a kikötőbe való befutást követő 24 órán belül kell elvégezni. Az ellenőrzést megelőzően az ellenőrök kötelesek bemutatni a hajó parancsnokának az ellenőri minőségüket igazoló megfelelő iratot.

| viii. | Az illetékes chilei hatóságok gondoskodnak arról, hogy a kikötői ellenőrzések eredményét átolvasás és aláírás céljából minden alkalommal bemutassák a hajó parancsnokának, illetve hogy a jelentést az ellenőr kitöltse és aláírja. Az ellenőrzött hajó parancsnoka lehetőséget kap a jelentés észrevételezésére, adott esetben pedig a lobogó szerinti állam illetékes hatóságaival való kapcsolatfelvételre, különösen olyan esetben, amikor a jelentés tartalmának megértése során komoly nehézségek merülnek fel. |
| --- | --- |

viii.

Az illetékes chilei hatóságok gondoskodnak arról, hogy a kikötői ellenőrzések eredményét átolvasás és aláírás céljából minden alkalommal bemutassák a hajó parancsnokának, illetve hogy a jelentést az ellenőr kitöltse és aláírja. Az ellenőrzött hajó parancsnoka lehetőséget kap a jelentés észrevételezésére, adott esetben pedig a lobogó szerinti állam illetékes hatóságaival való kapcsolatfelvételre, különösen olyan esetben, amikor a jelentés tartalmának megértése során komoly nehézségek merülnek fel.

| ix. | Az illetékes chilei hatóságok biztosítják, hogy az ellenőrzési jelentés egy példányát átadják az ellenőrzött hajó parancsnokának a hajó fedélzetén való megőrzés céljából, egyet pedig megküldenek az ellenőrzött hajó lobogó szerinti állama illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

ix.

Az illetékes chilei hatóságok biztosítják, hogy az ellenőrzési jelentés egy példányát átadják az ellenőrzött hajó parancsnokának a hajó fedélzetén való megőrzés céljából, egyet pedig megküldenek az ellenőrzött hajó lobogó szerinti állama illetékes hatóságainak.

| x. | A hajóparancsnokok szabadon döntenek hajóik fogásainak további sorsáról. |
| --- | --- |

x.

A hajóparancsnokok szabadon döntenek hajóik fogásainak további sorsáról.

| xi. | A 15. és a 16. bekezdéssel összhangban az uniós hajók a következő kijelölt kikötőket használják: Arica, Antofagasta és Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi.

A 15. és a 16. bekezdéssel összhangban az uniós hajók a következő kijelölt kikötőket használják: Arica, Antofagasta és Punta Arenas.

| xii. | Az engedélyezett kikötőkben csak az alábbi tevékenységek végezhetők:






  1. | a kardhalállományok kirakodása; |
| --- | --- | --- |

xii.

Az engedélyezett kikötőkben csak az alábbi tevékenységek végezhetők:

1.

a kardhalállományok kirakodása;

| 2. | a kardhalállományok átrakodása; |
| --- | --- |

2.

a kardhalállományok átrakodása;

| 3. | a hajó készleteinek feltöltése; |
| --- | --- |

3.

a hajó készleteinek feltöltése;

| 4. | a hajó javítása. |
| --- | --- |

4.

a hajó javítása.

A fenti rendelkezések nem sértik annak lehetőségét, hogy az uniós hajók a chilei hatóságok javaslatának megfelelően – kizárólag a hajó javítása céljából – más megfelelő chilei kikötőkbe is befuthassanak.

Az áruk, kenőanyagok, üzemanyagok, illetve a csomagolásra, fedélzeten történő feldolgozásra és egyéb napi fedélzeti felhasználásra szánt anyagok készleteinek feltöltése, illetve a személyzeti cserék céljából a hajó fedélzetére kizárólag a hajó saját működéséhez szükséges dolgok vihetők fel; más halászhajóknak szánt anyagok berakodása, illetve ilyen személyzet felvétele tilos. E rendelkezések vészhelyzetben vagy vis maior esetén nem alkalmazandók.

| xiii. | Az illetékes chilei hatóságok megtagadják a kikötőkbe való befutást az olyan uniós hajók számára, amelyek nem tesznek eleget a fentieknek. A befutás megtagadását indokolni kell, és az indokokat késedelem nélkül hivatalosan közölni kell a hajó parancsnokával, a lobogó szerinti állammal és az Európai Bizottsággal. A Felek a megtagadott kikötés eseteiről a soron következő BSTC-ülés alkalmával megbeszélést folytatnak, és az érintett hajó az említett ülésig nem futhat be chilei kikötőkbe. |
| --- | --- |

xiii.

Az illetékes chilei hatóságok megtagadják a kikötőkbe való befutást az olyan uniós hajók számára, amelyek nem tesznek eleget a fentieknek. A befutás megtagadását indokolni kell, és az indokokat késedelem nélkül hivatalosan közölni kell a hajó parancsnokával, a lobogó szerinti állammal és az Európai Bizottsággal. A Felek a megtagadott kikötés eseteiről a soron következő BSTC-ülés alkalmával megbeszélést folytatnak, és az érintett hajó az említett ülésig nem futhat be chilei kikötőkbe.

| xiv. | Az egyetértési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos ügyekben bármely Fél kérésére rendkívüli BSTC-ülés hívható össze. |
| --- | --- |

xiv.

Az egyetértési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos ügyekben bármely Fél kérésére rendkívüli BSTC-ülés hívható össze.

A.   ŰRLAP

A KIKÖTŐBE VALÓ BEFUTÁST KÉRELMEZŐ HAJÓ ÁLTAL ELŐZETESEN BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK

Image

B. MELLÉKLET

CHILE KÉPVISELETE AZ EURÓPAI UNIÓ MELLETT

177/2009

Chile Európai Unió melletti képviselete elismerését fejezi ki az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága számára, és abban a megtiszteltetésben van része, hogy felhívja a figyelmet a Csendes-óceán délkeleti részének kardhalállományairól szóló, 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszéléseket követően az Európai Bizottság és Chile által kölcsönösen elfogadott jelentésre.

A jelentés I. melléklete xi. pontjának tartalmát illetően Chile képviselete felkéri az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságát, hogy módosítsa a Chile által kijelölt kikötőknek a jelentésben foglalt jegyzékét.

Chile képviselete ezúton tájékoztatja a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságot, hogy az új kijelölt kikötők Arica, Antofagasta és Punta Arenas.

Chile Európai Unió melletti képviselete arra kéri az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságát, hogy szenteljen figyelmet a fenti kérdésnek, és megragadja az alkalmat, hogy újfent legmélyebb tiszteletéről biztosítsa a Főigazgatóságot.

Brüsszel, 2009. november 23.

Az Európai Bizottság

Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága részére

Brüsszel

---

MEGÁLLAPODÁS

levélváltás formájában az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás ideiglenes alkalmazásáról

Tisztelt Uram/Asszonyom!

Ezúton tisztelettel hivatkozom az Európai Unió és Chile közötti, 2008. október 15–16-án Brüsszelben megtartott tárgyalásokra – amelyek eredményeképpen megszületett a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) –, valamint a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésekre.

Az Európai Unió megkezdte a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló, 2008. október 15–16-án létrejött egyetértési megállapodás – beleértve a 2009. október 5–6-án elfogadott részletes I. mellékletet is – megkötéséhez szükséges belső eljárásokat.

Ezen eljárások befejezéséig az Európai Unió ideiglenesen alkalmazza a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló, 2008. október 15–16-án létrejött egyetértési megállapodást és annak a 2009. október 5–6-án elfogadott I. mellékletét, amelyet kiegészít Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke.

A levélváltás formájában létrejött megállapodásnak szerves részét képezik az alábbi dokumentumok és információk:

| a) | a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott egyetértési megállapodás, amelyet módosítanak a következők: |
| --- | --- |

a)

a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott egyetértési megállapodás, amelyet módosítanak a következők:

| b) | az egyetértési megállapodásnak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete; |
| --- | --- |

b)

az egyetértési megállapodásnak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete;

| c) | Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely a fenti b) pontban említett melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak; |
| --- | --- |

c)

Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely a fenti b) pontban említett melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak;

| d) | a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni. |
| --- | --- |

d)

a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni.

Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét, és megerősítené, hogy ez a levél és az arra adott válasz megállapodást hoz létre Chile és az Európai Unió között az egyetértési megállapodásnak a fentiekben felsorolt dokumentumokkal összhangban történő ideiglenes alkalmazásáról.

Ez a megállapodás a válaszának keltét követő napon lép hatályba.

Kérem, Uram/Asszonyom, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

az Európai Unió részéről

az elnök

Tisztelt Uram/Asszonyom!

Ezúton tisztelettel igazolom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

„Ezúton tisztelettel hivatkozom az Európai Unió és Chile közötti, 2008. október 15–16-án Brüsszelben megtartott tárgyalásokra – amelyek eredményeképpen megszületett a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) –, valamint a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésekre.

Az Európai Unió megkezdte a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló, 2008. október 15–16-án létrejött egyetértési megállapodás – beleértve a 2009. október 5–6-án elfogadott részletes I. mellékletet is – megkötéséhez szükséges belső eljárásokat.

Ezen eljárások befejezéséig az Európai Unió ideiglenesen alkalmazza a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelméről szóló, 2008. október 15–16-án létrejött egyetértési megállapodást és annak a 2009. október 5–6-án elfogadott I. mellékletét, amelyet kiegészít Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke.

A levélváltás formájában létrejött megállapodásnak szerves részét képezik az alábbi dokumentumok és információk:

| a) | a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott egyetértési megállapodás, amelyet módosítanak a következők: |
| --- | --- |

a)

a 2008. október 15–16-án Brüsszelben elfogadott egyetértési megállapodás, amelyet módosítanak a következők:

| b) | az egyetértési megállapodásnak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete; |
| --- | --- |

b)

az egyetértési megállapodásnak a 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszélésen elfogadott részletes I. melléklete;

| c) | Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely a fenti b) pontban említett melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak; |
| --- | --- |

c)

Chile 2009. november 23-án kelt szóbeli jegyzéke, amely a fenti b) pontban említett melléklet xi. pontjával összefüggésben a chilei Arica, Antofagasta és Punta Arenas kikötőket jelöli ki olyan helyként, ahová a Csendes-óceán délkeleti térségében nyílt tengeren kardhalra halászó uniós hajók befuthatnak;

| d) | a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni. |
| --- | --- |

d)

a Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság első ülésére legkésőbb 2011. január 1-jén sor fog kerülni.

Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét, és megerősítené, hogy ez a levél és az arra adott válasz megállapodást hoz létre Chile és az Európai Unió között az egyetértési megállapodásnak a fentiekben felsorolt dokumentumokkal összhangban történő ideiglenes alkalmazásáról.

Ez a megállapodás a válaszának keltét követő napon lép hatályba.”

Ezúton tisztelettel megerősítem, hogy az Ön levele és ez a válaszlevél együtt megállapodást hoz létre Chile és az Európai Unió között.

Kérem, Uram/Asszonyom, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

a Chilei Köztársaság részéről

az elnök

MELLÉKLET

EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS A KARDHALÁLLOMÁNYOKNAK A CSENDES-ÓCEÁN DÉLKELETI RÉSZÉN VALÓ VÉDELMÉRŐL

| 1. | Ez a dokumentum a 2001. január 25-i ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a 2001. évi megállapodás) helyébe lép, és azt a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való hosszú távú védelme és kezelése érdekében folytatott együttműködésre irányuló végleges kötelezettségvállalássá alakítja át. |
| --- | --- |

1.

Ez a dokumentum a 2001. január 25-i ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a 2001. évi megállapodás) helyébe lép, és azt a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való hosszú távú védelme és kezelése érdekében folytatott együttműködésre irányuló végleges kötelezettségvállalássá alakítja át.

| 2. | Az egyetértési megállapodás célja a Chile és az Európai Közösség (illetve annak jogutódja, az Európai Unió [EU]) között a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság (ITLOS) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében a kardhalhalászattal kapcsolatosan jelenleg fennálló jogviták (1) békés rendezése. |
| --- | --- |

2.

Az egyetértési megállapodás célja a Chile és az Európai Közösség (illetve annak jogutódja, az Európai Unió [EU]) között a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság (ITLOS) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében a kardhalhalászattal kapcsolatosan jelenleg fennálló jogviták (1) békés rendezése.

| 3. | A Felek emlékeztetőül megerősítik, hogy ez az egyetértési megállapodás biztosítja a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme, kezelése és az ezzel kapcsolatos együttműködés alapvető keretét. |
| --- | --- |

3.

A Felek emlékeztetőül megerősítik, hogy ez az egyetértési megállapodás biztosítja a kardhalállományoknak a Csendes-óceán délkeleti részén való védelme, kezelése és az ezzel kapcsolatos együttműködés alapvető keretét.

| 4. | Az EU–Chile Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság (BSTC) továbbra is betölti a kardhalállomány védelmét illetően felmerülő, mindkét fél számára fontos kérdések tisztázásához szükséges kapcsolattartó szerepét, és a tudományos és technikai együttműködéssel összefüggő törekvések legteljesebb mértékű megvalósítása érdekében a következő feladatokat látja el:






  a) | A kardhalállományokkal és az EU és Chile halászati tevékenységeivel kapcsolatos információk, továbbá a védelemre és a gazdálkodásra vonatkozó határozatokhoz szükséges egyéb információk megosztásának fóruma. |
| --- | --- | --- |

4.

Az EU–Chile Kétoldalú Tudományos és Műszaki Bizottság (BSTC) továbbra is betölti a kardhalállomány védelmét illetően felmerülő, mindkét fél számára fontos kérdések tisztázásához szükséges kapcsolattartó szerepét, és a tudományos és technikai együttműködéssel összefüggő törekvések legteljesebb mértékű megvalósítása érdekében a következő feladatokat látja el:

a)

A kardhalállományokkal és az EU és Chile halászati tevékenységeivel kapcsolatos információk, továbbá a védelemre és a gazdálkodásra vonatkozó határozatokhoz szükséges egyéb információk megosztásának fóruma.

| b) | Rendszeres időközönként értékeli az állományok állapotát, figyelemmel kíséri a halászati tendenciákat, és értékeli a nem a célfajokra és a tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

b)

Rendszeres időközönként értékeli az állományok állapotát, figyelemmel kíséri a halászati tendenciákat, és értékeli a nem a célfajokra és a tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásokat.

| c) | Felülvizsgálja a hatályos védelmi intézkedéseket, és adott esetben további hasonló intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tesz, ideértve a járulékos halfogás szabályozását is. |
| --- | --- |

c)

Felülvizsgálja a hatályos védelmi intézkedéseket, és adott esetben további hasonló intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tesz, ideértve a járulékos halfogás szabályozását is.

| d) | A munkaprogrammal összefüggésben megállapítja a kutatási prioritásokat, és kiegészítő programokat dolgoz ki, ideértve az adatgyűjtési protokollokat is. |
| --- | --- |

d)

A munkaprogrammal összefüggésben megállapítja a kutatási prioritásokat, és kiegészítő programokat dolgoz ki, ideértve az adatgyűjtési protokollokat is.

| e) | Megosztja az információkat és elősegíti a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközök használatát. |
| --- | --- |

e)

Megosztja az információkat és elősegíti a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközök használatát.

| f) | A BSTC ülését megelőzően megosztja a Felek valamennyi, a Csendes-óceán délkeleti részén tartózkodó flottaszegmensének fogási és erőkifejtési adatait. |
| --- | --- |

f)

A BSTC ülését megelőzően megosztja a Felek valamennyi, a Csendes-óceán délkeleti részén tartózkodó flottaszegmensének fogási és erőkifejtési adatait.

| g) | A tudományos, a műszaki és az igazgatási területen további együttműködési lehetőségeket vizsgál meg. |
| --- | --- |

g)

A tudományos, a műszaki és az igazgatási területen további együttműködési lehetőségeket vizsgál meg.

| 5. | A BSTC-t feladatai ellátásának megkezdése céljából rendkívüli ülésre (TIMING) hívják össze a Felek által megállapított, alábbi célkitűzésekre és elvekre figyelemmel:






  a) | A Felek saját kardhalhalászatukat az állományt a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közelítő szinten megőrző fogási szinten végzik, az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására, illetve a tengeri ökoszisztéma védelmére vonatkozó célkitűzéssel összeegyeztethető módon. |
| --- | --- | --- |

5.

A BSTC-t feladatai ellátásának megkezdése céljából rendkívüli ülésre (TIMING) hívják össze a Felek által megállapított, alábbi célkitűzésekre és elvekre figyelemmel:

a)

A Felek saját kardhalhalászatukat az állományt a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közelítő szinten megőrző fogási szinten végzik, az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására, illetve a tengeri ökoszisztéma védelmére vonatkozó célkitűzéssel összeegyeztethető módon.

| b) | A chilei és az uniós halászhajók figyelemmel kísérik az állományok eloszlását, térbeli struktúráját és dinamikáját, tudományos megfigyeléseiket pedig olyan, kölcsönösen elfogadott kutatási paramétereknek megfelelően végzik, amelyek célja megbízható értékelések létrehozása, ezek alapján pedig a megfelelő gazdálkodási lépések kialakítása. |
| --- | --- |

b)

A chilei és az uniós halászhajók figyelemmel kísérik az állományok eloszlását, térbeli struktúráját és dinamikáját, tudományos megfigyeléseiket pedig olyan, kölcsönösen elfogadott kutatási paramétereknek megfelelően végzik, amelyek célja megbízható értékelések létrehozása, ezek alapján pedig a megfelelő gazdálkodási lépések kialakítása.

| c) | A létrehozott adatgyűjtési rendszerek legyenek megbízhatóak, hatékonyak, és feleljenek meg a kardhalhalászat követelményeinek és méretének. |
| --- | --- |

c)

A létrehozott adatgyűjtési rendszerek legyenek megbízhatóak, hatékonyak, és feleljenek meg a kardhalhalászat követelményeinek és méretének.

| d) | A kardhalállomány fenntarthatóságának érdekében a Felek kardhalhalászatuk akár a Csendes-óceán délkeleti térségében tevékenységet folytató hajóik jelenlegi számában, akár azok korábbi maximális számában kifejezett mértékét a jelenlegi szinten tartják. |
| --- | --- |

d)

A kardhalállomány fenntarthatóságának érdekében a Felek kardhalhalászatuk akár a Csendes-óceán délkeleti térségében tevékenységet folytató hajóik jelenlegi számában, akár azok korábbi maximális számában kifejezett mértékét a jelenlegi szinten tartják.

| 6. | A Felek továbbra is teljes mértékben elkötelezettek e kétoldalú együttműködés, valamint az EU és Chile által támogatott többoldalú konzultáció összekapcsolásának további fejlesztése mellett. |
| --- | --- |

6.

A Felek továbbra is teljes mértékben elkötelezettek e kétoldalú együttműködés, valamint az EU és Chile által támogatott többoldalú konzultáció összekapcsolásának további fejlesztése mellett.

| 7. | A jelenleg működő többoldalú konzultációba be kell vonni a Csendes-óceán délkeleti térségében kardhalhalászatot folytató valamennyi szereplőt, illetve a kardhalhalászatban jogos érdekkel rendelkező, már meglévő szervezetek meghívott megfigyelőit. |
| --- | --- |

7.

A jelenleg működő többoldalú konzultációba be kell vonni a Csendes-óceán délkeleti térségében kardhalhalászatot folytató valamennyi szereplőt, illetve a kardhalhalászatban jogos érdekkel rendelkező, már meglévő szervezetek meghívott megfigyelőit.

| 8. | Az EU és Chile továbbra is kötelezettséget vállal az említett állományok élőhelyükön és ökoszisztémájukon belül, továbbá a vándorlási útvonalaikon történő védelmére és kezelésére irányuló többoldalú együttműködés tényleges előmozdítása mellett. |
| --- | --- |

8.

Az EU és Chile továbbra is kötelezettséget vállal az említett állományok élőhelyükön és ökoszisztémájukon belül, továbbá a vándorlási útvonalaikon történő védelmére és kezelésére irányuló többoldalú együttműködés tényleges előmozdítása mellett.

| 9. | A Felek kellő mértékben figyelembe veszik a többoldalú szinten hozott intézkedéseket, és a kardhalhalászat fenntartható fejlődésének biztosítására hasonló védelmi és gazdálkodási kezdeményezések támogatására törekszenek azon regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, amelyeknek tagjai. |
| --- | --- |

9.

A Felek kellő mértékben figyelembe veszik a többoldalú szinten hozott intézkedéseket, és a kardhalhalászat fenntartható fejlődésének biztosítására hasonló védelmi és gazdálkodási kezdeményezések támogatására törekszenek azon regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, amelyeknek tagjai.

| 10. | A Felek ebben a tekintetben arra törekszenek, hogy támogassák a fent említett elveknek és célkitűzéseknek a kardhalhalászat más résztvevői általi végrehajtását, különösen halászati tevékenységük jelenlegi mértékének megtartása vonatkozásában. |
| --- | --- |

10.

A Felek ebben a tekintetben arra törekszenek, hogy támogassák a fent említett elveknek és célkitűzéseknek a kardhalhalászat más résztvevői általi végrehajtását, különösen halászati tevékenységük jelenlegi mértékének megtartása vonatkozásában.

| 11. | A fent említett elvekkel összhangban és a BSTC által kidolgozandó munkaprogram összefüggésében a Felek általános protokollt határoznak meg a halászhajóik által összegyűjtött információk elemzése, feldolgozása és értékelése céljából. Az említett protokoll célja az, hogy a Felek ismereteinek bővítése céljából megállapítsa az állomány területi és időbeli keretekhez köthető állapotát annak összetétele, biológiai jellemzőinek vizsgálata és élőhelyeinek feltárása alapján, figyelembe véve továbbá a halászat által az ökoszisztéma más elemeire, a társult vagy függő fajokra gyakorolt potenciális hatásokat, illetve a madarakra, a teknősbékákra és a cápákra, továbbá a Csendes-óceán délkeleti részének táplálékláncaira és fizikai környezetére gyakorolt környezeti hatások és az okozott károk enyhítésére vonatkozó követelményt is. |
| --- | --- |

11.

A fent említett elvekkel összhangban és a BSTC által kidolgozandó munkaprogram összefüggésében a Felek általános protokollt határoznak meg a halászhajóik által összegyűjtött információk elemzése, feldolgozása és értékelése céljából. Az említett protokoll célja az, hogy a Felek ismereteinek bővítése céljából megállapítsa az állomány területi és időbeli keretekhez köthető állapotát annak összetétele, biológiai jellemzőinek vizsgálata és élőhelyeinek feltárása alapján, figyelembe véve továbbá a halászat által az ökoszisztéma más elemeire, a társult vagy függő fajokra gyakorolt potenciális hatásokat, illetve a madarakra, a teknősbékákra és a cápákra, továbbá a Csendes-óceán délkeleti részének táplálékláncaira és fizikai környezetére gyakorolt környezeti hatások és az okozott károk enyhítésére vonatkozó követelményt is.

| 12. | A Felek kijelentik, hogy ezen egyetértési megállapodás értelmében halászhajóikra nem vonatkoznak olyan egyedi védelmi intézkedések, amelyek a halászott fajok tekintetében legkisebb kifogható méretet írnak elő. |
| --- | --- |

12.

A Felek kijelentik, hogy ezen egyetértési megállapodás értelmében halászhajóikra nem vonatkoznak olyan egyedi védelmi intézkedések, amelyek a halászott fajok tekintetében legkisebb kifogható méretet írnak elő.

| 13. | A Felek mindazonáltal követik az elővigyázatosság elvét, amely figyelembe veszi a fogások valamennyi biológiai jellemzőjét, és a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján további erőfeszítéseket tesznek olyan alternatív intézkedések kidolgozására és alkalmazására, amelyek biztosítják, hogy a halászati tevékenységek ne tegyék ki elfogadhatatlan mértékű kockázatnak a tengeri környezet veszélyeztetett élőhelyeit. |
| --- | --- |

13.

A Felek mindazonáltal követik az elővigyázatosság elvét, amely figyelembe veszi a fogások valamennyi biológiai jellemzőjét, és a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján további erőfeszítéseket tesznek olyan alternatív intézkedések kidolgozására és alkalmazására, amelyek biztosítják, hogy a halászati tevékenységek ne tegyék ki elfogadhatatlan mértékű kockázatnak a tengeri környezet veszélyeztetett élőhelyeit.

| 14. | A Felek megerősítik, hogy hajóikra az alábbi kötelezettségek vonatkoznak:






  a) | a lobogó szerinti állammal folyamatos összeköttetésben álló, működő hajómegfigyelési rendszer (VMS) használata; |
| --- | --- | --- |

14.

A Felek megerősítik, hogy hajóikra az alábbi kötelezettségek vonatkoznak:

a)

a lobogó szerinti állammal folyamatos összeköttetésben álló, működő hajómegfigyelési rendszer (VMS) használata;

| b) | a hajók típusára, a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok területi és időbeli bontásban történő rendszeres rendelkezésre bocsátása abból a célból, hogy a Felek ezeket a BSTC üléseit megelőzően egymással megosszák; |
| --- | --- |

b)

a hajók típusára, a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok területi és időbeli bontásban történő rendszeres rendelkezésre bocsátása abból a célból, hogy a Felek ezeket a BSTC üléseit megelőzően egymással megosszák;

| c) | a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközökre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és megosztása; |
| --- | --- |

c)

a környezetkímélő és költséghatékony halászeszközökre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és megosztása;

| d) | a Csendes-óceán délkeleti térségében végzett kardhalhalászat dinamikájára és helyzetére vonatkozóan a BSTC által elkészítendő becslésekhez szükséges adatok, és a védelmi és gazdálkodási célkitűzések szempontjából fontos egyéb információk összegyűjtése. |
| --- | --- |

d)

a Csendes-óceán délkeleti térségében végzett kardhalhalászat dinamikájára és helyzetére vonatkozóan a BSTC által elkészítendő becslésekhez szükséges adatok, és a védelmi és gazdálkodási célkitűzések szempontjából fontos egyéb információk összegyűjtése.

| 15. | A Felek megállapodnak abban, hogy azon uniós hajók számára, amelyek az ebben az egyetértési megállapodásban foglalt, a halászati erőkifejtés jelenlegi szintjére és az állományokat a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közel megőrző fogási szintekre, továbbá az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó célkitűzéssel összhangban, valamint a figyelemmel kísérésre és az információcserére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően folytatnak kardhalhalászatot, engedélyezik a kijelölt chilei kikötőkbe való befutást. |
| --- | --- |

15.

A Felek megállapodnak abban, hogy azon uniós hajók számára, amelyek az ebben az egyetértési megállapodásban foglalt, a halászati erőkifejtés jelenlegi szintjére és az állományokat a legnagyobb fenntartható hozam szintjén vagy ahhoz közel megőrző fogási szintekre, továbbá az említett erőforrások fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó célkitűzéssel összhangban, valamint a figyelemmel kísérésre és az információcserére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően folytatnak kardhalhalászatot, engedélyezik a kijelölt chilei kikötőkbe való befutást.

| 16. | A kijelölt chilei kikötőkbe a ki- és átrakodás céljából történő befutásra vonatkozó eljárásokat ezen egyetértési megállapodás I. melléklete ismerteti. |
| --- | --- |

16.

A kijelölt chilei kikötőkbe a ki- és átrakodás céljából történő befutásra vonatkozó eljárásokat ezen egyetértési megállapodás I. melléklete ismerteti.

| 17. | A Felek együttesen értesítik az ITLOS-t arról, hogy a jogvita lezárása következtében egyetértésre jutottak az eljárás (az ITLOS 7. számú ügye) megszüntetéséről, továbbá kérik a bíróságot, hogy végzésben rögzítse az ügy megszüntetését, és utasítsa a hivatalvezetőt az ügynek a tárgyalási jegyzékből való törlésére. Mivel a Felek a jogvita rendezésének közvetlen eredményeként megállapodtak az ITLOS előtt folytatott eljárás megszüntetéséről, kérik, hogy a bíróság ezt a tényt vegye jegyzőkönyvbe, és a megszüntetésről szóló végzésben vagy annak mellékletében ismertesse a vitarendezés feltételeit. |
| --- | --- |

17.

A Felek együttesen értesítik az ITLOS-t arról, hogy a jogvita lezárása következtében egyetértésre jutottak az eljárás (az ITLOS 7. számú ügye) megszüntetéséről, továbbá kérik a bíróságot, hogy végzésben rögzítse az ügy megszüntetését, és utasítsa a hivatalvezetőt az ügynek a tárgyalási jegyzékből való törlésére. Mivel a Felek a jogvita rendezésének közvetlen eredményeként megállapodtak az ITLOS előtt folytatott eljárás megszüntetéséről, kérik, hogy a bíróság ezt a tényt vegye jegyzőkönyvbe, és a megszüntetésről szóló végzésben vagy annak mellékletében ismertesse a vitarendezés feltételeit.

| 18. | A Felek tájékoztatják továbbá a WTO főigazgatóját arról, hogy az ITLOS-nál megindított kötelező vitarendezési eljárást (7. számú ügy) megszüntették, és értesítik a rendezés feltételeiről és a Felek azon döntéséről, hogy a GATT vonatkozó cikkeinek a kardhalhalászatot folytató uniós hajók chilei kikötőkben való áthaladására, átrakodására és az ilyen kikötőkbe kereskedelmi célból történő befutására történő alkalmazásáról szóló, DS 193. számú ügy kapcsán a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szerinti vitarendezési eljárást nem kívánják folytatni. |
| --- | --- |

18.

A Felek tájékoztatják továbbá a WTO főigazgatóját arról, hogy az ITLOS-nál megindított kötelező vitarendezési eljárást (7. számú ügy) megszüntették, és értesítik a rendezés feltételeiről és a Felek azon döntéséről, hogy a GATT vonatkozó cikkeinek a kardhalhalászatot folytató uniós hajók chilei kikötőkben való áthaladására, átrakodására és az ilyen kikötőkbe kereskedelmi célból történő befutására történő alkalmazásáról szóló, DS 193. számú ügy kapcsán a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szerinti vitarendezési eljárást nem kívánják folytatni.

| 19. | A Felek megállapodnak arról, hogy erre az egyetértési megállapodásra a 2003. február 1-jén hatályba lépett, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásról szóló megállapodás VIII. címében a viták elkerülésére és rendezésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák. |
| --- | --- |

19.

A Felek megállapodnak arról, hogy erre az egyetértési megállapodásra a 2003. február 1-jén hatályba lépett, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásról szóló megállapodás VIII. címében a viták elkerülésére és rendezésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák.

| 20. | Ez az egyetértési megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről. |
| --- | --- |

20.

Ez az egyetértési megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

| 21. | A Felek megállapodnak abban, hogy a fenti 15. bekezdést az egyetértési megállapodás aláírását követően, de legkésőbb 2009. december 31-től ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

21.

A Felek megállapodnak abban, hogy a fenti 15. bekezdést az egyetértési megállapodás aláírását követően, de legkésőbb 2009. december 31-től ideiglenesen alkalmazzák.

| 22. | Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki ezen egyetértési megállapodás letéteményese. |
| --- | --- |

22.

Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki ezen egyetértési megállapodás letéteményese.

| 23. | Ez az egyetértési megállapodás a hatálybalépés napjától a Felek által 2001. január 25-én aláírt ideiglenes megállapodás helyébe lép. |
| --- | --- |

23.

Ez az egyetértési megállapodás a hatálybalépés napjától a Felek által 2001. január 25-én aláírt ideiglenes megállapodás helyébe lép.

I. MELLÉKLET

| i. | Az egyetértési megállapodás végrehajtása céljából a Felek az egyetértési megállapodás 4. bekezdésében említett BSTC-üléseket 45 nappal megelőzően átadják egymásnak hajóik jegyzékét, amelyben az alábbi adatok szerepelnek:






  1. | a hajó neve; |
| --- | --- | --- |

i.

Az egyetértési megállapodás végrehajtása céljából a Felek az egyetértési megállapodás 4. bekezdésében említett BSTC-üléseket 45 nappal megelőzően átadják egymásnak hajóik jegyzékét, amelyben az alábbi adatok szerepelnek:

1.

a hajó neve;

| 2. | hívójel; |
| --- | --- |

2.

hívójel;

| 3. | IMO-regisztrációs szám (ha van); |
| --- | --- |

3.

IMO-regisztrációs szám (ha van);

| 4. | a hajótulajdonos neve és adatai (állampolgárság, cím); |
| --- | --- |

4.

a hajótulajdonos neve és adatai (állampolgárság, cím);

| 5. | a hajó lobogó szerinti állama; |
| --- | --- |

5.

a hajó lobogó szerinti állama;

| 6. | teljes hossz (m); |
| --- | --- |

6.

teljes hossz (m);

| 7. | az automata helymeghatározó rendszer márkája és típusa, továbbá azon parti állomás (LES) azonosító kódja és megnevezése, amellyel az együttműködik; |
| --- | --- |

7.

az automata helymeghatározó rendszer márkája és típusa, továbbá azon parti állomás (LES) azonosító kódja és megnevezése, amellyel az együttműködik;

| 8. | a lobogó szerinti állam és az Európai Bizottság kapcsolattartójának neve és elérhetősége. |
| --- | --- |

8.

a lobogó szerinti állam és az Európai Bizottság kapcsolattartójának neve és elérhetősége.

| ii. | Ha egy uniós hajó szeretne befutni egy kijelölt chilei kikötőbe, kapitánya vagy annak képviselője erről a várható érkezés előtt legalább 72 órával értesíti a chilei hatóságokat a mellékelt A. űrlap kiöltésével. |
| --- | --- |

ii.

Ha egy uniós hajó szeretne befutni egy kijelölt chilei kikötőbe, kapitánya vagy annak képviselője erről a várható érkezés előtt legalább 72 órával értesíti a chilei hatóságokat a mellékelt A. űrlap kiöltésével.

| iii. | Az illetékes chilei hatóságok elektronikusan vagy más módon 24 órán belül hivatalosan megerősítik a befutást, illetve a ki- vagy átrakodási művelet engedélyezését. |
| --- | --- |

iii.

Az illetékes chilei hatóságok elektronikusan vagy más módon 24 órán belül hivatalosan megerősítik a befutást, illetve a ki- vagy átrakodási művelet engedélyezését.

| iv. | A 14. a) ponttal összhangban a kikötőbe befutni kívánó uniós hajók a chilei kizárólagos gazdasági övezetbe történő minden belépés alkalmával késedelem nélkül megküldik a műholdjelet a lobogó szerinti állam halászati felügyelőközpontján (FMC) keresztül a Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante részére.
  A VMS-rendszer alapjelentéseire 60 perces időközönként kerül sor. |
| --- | --- |

iv.

A 14. a) ponttal összhangban a kikötőbe befutni kívánó uniós hajók a chilei kizárólagos gazdasági övezetbe történő minden belépés alkalmával késedelem nélkül megküldik a műholdjelet a lobogó szerinti állam halászati felügyelőközpontján (FMC) keresztül a Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante részére.

A VMS-rendszer alapjelentéseire 60 perces időközönként kerül sor.

| v. | Chile az első BSTC-ülés alkalmával megadja a kizárólagos gazdasági övezet koordinátáit. |
| --- | --- |

v.

Chile az első BSTC-ülés alkalmával megadja a kizárólagos gazdasági övezet koordinátáit.

| vi. | Amennyiben az illetékes chilei hatóságoknak egyértelműen okuk van feltételezni, hogy az uniós halászhajó által nyújtott, fent említett információk nem helytállóak, a hajó lobogó szerinti államának illetékes hatósága az illetékes chilei hatóságok kérésére átadja a hajó hajózási útvonalát. Chile ilyen esetben haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és az Európai Bizottságot a megfelelő hatóságokkal való konzultáció céljából. |
| --- | --- |

vi.

Amennyiben az illetékes chilei hatóságoknak egyértelműen okuk van feltételezni, hogy az uniós halászhajó által nyújtott, fent említett információk nem helytállóak, a hajó lobogó szerinti államának illetékes hatósága az illetékes chilei hatóságok kérésére átadja a hajó hajózási útvonalát. Chile ilyen esetben haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és az Európai Bizottságot a megfelelő hatóságokkal való konzultáció céljából.

| vii. | Az illetékes chilei hatóságok által kijelölt ellenőrök a kirakodási vagy átrakodási műveletek során ellenőrizhetik a dokumentumokat, a hajónaplót, a halászeszközöket és a fedélzeten lévő fogást. Az ilyen ellenőrzések indokolatlanul nem késleltethetik a ki- vagy átrakodási műveleteket, amelyeket lehetőség szerint a kikötőbe való befutást követő 24 órán belül kell elvégezni. Az ellenőrzést megelőzően az ellenőrök kötelesek bemutatni a hajó parancsnokának az ellenőri minőségüket igazoló megfelelő iratot. |
| --- | --- |

vii.

Az illetékes chilei hatóságok által kijelölt ellenőrök a kirakodási vagy átrakodási műveletek során ellenőrizhetik a dokumentumokat, a hajónaplót, a halászeszközöket és a fedélzeten lévő fogást. Az ilyen ellenőrzések indokolatlanul nem késleltethetik a ki- vagy átrakodási műveleteket, amelyeket lehetőség szerint a kikötőbe való befutást követő 24 órán belül kell elvégezni. Az ellenőrzést megelőzően az ellenőrök kötelesek bemutatni a hajó parancsnokának az ellenőri minőségüket igazoló megfelelő iratot.

| viii. | Az illetékes chilei hatóságok gondoskodnak arról, hogy a kikötői ellenőrzések eredményét átolvasás és aláírás céljából minden alkalommal bemutassák a hajó parancsnokának, illetve hogy a jelentést az ellenőr kitöltse és aláírja. Az ellenőrzött hajó parancsnoka lehetőséget kap a jelentés észrevételezésére, adott esetben pedig a lobogó szerinti állam illetékes hatóságaival való kapcsolatfelvételre, különösen olyan esetben, amikor a jelentés tartalmának megértése során komoly nehézségek merülnek fel. |
| --- | --- |

viii.

Az illetékes chilei hatóságok gondoskodnak arról, hogy a kikötői ellenőrzések eredményét átolvasás és aláírás céljából minden alkalommal bemutassák a hajó parancsnokának, illetve hogy a jelentést az ellenőr kitöltse és aláírja. Az ellenőrzött hajó parancsnoka lehetőséget kap a jelentés észrevételezésére, adott esetben pedig a lobogó szerinti állam illetékes hatóságaival való kapcsolatfelvételre, különösen olyan esetben, amikor a jelentés tartalmának megértése során komoly nehézségek merülnek fel.

| ix. | Az illetékes chilei hatóságok biztosítják, hogy az ellenőrzési jelentés egy példányát átadják az ellenőrzött hajó parancsnokának a hajó fedélzetén való megőrzés céljából, egyet pedig megküldenek az ellenőrzött hajó lobogó szerinti állama illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

ix.

Az illetékes chilei hatóságok biztosítják, hogy az ellenőrzési jelentés egy példányát átadják az ellenőrzött hajó parancsnokának a hajó fedélzetén való megőrzés céljából, egyet pedig megküldenek az ellenőrzött hajó lobogó szerinti állama illetékes hatóságainak.

| x. | A hajóparancsnokok szabadon döntenek hajóik fogásainak további sorsáról. |
| --- | --- |

x.

A hajóparancsnokok szabadon döntenek hajóik fogásainak további sorsáról.

| xi. | A 15. és a 16. bekezdéssel összhangban az uniós hajók a következő kijelölt kikötőket használják: Arica, Antofagasta és Punta Arenas. |
| --- | --- |

xi.

A 15. és a 16. bekezdéssel összhangban az uniós hajók a következő kijelölt kikötőket használják: Arica, Antofagasta és Punta Arenas.

| xii. | Az engedélyezett kikötőkben csak az alábbi tevékenységek végezhetők:






  1. | a kardhalállományok kirakodása; |
| --- | --- | --- |

xii.

Az engedélyezett kikötőkben csak az alábbi tevékenységek végezhetők:

1.

a kardhalállományok kirakodása;

| 2. | a kardhalállományok átrakodása; |
| --- | --- |

2.

a kardhalállományok átrakodása;

| 3. | a hajó készleteinek feltöltése; |
| --- | --- |

3.

a hajó készleteinek feltöltése;

| 4. | a hajó javítása. |
| --- | --- |

4.

a hajó javítása.

A fenti rendelkezések nem sértik annak lehetőségét, hogy az uniós hajók a chilei hatóságok javaslatának megfelelően – kizárólag a hajó javítása céljából – más megfelelő chilei kikötőkbe is befuthassanak.

Az áruk, kenőanyagok, üzemanyagok, illetve a csomagolásra, fedélzeten történő feldolgozásra és egyéb napi fedélzeti felhasználásra szánt anyagok készleteinek feltöltése, illetve a személyzeti cserék céljából a hajó fedélzetére kizárólag a hajó saját működéséhez szükséges dolgok vihetők fel; más halászhajóknak szánt anyagok berakodása, illetve ilyen személyzet felvétele tilos. E rendelkezések vészhelyzetben vagy vis maior esetén nem alkalmazandók.

| xiii. | Az illetékes chilei hatóságok megtagadják a kikötőkbe való befutást az olyan uniós hajók számára, amelyek nem tesznek eleget a fentieknek. A befutás megtagadását indokolni kell, és az indokokat késedelem nélkül hivatalosan közölni kell a hajó parancsnokával, a lobogó szerinti állammal és az Európai Bizottsággal. A Felek a megtagadott kikötés eseteiről a soron következő BSTC-ülés alkalmával megbeszélést folytatnak, és az érintett hajó az említett ülésig nem futhat be chilei kikötőkbe. |
| --- | --- |

xiii.

Az illetékes chilei hatóságok megtagadják a kikötőkbe való befutást az olyan uniós hajók számára, amelyek nem tesznek eleget a fentieknek. A befutás megtagadását indokolni kell, és az indokokat késedelem nélkül hivatalosan közölni kell a hajó parancsnokával, a lobogó szerinti állammal és az Európai Bizottsággal. A Felek a megtagadott kikötés eseteiről a soron következő BSTC-ülés alkalmával megbeszélést folytatnak, és az érintett hajó az említett ülésig nem futhat be chilei kikötőkbe.

| xiv. | Az egyetértési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos ügyekben bármely Fél kérésére rendkívüli BSTC-ülés hívható össze. |
| --- | --- |

xiv.

Az egyetértési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos ügyekben bármely Fél kérésére rendkívüli BSTC-ülés hívható össze.

A.   ŰRLAP

A KIKÖTŐBE VALÓ BEFUTÁST KÉRELMEZŐ HAJÓ ÁLTAL ELŐZETESEN BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK

Image

B. MELLÉKLET

CHILE KÉPVISELETE AZ EURÓPAI UNIÓ MELLETT

177/2009

Chile Európai Unió melletti képviselete elismerését fejezi ki az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága számára, és abban a megtiszteltetésben van része, hogy felhívja a figyelmet a Csendes-óceán délkeleti részének kardhalállományairól szóló, 2009. október 5–6-án New Yorkban folytatott kétoldalú technikai megbeszéléseket követően az Európai Bizottság és Chile által kölcsönösen elfogadott jelentésre.

A jelentés I. mellékletének xi. pontját illetően Chile képviselete felkéri az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságát, hogy módosítsa a Chile által kijelölt kikötőknek a jelentésben foglalt jegyzékét.

Chile képviselete ezúton tájékoztatja a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságot, hogy az új kijelölt kikötők Arica, Antofagasta és Punta Arenas.

Chile Európai Unió melletti képviselete arra kéri a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságot, hogy szenteljen figyelmet a fenti kérdésnek, és megragadja az alkalmat, hogy újfent legmélyebb tiszteletéről biztosítsa a Főigazgatóságot.

Brüsszel, 2009. november 23.

Az Európai Bizottság

Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága részére

Brüsszel

---

(1)  Az ITLOS 7. számú ügye és a WTO DS 19. számú ügye.

1

---

RENDELETEK

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/19

---

A TANÁCS 541/2010/EU RENDELETE

(2010. június 3.)

a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat (2) létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II). |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat (2) létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II).

| (2) | A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket az 1104/2008/EK tanácsi rendelet (3), valamint a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat (4) állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(2)

A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket az 1104/2008/EK tanácsi rendelet (3), valamint a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat (4) állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik.

| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell a 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon. |
| --- | --- |

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell a 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek a fejlesztés és az átállás minden egyes szakaszában. A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében. A csoport által végzett munka pozitív hatásai, valamint az együttműködés és a projekt átláthatósága további erősítésének szükségessége indokolttá teszi a csoportnak a SIS II irányítási struktúrájába való hivatalos beillesztését. Ezért – átfogó programirányítási tanács néven – szakértői csoportot kell hivatalosan létrehozni a jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából. Az eredményesség és a költséghatékonyság biztosítása érdekében a szakértők számát korlátozni kell. A szakértői csoport nem sértheti a Bizottság és a tagállamok hatásköreit. |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek a fejlesztés és az átállás minden egyes szakaszában. A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében. A csoport által végzett munka pozitív hatásai, valamint az együttműködés és a projekt átláthatósága további erősítésének szükségessége indokolttá teszi a csoportnak a SIS II irányítási struktúrájába való hivatalos beillesztését. Ezért – átfogó programirányítási tanács néven – szakértői csoportot kell hivatalosan létrehozni a jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából. Az eredményesség és a költséghatékonyság biztosítása érdekében a szakértők számát korlátozni kell. A szakértői csoport nem sértheti a Bizottság és a tagállamok hatásköreit.

| (5) | A SIS II Központi Részért és annak kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Rész és annak kommunikációs infrastruktúrája karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Rész kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez. |
| --- | --- |

(5)

A SIS II Központi Részért és annak kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Rész és annak kommunikációs infrastruktúrája karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Rész kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez.

| (6) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre. |
| --- | --- |

(6)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.

| (7) | Ezért ki kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások és különösen a SIS 1+ RE lehetővé váljanak. A SIS 1+ RE egy olyan lehetséges technikai megoldás, amelynek révén fejleszthető a SIS II Központi Rész, továbbá teljesíthetők a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendeletben és a 2007/533/IB határozatban meghatározott céljai. |
| --- | --- |

(7)

Ezért ki kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások és különösen a SIS 1+ RE lehetővé váljanak. A SIS 1+ RE egy olyan lehetséges technikai megoldás, amelynek révén fejleszthető a SIS II Központi Rész, továbbá teljesíthetők a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendeletben és a 2007/533/IB határozatban meghatározott céljai.

| (8) | A SIS 1+ RE-t az eszközöknek a SIS II fejlesztése és a SIS 1+ között megvalósuló egységessége jellemzi. Következésképpen az e rendeletben a SIS II műszaki architektúrájára és az átállási folyamatra vonatkozó utalásokat egy alternatív műszaki forgatókönyv esetén úgy kell értelmezni, hogy azok egy másik műszaki megoldáson alapuló SIS II-re vonatkoznak, és értelemszerűen alkalmazandók e megoldás technikai sajátosságaira is, a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésre is figyelemmel. |
| --- | --- |

(8)

A SIS 1+ RE-t az eszközöknek a SIS II fejlesztése és a SIS 1+ között megvalósuló egységessége jellemzi. Következésképpen az e rendeletben a SIS II műszaki architektúrájára és az átállási folyamatra vonatkozó utalásokat egy alternatív műszaki forgatókönyv esetén úgy kell értelmezni, hogy azok egy másik műszaki megoldáson alapuló SIS II-re vonatkoznak, és értelemszerűen alkalmazandók e megoldás technikai sajátosságaira is, a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésre is figyelemmel.

| (9) | A SIS II Központi Rész alternatív műszaki megoldás alapján történő fejlesztésének finanszírozását az Unió általános költségvetéséből kell fedezni, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása mellett. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban a Bizottság a költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízhatja a nemzeti közszektorbeli szerveket. A politikai iránymutatást követve, illetve az 1605/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított feltételek függvényében – az alternatív megoldásra való átállás esetében – a Bizottság felkérést kapna arra, hogy a SIS II-nek a SIS 1+ RE-n alapuló fejlesztésével kapcsolatos költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg Franciaországot. |
| --- | --- |

(9)

A SIS II Központi Rész alternatív műszaki megoldás alapján történő fejlesztésének finanszírozását az Unió általános költségvetéséből kell fedezni, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása mellett. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban a Bizottság a költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízhatja a nemzeti közszektorbeli szerveket. A politikai iránymutatást követve, illetve az 1605/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított feltételek függvényében – az alternatív megoldásra való átállás esetében – a Bizottság felkérést kapna arra, hogy a SIS II-nek a SIS 1+ RE-n alapuló fejlesztésével kapcsolatos költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg Franciaországot.

| (10) | Bármely műszaki forgatókönyv esetén a központi szintű átállás eredményeképpen a SIS II Központi Részben hozzáférhetővé kell válnia a SIS 1+ adatbázisnak, valamint néhány új SIS II funkciónak, beleértve további adatkategóriákat is. |
| --- | --- |

(10)

Bármely műszaki forgatókönyv esetén a központi szintű átállás eredményeképpen a SIS II Központi Részben hozzáférhetővé kell válnia a SIS 1+ adatbázisnak, valamint néhány új SIS II funkciónak, beleértve további adatkategóriákat is.

| (11) | Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamok a felelősek. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

(11)

Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamok a felelősek. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését.

| (12) | Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a technikai támogatóegységét (C.SIS) illetően. |
| --- | --- |

(12)

Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a technikai támogatóegységét (C.SIS) illetően.

| (13) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ideiglenes átállási architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ideiglenes átállási architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (15) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (6) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (6) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (16) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyeknek alkalmazásában Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (7) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(16)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyeknek alkalmazásában Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (7) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (17) | E rendelet nem sérti a 2000/365/EK és a 2002/192/EK határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet nem sérti a 2000/365/EK és a 2002/192/EK határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket.

| (18) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amely az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének G. pontja által említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(18)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amely az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének G. pontja által említett területhez tartoznak.

| (19) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (11) 3. cikkével. |
| --- | --- |

(19)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (11) 3. cikkével.

| (20) | Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével, |
| --- | --- |

(20)

Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1104/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A SIS II fejlesztése egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv végrehajtása révén is elérhető, amelyre külön műszaki előírások vonatkoznak.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A SIS II fejlesztése egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv végrehajtása révén is elérhető, amelyre külön műszaki előírások vonatkoznak.”

| 2. | A 4. cikkben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:
  „A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikkben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:”

| 3. | A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és a szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.” |
| --- | --- |

3.

A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és a szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”

| 4. | A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.” |
| --- | --- |

4.

A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”

| 5. | A határozat a következő cikkel egészül ki:
  „17a. cikk
  Átfogó programirányítási tanács
  (1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, a 17. cikkben említett bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységeinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács a központi SIS II projektet támogató tanácsadó szervként működik, és elősegíti a központi és a nemzeti SIS II projektek közötti összhangot. Az átfogó programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel és a Bizottság vagy a tagállamok képviseletére vonatkozó megbízatással.
  (2)   Az átfogó programirányítási tanács legfeljebb 10 tagból áll, és rendszeresen ülésezik. A Tanács keretében eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója legfeljebb két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.
  Saját közigazgatásuk vagy intézményük költségére a SIS II projekt fejlesztésében közvetlenül részt vevő egyéb tagállami szakértők és bizottsági tisztviselők is részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein.
  Az (5) bekezdésben említett feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját közigazgatásuk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.
  (3)   Az átfogó programirányítási tanács üléseire minden esetben meg kell hívni az elnökséget, illetve a soron következő elnökséget ellátó tagállamok által kijelölt szakértőket.
  (4)   Az átfogó programirányítási tanács titkársági teendőinek ellátásáról a Bizottság gondoskodik.
  (5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza saját feladatkörét, amely különösen az alábbiakra vonatkozó eljárásokat foglal magában:






  — | a Bizottság és az elnökség által váltakozva ellátott elnökség, |
| --- | --- | --- |

5.

A határozat a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Átfogó programirányítási tanács

(1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, a 17. cikkben említett bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységeinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács a központi SIS II projektet támogató tanácsadó szervként működik, és elősegíti a központi és a nemzeti SIS II projektek közötti összhangot. Az átfogó programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel és a Bizottság vagy a tagállamok képviseletére vonatkozó megbízatással.

(2)   Az átfogó programirányítási tanács legfeljebb 10 tagból áll, és rendszeresen ülésezik. A Tanács keretében eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója legfeljebb két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.

Saját közigazgatásuk vagy intézményük költségére a SIS II projekt fejlesztésében közvetlenül részt vevő egyéb tagállami szakértők és bizottsági tisztviselők is részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

Az (5) bekezdésben említett feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját közigazgatásuk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

(3)   Az átfogó programirányítási tanács üléseire minden esetben meg kell hívni az elnökséget, illetve a soron következő elnökséget ellátó tagállamok által kijelölt szakértőket.

(4)   Az átfogó programirányítási tanács titkársági teendőinek ellátásáról a Bizottság gondoskodik.

(5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza saját feladatkörét, amely különösen az alábbiakra vonatkozó eljárásokat foglal magában:

—

a Bizottság és az elnökség által váltakozva ellátott elnökség,

| — | az ülések helyszíne, |
| --- | --- |

—

az ülések helyszíne,

| — | az ülések előkészítése, |
| --- | --- |

—

az ülések előkészítése,

| — | egyéb szakértők részvétele, |
| --- | --- |

—

egyéb szakértők részvétele,

| — | a nem résztvevő tagállamok teljes körű tájékoztatását biztosító kommunikációs terv. |
| --- | --- |

—

a nem résztvevő tagállamok teljes körű tájékoztatását biztosító kommunikációs terv.

A feladatkör a Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója, valamint a 17. cikkben említett bizottság keretében ülésező tagállamok által adott kedvező állásfoglalást követően lép hatályba.

(6)   Az átfogó programirányítási tanács rendszeres időközönként írásbeli jelentést nyújt be a 17. cikkben említett bizottságnak, illetve adott esetben az érintett tanácsi előkészítő szervnek a projekt előrehaladásával kapcsolatban, ideértve az átfogó programirányítási tanács által nyújtott tanácsadást és annak indokolását is.

(7)   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretében eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba tagnak kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a »Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok« alkalmazandók.”;

| 6. | A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban, de legkésőbb 2013. március 31-én, illetve – az 1. cikk (3) bekezdése szerinti alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérés esetén – 2013. december 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

6.

A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban, de legkésőbb 2013. március 31-én, illetve – az 1. cikk (3) bekezdése szerinti alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérés esetén – 2013. december 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

1

(2)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

2

(3)  HL L 299., 2008.11.8., 1. o.

3

(4)  HL L 299., 2008.11.8., 43. o.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

6

(7)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

7

(8)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

8

(9)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

9

(10)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

10

(11)  HL L 53., 2008.2.27., 1. o.

11

(12)  HL L 83., 2008.3.26., 3. o.

12

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/23

---

A TANÁCS 542/2010/EU RENDELETE

(2010. június 3.)

a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat (2) létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II). |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat (2) létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II).

| (2) | A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 1104/2008/EK tanácsi rendelet (3), valamint a 2008/839/IB határozat (4) állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(2)

A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 1104/2008/EK tanácsi rendelet (3), valamint a 2008/839/IB határozat (4) állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik.

| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon. |
| --- | --- |

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek a fejlesztés és az átállás minden egyes szakaszában. A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében. A csoport által végzett munka pozitív hatásai, valamint az együttműködés és a projekt átláthatósága további erősítésének szükségessége indokolttá teszi a csoportnak a SIS II irányítási struktúrájába való hivatalos beillesztését. Ezért – átfogó programirányítási tanács néven – szakértői csoportot kell hivatalosan létrehozni a jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából. Az eredményesség és a költséghatékonyság biztosítása érdekében a szakértők számát korlátozni kell. A szakértői csoport nem sértheti a Bizottság és a tagállamok hatásköreit. |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek a fejlesztés és az átállás minden egyes szakaszában. A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében. A csoport által végzett munka pozitív hatásai, valamint az együttműködés és a projekt átláthatósága további erősítésének szükségessége indokolttá teszi a csoportnak a SIS II irányítási struktúrájába való hivatalos beillesztését. Ezért – átfogó programirányítási tanács néven – szakértői csoportot kell hivatalosan létrehozni a jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából. Az eredményesség és a költséghatékonyság biztosítása érdekében a szakértők számát korlátozni kell. A szakértői csoport nem sértheti a Bizottság és a tagállamok hatásköreit.

| (5) | A SIS II Központi Részért és annak kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Rész és annak kommunikációs infrastruktúrája karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Rész kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez. |
| --- | --- |

(5)

A SIS II Központi Részért és annak kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Rész és annak kommunikációs infrastruktúrája karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Rész kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez.

| (6) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre. |
| --- | --- |

(6)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.

| (7) | Ezért ki kell igazítani az átállási architektúra műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások és különösen a SIS 1+ RE lehetővé váljanak. A SIS 1+ RE egy olyan lehetséges technikai megoldás, amelynek révén fejleszthető a SIS II Központi Rész, továbbá teljesíthetők a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendeletben és a 2007/533/IB határozatban meghatározott céljai. |
| --- | --- |

(7)

Ezért ki kell igazítani az átállási architektúra műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások és különösen a SIS 1+ RE lehetővé váljanak. A SIS 1+ RE egy olyan lehetséges technikai megoldás, amelynek révén fejleszthető a SIS II Központi Rész, továbbá teljesíthetők a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendeletben és a 2007/533/IB határozatban meghatározott céljai.

| (8) | A SIS 1+ RE-t az eszközöknek a SIS II fejlesztése és a SIS 1+ között megvalósuló egységessége jellemzi. Következésképpen az e rendeletben a SIS II műszaki architektúrájára és az átállási folyamatra vonatkozó utalásokat egy alternatív műszaki forgatókönyv esetén úgy kell értelmezni, hogy azok egy másik műszaki megoldáson alapuló SIS II-re vonatkoznak, és értelemszerűen alkalmazandók e megoldás technikai sajátosságaira is, a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésre is figyelemmel. |
| --- | --- |

(8)

A SIS 1+ RE-t az eszközöknek a SIS II fejlesztése és a SIS 1+ között megvalósuló egységessége jellemzi. Következésképpen az e rendeletben a SIS II műszaki architektúrájára és az átállási folyamatra vonatkozó utalásokat egy alternatív műszaki forgatókönyv esetén úgy kell értelmezni, hogy azok egy másik műszaki megoldáson alapuló SIS II-re vonatkoznak, és értelemszerűen alkalmazandók e megoldás technikai sajátosságaira is, a SIS II Központi Rész fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésre is figyelemmel.

| (9) | A SIS II Központi Rész alternatív műszaki megoldás alapján történő fejlesztésének finanszírozását az Unió általános költségvetéséből kell fedezni, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása mellett. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban a Bizottság a költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízhatja a nemzeti közszektorbeli szerveket. A politikai iránymutatást követve, illetve az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben megállapított feltételek függvényében – az alternatív megoldásra való átállás esetében – a Bizottság felkérést kapna arra, hogy a SIS II-nek a SIS 1+ RE-n alapuló fejlesztésével kapcsolatos költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg Franciaországot. |
| --- | --- |

(9)

A SIS II Központi Rész alternatív műszaki megoldás alapján történő fejlesztésének finanszírozását az Unió általános költségvetéséből kell fedezni, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása mellett. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban a Bizottság a költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízhatja a nemzeti közszektorbeli szerveket. A politikai iránymutatást követve, illetve az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben megállapított feltételek függvényében – az alternatív megoldásra való átállás esetében – a Bizottság felkérést kapna arra, hogy a SIS II-nek a SIS 1+ RE-n alapuló fejlesztésével kapcsolatos költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg Franciaországot.

| (10) | Bármely műszaki forgatókönyv esetén a központi szintű átállás eredményeképpen a SIS II Központi Részben hozzáférhetővé kell válnia a SIS 1+ adatbázisnak, valamint néhány új SIS II funkciónak, beleértve további adatkategóriákat is. |
| --- | --- |

(10)

Bármely műszaki forgatókönyv esetén a központi szintű átállás eredményeképpen a SIS II Központi Részben hozzáférhetővé kell válnia a SIS 1+ adatbázisnak, valamint néhány új SIS II funkciónak, beleértve további adatkategóriákat is.

| (11) | Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamok a felelősek. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

(11)

Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamok a felelősek. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését.

| (12) | Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a technikai támogatóegységet (C.SIS) illetően. |
| --- | --- |

(12)

Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a technikai támogatóegységet (C.SIS) illetően.

| (13) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ideiglenes átállási architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ideiglenes átállási architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (15) | Az Egyesült Királyság részt vesz ebben a rendeletben a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban (6). |
| --- | --- |

(15)

Az Egyesült Királyság részt vesz ebben a rendeletben a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban (6).

| (16) | Írország részt vesz ebben a rendeletben a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban (7). |
| --- | --- |

(16)

Írország részt vesz ebben a rendeletben a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban (7).

| (17) | E rendelet nem sérti a 2000/365/EK tanácsi határozatban és a 2002/192/EK tanácsi határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet nem sérti a 2000/365/EK tanácsi határozatban és a 2002/192/EK tanácsi határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket.

| (18) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amely az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének G. pontja által említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(18)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amely az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének G. pontja által említett területhez tartoznak.

| (19) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/149/IB tanácsi határozat (11) 3. cikkével. |
| --- | --- |

(19)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/149/IB tanácsi határozat (11) 3. cikkével.

| (20) | Liechtenstein tekintetében az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/262/IB tanácsi határozat (12) 3. cikkével, |
| --- | --- |

(20)

Liechtenstein tekintetében az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/262/IB tanácsi határozat (12) 3. cikkével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2008/839/IB határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A SIS II fejlesztése egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv végrehajtása révén is elérhető, amelyre külön műszaki előírások vonatkoznak.”; |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A SIS II fejlesztése egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv végrehajtása révén is elérhető, amelyre külön műszaki előírások vonatkoznak.”;

| 2. | A 4. cikkben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:
  „A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikkben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:”

| 3. | A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és a szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”; |
| --- | --- |

3.

A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és a szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”;

| 4. | A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”; |
| --- | --- |

4.

A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”;

| 5. | A határozat a következő cikkel egészül ki:
  „17a. cikk
  Átfogó programirányítási tanács
  (1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, a 17. cikkben említett bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységeinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács a központi SIS II projektet támogató tanácsadó szervként működik, és elősegíti a központi és a nemzeti SIS II projektek közötti összhangot. Az átfogó programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel és a Bizottság vagy a tagállamok képviseletére vonatkozó megbízatással.
  (2)   Az átfogó programirányítási tanács legfeljebb 10 tagból áll, és rendszeresen ülésezik. A Tanács keretében eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója legfeljebb két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.
  Saját hivataluk vagy intézményük költségére a SIS II projekt fejlesztésében közvetlenül részt vevő egyéb tagállami szakértők és bizottsági tisztviselők is részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein.
  Az (5) bekezdésben említett feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját hivataluk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.
  (3)   Az átfogó programirányítási tanács üléseire minden esetben meg kell hívni az elnökséget, illetve a soron következő elnökséget ellátó tagállamok által kijelölt szakértőket.
  (4)   Az átfogó programirányítási tanács titkársági teendőinek ellátásáról a Bizottság gondoskodik.
  (5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza saját feladatkörét, amely különösen az alábbiakra vonatkozó eljárásokat foglal magában:






  — | a Bizottság és az elnökség által váltakozva ellátott elnökség, |
| --- | --- | --- |

5.

A határozat a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Átfogó programirányítási tanács

(1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, a 17. cikkben említett bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységeinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács a központi SIS II projektet támogató tanácsadó szervként működik, és elősegíti a központi és a nemzeti SIS II projektek közötti összhangot. Az átfogó programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel és a Bizottság vagy a tagállamok képviseletére vonatkozó megbízatással.

(2)   Az átfogó programirányítási tanács legfeljebb 10 tagból áll, és rendszeresen ülésezik. A Tanács keretében eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója legfeljebb két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.

Saját hivataluk vagy intézményük költségére a SIS II projekt fejlesztésében közvetlenül részt vevő egyéb tagállami szakértők és bizottsági tisztviselők is részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

Az (5) bekezdésben említett feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját hivataluk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

(3)   Az átfogó programirányítási tanács üléseire minden esetben meg kell hívni az elnökséget, illetve a soron következő elnökséget ellátó tagállamok által kijelölt szakértőket.

(4)   Az átfogó programirányítási tanács titkársági teendőinek ellátásáról a Bizottság gondoskodik.

(5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza saját feladatkörét, amely különösen az alábbiakra vonatkozó eljárásokat foglal magában:

—

a Bizottság és az elnökség által váltakozva ellátott elnökség,

| — | az ülések helyszíne, |
| --- | --- |

—

az ülések helyszíne,

| — | az ülések előkészítése, |
| --- | --- |

—

az ülések előkészítése,

| — | egyéb szakértők részvétele, |
| --- | --- |

—

egyéb szakértők részvétele,

| — | a nem résztvevő tagállamok teljes körű tájékoztatását biztosító kommunikációs terv. |
| --- | --- |

—

a nem résztvevő tagállamok teljes körű tájékoztatását biztosító kommunikációs terv.

A feladatkör a Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója, valamint a 17. cikkben említett bizottság keretében ülésező tagállamok által adott kedvező állásfoglalást követően lép hatályba.

(6)   Az átfogó programirányítási tanács rendszeres időközönként írásbeli jelentést nyújt be a 17. cikkben említett bizottságnak, illetve adott esetben az érintett tanácsi előkészítő szervnek a projekt előrehaladásával kapcsolatban, ideértve az átfogó programirányítási tanács által nyújtott tanácsadást és annak indokolását is.

(7)   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretében eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba tagnak kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a »Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok« alkalmazandók.”;

| 6. | A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban, de legkésőbb 2013. március 31-én, illetve – az 1. cikk (3) bekezdése szerinti alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérés esetén – 2013. december 31-én hatályát veszti.” |
| --- | --- |

6.

A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban, de legkésőbb 2013. március 31-én, illetve – az 1. cikk (3) bekezdése szerinti alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérés esetén – 2013. december 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

1

(2)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

2

(3)  HL L 299., 2008.11.8., 1. o.

3

(4)  HL L 299., 2008.11.8., 43. o.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

6

(7)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

7

(8)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

8

(9)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

9

(10)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

10

(11)  HL L 53., 2008.2.27., 50. o.

11

(12)  HL L 83., 2008.3.26., 5. o.

12

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/27

---

A BIZOTTSÁG 543/2010/EU RENDELETE

(2010. június 21.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceite Campo de Montiel [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet (2) 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét az „Aceite Campo de Montiel” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet (2) 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét az „Aceite Campo de Montiel” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 162., 2009.7.15., 17. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.5. osztály:   Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

SPANYOLORSZÁG

Aceite Campo de Montiel (OEM)

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/29

---

A BIZOTTSÁG 544/2010/EU RENDELETE

(2010. június 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. június 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 21-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 52,3 |
| TR | 57,0 |
| ZZ | 71,5 |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 117,2 |
| ZZ | 75,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 97,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 10 80 | AR | 105,0 |
| BR | 78,0 |
| CA | 118,8 |
| CL | 89,4 |
| CN | 47,0 |
| NZ | 125,0 |
| US | 161,5 |
| UY | 119,2 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 260,6 |
| US | 396,9 |
| ZZ | 328,8 |
| 0809 20 95 | SY | 197,3 |
| TR | 320,7 |
| US | 701,2 |
| ZZ | 406,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | AU | 185,7 |
| EG | 219,5 |
| IL | 235,4 |
| US | 373,6 |
| ZZ | 253,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

52,3

TR

57,0

ZZ

71,5

0707 00 05

MK

33,9

TR

117,2

ZZ

75,6

0709 90 70

TR

102,5

ZZ

102,5

0805 50 10

AR

77,7

BR

112,1

TR

97,3

US

83,2

ZA

96,4

ZZ

93,3

0808 10 80

AR

105,0

BR

78,0

CA

118,8

CL

89,4

CN

47,0

NZ

125,0

US

161,5

UY

119,2

ZA

95,6

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

260,6

US

396,9

ZZ

328,8

0809 20 95

SY

197,3

TR

320,7

US

701,2

ZZ

406,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

AU

185,7

EG

219,5

IL

235,4

US

373,6

ZZ

253,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/31

---

A BIZOTTSÁG 545/2010/EU RENDELETE

(2010. június 21.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 504/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 504/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. június 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 21-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 147., 2010.6.12., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. június 22-én alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,65 | 3,01 |
| 1701 12 10 (1) | 39,65 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,65 | 2,71 |
| 1701 91 00 (2) | 42,37 | 4,76 |
| 1701 99 10 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1701 99 90 (2) | 42,37 | 1,63 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

39,65

0,00

1701 11 90 (1)

39,65

3,01

1701 12 10 (1)

39,65

0,00

1701 12 90 (1)

39,65

2,71

1701 91 00 (2)

42,37

4,76

1701 99 10 (2)

42,37

1,63

1701 99 90 (2)

42,37

1,63

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/33

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/16/2010 HATÁROZATA

(2010. június 15.)

az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokának kinevezéséről

(2010/344/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik albekezdésére,

tekintettel az EU Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A főtitkár/főképviselő és a NATO főtitkára közötti 2004. szeptember 28-i és 2004. október 8-i levélváltással az Észak-atlanti Tanács hozzájárult ahhoz, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság vezérkari főnökét a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokaként rendelkezésre bocsássa. |
| --- | --- |

(1)

A főtitkár/főképviselő és a NATO főtitkára közötti 2004. szeptember 28-i és 2004. október 8-i levélváltással az Észak-atlanti Tanács hozzájárult ahhoz, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság vezérkari főnökét a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokaként rendelkezésre bocsássa.

| (2) | Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság új vezérkari főnökét, Leandro DE VICENTI altábornagyot nevezzék ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság új vezérkari főnökét, Leandro DE VICENTI altábornagyot nevezzék ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokává.

| (3) | Az EU Katonai Bizottsága támogatta a javaslatot. |
| --- | --- |

(3)

Az EU Katonai Bizottsága támogatta a javaslatot.

| (4) | A 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot az EU katonai művelete politikai és stratégiai irányításának gyakorlására. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot az EU katonai művelete politikai és stratégiai irányításának gyakorlására.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában.

| (6) | A 2002. december 12–13-i koppenhágai Európai Tanács által elfogadott nyilatkozat értelmében a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azokra az EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek, |
| --- | --- |

(6)

A 2002. december 12–13-i koppenhágai Európai Tanács által elfogadott nyilatkozat értelmében a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azokra az EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Leandro DE VICENTI altábornagyot nevezi ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokává.

2. cikk

Ez a határozat 2010. június 15-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 15-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

1

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 8.)

a 2007/589/EK határozatnak a szén-dioxid leválasztásából, szállításából és geológiai tárolásából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési iránymutatásokkal való kiegészítés céljából történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 3310. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/345/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére, valamint 24. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK irányelv létrehozza az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: közösségi rendszer). A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) a 2003/87/EK irányelvet úgy módosította, hogy a szén-dioxid (a továbbiakban: CO2) leválasztása, szállítása és geológiai tárolása 2013-tól kezdődően szerepeljen a közösségi rendszerben. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK irányelv létrehozza az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: közösségi rendszer). A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) a 2003/87/EK irányelvet úgy módosította, hogy a szén-dioxid (a továbbiakban: CO2) leválasztása, szállítása és geológiai tárolása 2013-tól kezdődően szerepeljen a közösségi rendszerben.

| (2) | A 2003/87/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése értelmében a Bizottság iránymutatásokat fogad el a közösségi rendszerbe tartozó tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/87/EK irányelv 14. cikke (1) bekezdése értelmében a Bizottság iránymutatásokat fogad el a közösségi rendszerbe tartozó tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozóan.

| (3) | 2013 előtt a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységeket a tagállamok a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése alapján egyoldalúan felvehetik a közösségi rendszerbe. |
| --- | --- |

(3)

2013 előtt a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységeket a tagállamok a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése alapján egyoldalúan felvehetik a közösségi rendszerbe.

| (4) | A 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (3) bekezdése jogalapot szolgáltat a Bizottságnak olyan tevékenységekkel kapcsolatos iránymutatások elfogadására, amelyek még nem szerepelnek az irányelv I. mellékletében. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (3) bekezdése jogalapot szolgáltat a Bizottságnak olyan tevékenységekkel kapcsolatos iránymutatások elfogadására, amelyek még nem szerepelnek az irányelv I. mellékletében.

| (5) | A Bizottságnak iránymutatásokat kell elfogadnia a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozóan annak érdekében, hogy e tevékenységek 2013-tól bekerüljenek a közösségi rendszerbe, és hogy 2013 előtt lehetőség legyen ez utóbbiak közösségi rendszerbe való egyoldalú felvételére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak iránymutatásokat kell elfogadnia a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozóan annak érdekében, hogy e tevékenységek 2013-tól bekerüljenek a közösségi rendszerbe, és hogy 2013 előtt lehetőség legyen ez utóbbiak közösségi rendszerbe való egyoldalú felvételére.

| (6) | A 2007/589/EK bizottsági határozatot (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2007/589/EK bizottsági határozatot (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/87/EK irányelv 23. cikkében említett, éghajlatváltozással foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/87/EK irányelv 23. cikkében említett, éghajlatváltozással foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/589/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  E határozat I–XIV. és XVI–XVIII. melléklete állapítja meg a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt, valamint az említett irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében felvett tevékenységekből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatásokat. A 2003/87/EK irányelv 3e. vagy 3f. cikke szerinti alkalmazás céljára a légiközlekedési tevékenységekből származó tonnakilométer-adatok nyomon követésével és jelentésével kapcsolatos iránymutatások a XV. mellékletben szerepelnek.
  Ezen iránymutatások alapját az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott elvek képezik.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

E határozat I–XIV. és XVI–XVIII. melléklete állapítja meg a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt, valamint az említett irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében felvett tevékenységekből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatásokat. A 2003/87/EK irányelv 3e. vagy 3f. cikke szerinti alkalmazás céljára a légiközlekedési tevékenységekből származó tonnakilométer-adatok nyomon követésével és jelentésével kapcsolatos iránymutatások a XV. mellékletben szerepelnek.

Ezen iránymutatások alapját az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott elvek képezik.”

| 2. | A mellékletek tartalomjegyzéke az alábbiak szerint módosul:






  a) | a XII. mellékletre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „XII. melléklet: | Iránymutatások üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának vagy átadott mennyiségének folyamatos mérőrendszerekkel történő meghatározásához”. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A mellékletek tartalomjegyzéke az alábbiak szerint módosul:

a)

a XII. mellékletre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„XII. melléklet:

Iránymutatások üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának vagy átadott mennyiségének folyamatos mérőrendszerekkel történő meghatározásához”.

| b) | a mellékletek jegyzéke a következő címekkel – az új XVI., XVII. és XVIII. melléklet címével – egészül ki:






  „XVI. melléklet: | Az elszállítás és a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett CO2-leválasztási tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások (4). |
| --- | --- | --- |

b)

a mellékletek jegyzéke a következő címekkel – az új XVI., XVII. és XVIII. melléklet címével – egészül ki:

„XVI. melléklet:

Az elszállítás és a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett CO2-leválasztási tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások (4).

| XVII. melléklet: | A 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett csővezetékes CO2-szállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások. |
| --- | --- |

XVII. melléklet:

A 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett csővezetékes CO2-szállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások.

| XVIII. melléklet: | A CO2-nek a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolására vonatkozó tevékenységspecifikus iránymutatások. |
| --- | --- |

XVIII. melléklet:

A CO2-nek a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolására vonatkozó tevékenységspecifikus iránymutatások.

| 3. | Az I. melléklet az e határozat mellékletének A. részében meghatározottak szerint módosul. |
| --- | --- |

3.

Az I. melléklet az e határozat mellékletének A. részében meghatározottak szerint módosul.

| 4. | A XII. melléklet helyébe az e határozat mellékletének B. részében meghatározott szöveg lép. |
| --- | --- |

4.

A XII. melléklet helyébe az e határozat mellékletének B. részében meghatározott szöveg lép.

| 5. | A határozat kiegészül az e határozat mellékletének C. részében szereplő XVI. melléklettel. |
| --- | --- |

5.

A határozat kiegészül az e határozat mellékletének C. részében szereplő XVI. melléklettel.

| 6. | A határozat kiegészül az e határozat mellékletének D. részében szereplő XVII. melléklettel. |
| --- | --- |

6.

A határozat kiegészül az e határozat mellékletének D. részében szereplő XVII. melléklettel.

| 7. | A határozat kiegészül az e határozat mellékletének E. részében szereplő XVIII. melléklettel. |
| --- | --- |

7.

A határozat kiegészül az e határozat mellékletének E. részében szereplő XVIII. melléklettel.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 8-án.

a Bizottság részéről

Connie HEDEGAARD

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

2

(3)  HL L 229., 2007.8.31., 1. o.

3

(4)  HL L 140., 2009.6.5., 114. o.”

4

---

MELLÉKLET

| A. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  1. | Az 1. szakaszban a „II–XI. melléklet és a XIII–XV. melléklet” szavak helyébe a „II–XI. melléklet és a XIII–XVIII. melléklet” szavak lépnek: |
| --- | --- | --- |

A.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

1.

Az 1. szakaszban a „II–XI. melléklet és a XIII–XV. melléklet” szavak helyébe a „II–XI. melléklet és a XIII–XVIII. melléklet” szavak lépnek:

| 2. | A 2. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | A bevezető részben a „II–XV. melléklet” szavak helyébe a „II–XVIII. melléklet” szavak lépnek. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. szakasz a következőképpen módosul:

a)

A bevezető részben a „II–XV. melléklet” szavak helyébe a „II–XVIII. melléklet” szavak lépnek.

| b) | Az (3) bekezdés a következő j) ponttal egészül ki:






  „j) | »mérési pont«: az a kibocsátó forrás, amelyre a kibocsátás mérése céljából folyamatos kibocsátásmérő rendszereket alkalmaznak, vagy egy csővezeték-rendszer azon keresztmetszete, amelynek vonatkozásában a CO2-áramlást folyamatos mérőrendszerekkel meghatározzák.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (3) bekezdés a következő j) ponttal egészül ki:

„j)

»mérési pont«: az a kibocsátó forrás, amelyre a kibocsátás mérése céljából folyamatos kibocsátásmérő rendszereket alkalmaznak, vagy egy csővezeték-rendszer azon keresztmetszete, amelynek vonatkozásában a CO2-áramlást folyamatos mérőrendszerekkel meghatározzák.”

| c) | A szöveg a következő (7) bekezdéssel egészül ki:






  „(7) | Az üvegházhatású gázok leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások vonatkozásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:






  a) | »CO2 geológiai tárolása«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a »CO2 geológiai tárolása«; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)

Az üvegházhatású gázok leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások vonatkozásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)

»CO2 geológiai tárolása«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a »CO2 geológiai tárolása«;

| b) | »tárolóhely«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti »tárolóhely«; |
| --- | --- |

b)

»tárolóhely«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti »tárolóhely«;

| c) | »tárolókomplexum«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (6) bekezdése szerinti »tárolókomplexum«; |
| --- | --- |

c)

»tárolókomplexum«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (6) bekezdése szerinti »tárolókomplexum«;

| d) | »a CO2 szállítása«: a CO2 csővezetékeken keresztüli elszállítása geológiai tárolás céljából a 2009/31/EK irányelv szerint engedélyezett tárolóhelyre; |
| --- | --- |

d)

»a CO2 szállítása«: a CO2 csővezetékeken keresztüli elszállítása geológiai tárolás céljából a 2009/31/EK irányelv szerint engedélyezett tárolóhelyre;

| e) | »szállítóhálózat«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (22) bekezdése szerinti »szállítóhálózat«; |
| --- | --- |

e)

»szállítóhálózat«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (22) bekezdése szerinti »szállítóhálózat«;

| f) | »CO2-leválasztás«: a máskülönben kibocsátásra kerülő CO2 gázáramoktól való leválasztására irányuló tevékenység, a CO2 elszállítása és egy a 2009/31/EK irányelv szerint engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolása céljából; |
| --- | --- |

f)

»CO2-leválasztás«: a máskülönben kibocsátásra kerülő CO2 gázáramoktól való leválasztására irányuló tevékenység, a CO2 elszállítása és egy a 2009/31/EK irányelv szerint engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolása céljából;

| g) | »leválasztó létesítmény«: a CO2 leválasztását végző létesítmény; |
| --- | --- |

g)

»leválasztó létesítmény«: a CO2 leválasztását végző létesítmény;

| h) | »diffúz kibocsátás«: olyan forrásokból származó szabálytalan vagy nem szándékos kibocsátás, amelyek helye nem határozható meg, vagy amelyek az egyéni nyomon követéshez túlságosan sokfélék vagy kisméretűek, például az egyébként érintetlen tömítéseken vagy szelepeken keresztül, illetve intermedier kompresszorállomásokból és intermedier tárolólétesítményekből távozó kibocsátások; |
| --- | --- |

h)

»diffúz kibocsátás«: olyan forrásokból származó szabálytalan vagy nem szándékos kibocsátás, amelyek helye nem határozható meg, vagy amelyek az egyéni nyomon követéshez túlságosan sokfélék vagy kisméretűek, például az egyébként érintetlen tömítéseken vagy szelepeken keresztül, illetve intermedier kompresszorállomásokból és intermedier tárolólétesítményekből távozó kibocsátások;

| i) | »légkörbe visszajuttatott kibocsátások«: egy meghatározott kibocsátási ponton keresztül a létesítményből szándékosan a légkörbe juttatott kibocsátások; |
| --- | --- |

i)

»légkörbe visszajuttatott kibocsátások«: egy meghatározott kibocsátási ponton keresztül a létesítményből szándékosan a légkörbe juttatott kibocsátások;

| j) | »vízoszlop«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti »vízoszlop«; |
| --- | --- |

j)

»vízoszlop«: a 2009/31/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti »vízoszlop«;

| k) | »fokozott szénhidrogén-kinyerés«: szénhidrogének kinyerése a víz besajtolása útján vagy más módszerrel kinyert mennyiségen túl; |
| --- | --- |

k)

»fokozott szénhidrogén-kinyerés«: szénhidrogének kinyerése a víz besajtolása útján vagy más módszerrel kinyert mennyiségen túl;

| l) | »szivárgás«: a geológiai tárolás összefüggésében a 2009/31/EK irányelv 3. cikke (5) bekezdése szerinti »szivárgás«.” |
| --- | --- |

l)

»szivárgás«: a geológiai tárolás összefüggésében a 2009/31/EK irányelv 3. cikke (5) bekezdése szerinti »szivárgás«.”

| 3. | A 4. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | a 4.1. szakasz a második bekezdés után a következő új bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben egy, a 2009/31/EK irányelv szerinti tárolókomplexumból származó szivárgásokat azonosítanak, és azok kibocsátáshoz vagy CO2 vízoszlopba juttatásához vezetnek, akkor ezeket a szivárgásokat az adott létesítmény vonatkozásában kibocsátási forrásként nyilvántartásba kell venni, és a XVIII. mellékletben szereplő rendelkezéseknek megfelelően gondoskodni kell nyomon követésükről. Az illetékes hatóság jóváhagyása alapján el lehet tekinteni a szivárgás kibocsátási forrásként történő nyilvántartásba vételétől, amennyiben a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedésekre került sor, és már nem mutatható ki a szivárgásból származó kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. szakasz a következőképpen módosul:

a)

a 4.1. szakasz a második bekezdés után a következő új bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy, a 2009/31/EK irányelv szerinti tárolókomplexumból származó szivárgásokat azonosítanak, és azok kibocsátáshoz vagy CO2 vízoszlopba juttatásához vezetnek, akkor ezeket a szivárgásokat az adott létesítmény vonatkozásában kibocsátási forrásként nyilvántartásba kell venni, és a XVIII. mellékletben szereplő rendelkezéseknek megfelelően gondoskodni kell nyomon követésükről. Az illetékes hatóság jóváhagyása alapján el lehet tekinteni a szivárgás kibocsátási forrásként történő nyilvántartásba vételétől, amennyiben a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedésekre került sor, és már nem mutatható ki a szivárgásból származó kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.”

| b) | a 4.3. szakasz a negyedik bekezdés után a következő albekezdésekkel egészül ki:






  „o) | adott esetben a hőmérséklet és a nyomás mérésére szolgáló berendezések szállítóhálózaton belüli elhelyezkedése; |
| --- | --- | --- |

b)

a 4.3. szakasz a negyedik bekezdés után a következő albekezdésekkel egészül ki:

„o)

adott esetben a hőmérséklet és a nyomás mérésére szolgáló berendezések szállítóhálózaton belüli elhelyezkedése;

| p) | adott esetben a szállítóhálózatból történő szivárgás megelőzésére, azonosítására és mennyiségének meghatározására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

p)

adott esetben a szállítóhálózatból történő szivárgás megelőzésére, azonosítására és mennyiségének meghatározására szolgáló eljárások;

| q) | a szállítóhálózatok esetében annak hatékony biztosítására irányuló eljárások, hogy a CO2-t csak olyan létesítményeknek adják át, amelyek az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó érvényes engedéllyel rendelkeznek, vagy ahol az e melléklet 5.7. szakaszának megfelelően valamennyi kibocsátott CO2-mennyiséget ténylegesen nyomon követik és beszámítják; |
| --- | --- |

q)

a szállítóhálózatok esetében annak hatékony biztosítására irányuló eljárások, hogy a CO2-t csak olyan létesítményeknek adják át, amelyek az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó érvényes engedéllyel rendelkeznek, vagy ahol az e melléklet 5.7. szakaszának megfelelően valamennyi kibocsátott CO2-mennyiséget ténylegesen nyomon követik és beszámítják;

| r) | amennyiben e melléklet 5.7. szakaszával összhangban CO2-átadásra kerül sor, gondoskodni kell az átadó és az átvevő létesítmények azonosításáról. Az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedéllyel rendelkező létesítmények esetében a létesítménynek a 2003/87/EK irányelv 19. cikke alapján rendeletben meghatározott azonosító kódját kell feltüntetni; |
| --- | --- |

r)

amennyiben e melléklet 5.7. szakaszával összhangban CO2-átadásra kerül sor, gondoskodni kell az átadó és az átvevő létesítmények azonosításáról. Az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedéllyel rendelkező létesítmények esetében a létesítménynek a 2003/87/EK irányelv 19. cikke alapján rendeletben meghatározott azonosító kódját kell feltüntetni;

| s) | adott esetben a CO2-t e melléklet 5.7. szakasza alapján átadó létesítmények közötti CO2-átadási pontokon használt folyamatos mérőrendszerek leírása; |
| --- | --- |

s)

adott esetben a CO2-t e melléklet 5.7. szakasza alapján átadó létesítmények közötti CO2-átadási pontokon használt folyamatos mérőrendszerek leírása;

| t) | adott esetben a potenciális szivárgásokból származó kibocsátások vagy az ilyen szivárgások folytán a vízoszlopba juttatott CO2 mennyiségének meghatározási módszere, illetve a szivárgásokból származó tényleges kibocsátások vagy a szivárgások folytán a vízoszlopba juttatott CO2 mennyiségének meghatározására alkalmazott és lehetőség szerint adaptált módszerek a XVIII. mellékletnek megfelelően.” |
| --- | --- |

t)

adott esetben a potenciális szivárgásokból származó kibocsátások vagy az ilyen szivárgások folytán a vízoszlopba juttatott CO2 mennyiségének meghatározási módszere, illetve a szivárgásokból származó tényleges kibocsátások vagy a szivárgások folytán a vízoszlopba juttatott CO2 mennyiségének meghatározására alkalmazott és lehetőség szerint adaptált módszerek a XVIII. mellékletnek megfelelően.”

| c) | a 4.3. szakasz hatodik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A nyomonkövetési terv részét képező nyomonkövetési módszertan lényeges változását jóvá kell hagyatni az illetékes hatósággal, ha az a következőket érinti:






  — | a létesítmény 1. táblázat szerinti besorolásának változása, |
| --- | --- | --- |

c)

a 4.3. szakasz hatodik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A nyomonkövetési terv részét képező nyomonkövetési módszertan lényeges változását jóvá kell hagyatni az illetékes hatósággal, ha az a következőket érinti:

—

a létesítmény 1. táblázat szerinti besorolásának változása,

| — | a kibocsátások meghatározására használt módszer megváltoztatása számításon alapulóról mérésen alapulóra, vagy fordítva, |
| --- | --- |

—

a kibocsátások meghatározására használt módszer megváltoztatása számításon alapulóról mérésen alapulóra, vagy fordítva,

| — | a tevékenységre vonatkozó adatok vagy adott esetben más paraméterek bizonytalanságának olyan növekedése, amely a meghatározási szint megváltozását vonja maga után, |
| --- | --- |

—

a tevékenységre vonatkozó adatok vagy adott esetben más paraméterek bizonytalanságának olyan növekedése, amely a meghatározási szint megváltozását vonja maga után,

| — | a tárolóhelyeken keletkező szivárgásokból származó kibocsátások mennyiségi meghatározási módszerének alkalmazása vagy adaptálása.” |
| --- | --- |

—

a tárolóhelyeken keletkező szivárgásokból származó kibocsátások mennyiségi meghatározási módszerének alkalmazása vagy adaptálása.”

| 4. | Az 5. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | az 5.1. szakaszban a „Technológiai kibocsátások” cím utolsó bekezdésében a „II–XI. mellékletben” szavak helyébe a „II–XI., valamint a XVI., a XVII. és a XVIII. mellékletben” szavak lépnek az egész bekezdésben; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. szakasz a következőképpen módosul:

a)

az 5.1. szakaszban a „Technológiai kibocsátások” cím utolsó bekezdésében a „II–XI. mellékletben” szavak helyébe a „II–XI., valamint a XVI., a XVII. és a XVIII. mellékletben” szavak lépnek az egész bekezdésben;

| b) | az 5.2. szakasz első mondatában a „II–XI., a XIV. és a XV. mellékletben” szavak helyébe a „II–XI. mellékletben és a XIV–XVIII. mellékletben” szavak lépnek. |
| --- | --- |

b)

az 5.2. szakasz első mondatában a „II–XI., a XIV. és a XV. mellékletben” szavak helyébe a „II–XI. mellékletben és a XIV–XVIII. mellékletben” szavak lépnek.

| 5. | Az 5.7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „5.7   ÁTADOTT CO2

  Az illetékes hatóság jóváhagyásától függően az üzemeltető a létesítmény számított kibocsátásából levonhatja azt a CO2-mennyiséget, amely nem került kibocsátásra a létesítményből, hanem átadták a létesítményen kívülre:






  — | tiszta anyagként, vagy közvetlenül felhasználták és megkötötték termékekben vagy alapanyagként felhasználták, vagy |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5.7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„5.7   ÁTADOTT CO2

Az illetékes hatóság jóváhagyásától függően az üzemeltető a létesítmény számított kibocsátásából levonhatja azt a CO2-mennyiséget, amely nem került kibocsátásra a létesítményből, hanem átadták a létesítményen kívülre:

—

tiszta anyagként, vagy közvetlenül felhasználták és megkötötték termékekben vagy alapanyagként felhasználták, vagy

| — | üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedéllyel rendelkező létesítménybe, kivéve, ha a XVII. vagy a XVIII. mellékletben szereplő eltérő rendelkezések alkalmazandók, |
| --- | --- |

—

üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedéllyel rendelkező létesítménybe, kivéve, ha a XVII. vagy a XVIII. mellékletben szereplő eltérő rendelkezések alkalmazandók,

feltéve, hogy ez a levonás tükröződik a tevékenységre és létesítményre vonatkozó azon csökkenésben, amelyet az adott tagállam az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának benyújtott nemzeti jelentésben szerepeltet. Ezekről a CO2-mennyiségekről minden olyan létesítmény esetében jelentést kell készíteni, amelybe vagy amelyből CO2-t adtak át, és azoknak kísérő adtaként szerepelnie kell mind az átadó, mind pedig az átvevő létesítmény éves kibocsátási jelentésében.

Másik létesítménybe való átadás esetében az átvevő létesítmény az átvett CO2-mennyiséget hozzáadja saját számított kibocsátásához, kivéve, ha a XVII. vagy a XVIII. mellékletben szereplő egyéb követelmények alkalmazandók.

A 2003/87/EK irányelv 21. cikke értelmében a tagállamoknak jelenteniük kell a Bizottságnak a vonatkozó átadó és átvevő létesítményeket. Az említett irányelv hatálya alá tartozó létesítménybe történő átadás esetében az átadó létesítmény éves kibocsátási jelentésében megnevezi az átvevő létesítményt, feltüntetve az átvevő létesítménynek az említett irányelv 19. cikke alapján rendeletben meghatározott létesítményazonosító kódját. Az átvevő létesítmény ugyanezzel a módszerrel megnevezi az átadó létesítményt.

A létesítményen kívülre átadott CO2 lehetséges esetei, többek között:

| — | üdítőitalok szénsavas dúsítására használt tiszta CO2, |
| --- | --- |

—

üdítőitalok szénsavas dúsítására használt tiszta CO2,

| — | szárazjégként hűtési célra használt tiszta CO2, |
| --- | --- |

—

szárazjégként hűtési célra használt tiszta CO2,

| — | tűzoltó anyagként, hűtőközegként vagy laborgázként használt tiszta CO2, |
| --- | --- |

—

tűzoltó anyagként, hűtőközegként vagy laborgázként használt tiszta CO2,

| — | csávázáshoz használt tiszta CO2, |
| --- | --- |

—

csávázáshoz használt tiszta CO2,

| — | az élelmiszer- vagy vegyiparban oldószerként használt tiszta CO2, |
| --- | --- |

—

az élelmiszer- vagy vegyiparban oldószerként használt tiszta CO2,

| — | a vegyiparban és a cellulóziparban termékekben vagy alapanyagokban felhasznált vagy megkötött CO2 (például karbamidhoz vagy lecsapatott karbonátokhoz), |
| --- | --- |

—

a vegyiparban és a cellulóziparban termékekben vagy alapanyagokban felhasznált vagy megkötött CO2 (például karbamidhoz vagy lecsapatott karbonátokhoz),

| — | füstgázok félszáraz mosásából származó porlasztott abszorpciós termékben (SDAP) megkötött karbonátok, |
| --- | --- |

—

füstgázok félszáraz mosásából származó porlasztott abszorpciós termékben (SDAP) megkötött karbonátok,

| — | leválasztó létesítményeknek átadott CO2, |
| --- | --- |

—

leválasztó létesítményeknek átadott CO2,

| — | a leválasztó létesítményekből származó, a szállítóhálózatba átadott CO2, |
| --- | --- |

—

a leválasztó létesítményekből származó, a szállítóhálózatba átadott CO2,

| — | a szállítóhálózatból a tárolóhelyre átadott CO2. |
| --- | --- |

—

a szállítóhálózatból a tárolóhelyre átadott CO2.

Hacsak a tevékenységspecifikus mellékletek nem írják elő más követelmények alkalmazását, az éves átadott CO2 vagy karbonát tömegét legfeljebb 1,5 %-os bizonytalansági tényezővel kell meghatározni, akár közvetlenül, térfogat- vagy tömegárammérővel vagy tömegméréssel, akár közvetve, a szóban forgó termék (például karbonátok vagy karbamid) tömegéből, az adott módszer használhatóságától függően.

Abban az esetben, ha az átadott CO2 mennyiségét mind az átadó, mind pedig az átvevő létesítményben megmérik, akkor az átadott, illetve az átvett CO2-mennyiségnek meg kell egyeznie. Amennyiben a mért értékek közötti elérés olyan határértékek között mozog, amely a mérőrendszerek bizonytalansági tényezőjével magyarázható, akkor a két mért érték számtani átlagát kell mind az átadó, mind pedig az átvevő létesítmény kibocsátási jelentésében feltüntetni. A kibocsátási jelentésben nyilatkozatot kell feltüntetni arról, hogy ezt az értéket összehangolták az átadó, illetőleg az átvevő létesítménnyel. A mért értéket kísérő adatként kell jelenteni.

Amennyiben a mért értékek közötti eltérés nem magyarázható a mérőműszerek bizonytalansági tartományával, az érintett létesítmények üzemeltetői a mért értékeket konzervatív korrekciók alkalmazásával (vagyis a kibocsátásokat nem alábecsülve) kiigazítják. Ezt a kiigazítást az átadó és az átvevő létesítmény hitelesítői ellenőrzik, és az illetékes hatóság hagyja jóvá.

Azokban az esetekben, amikor az átadott CO2 egy része biomasszából keletkezett, vagy ha a létesítményre csak részben vonatkozik a 2003/87/EK irányelv, az üzemeltető az átadott CO2 tömegének csak azt a részét vonja le, amely az irányelv alá tartozó tevékenységekben használt fosszilis tüzelőanyagokból és más anyagokból származik. A szóban forgó elszámolási módszereknek konzervatívaknak kell lenniük, és azokat jóvá kell hagyatni az illetékes hatósággal.

Amennyiben az átadó létesítményben mérésen alapuló módszert alkalmaznak, a biomasszából keletkezett CO2 átadott/átvett teljes mennyiségét mind az átadó, mind pedig az átvevő létesítmény jelentésében kísérő adatként fel kell tüntetni. Az átvevő létesítménynek e célból nem kell saját méréseket végeznie, a biomasszából keletkezett CO2-mennyiséget az átadó létesítmény adatait felhasználva tünteti fel jelentésében.”

| 6. | A 6.3. szakasz c) alszakaszának harmadik bekezdésében a „II-XI. melléklet” szavak helyébe a „II-XI. melléklet, valamint XVI., XVII. és XVIII. melléklet” szavak lépnek. |
| --- | --- |

6.

A 6.3. szakasz c) alszakaszának harmadik bekezdésében a „II-XI. melléklet” szavak helyébe a „II-XI. melléklet, valamint XVI., XVII. és XVIII. melléklet” szavak lépnek.

| 7. | A 7.1. szakasz ötödik bekezdésében a „II–XI., XIV. és XV. mellékletében ” szavak helyébe a „II–XI. mellékletében és XIV–XVIII. mellékletében” szavak lépnek. |
| --- | --- |

7.

A 7.1. szakasz ötödik bekezdésében a „II–XI., XIV. és XV. mellékletében ” szavak helyébe a „II–XI. mellékletében és XIV–XVIII. mellékletében” szavak lépnek.

| 8. | A 8. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | az ötödik bekezdés 6. albekezdésében az „I–XI. mellékletben” szavak helyébe az „I–XI. mellékletben, valamint a XVI., a XVII. és a XVIII. mellékletben” szavak lépnek; |
| --- | --- | --- |

8.

A 8. szakasz a következőképpen módosul:

a)

az ötödik bekezdés 6. albekezdésében az „I–XI. mellékletben” szavak helyébe az „I–XI. mellékletben, valamint a XVI., a XVII. és a XVIII. mellékletben” szavak lépnek;

| b) | az ötödik bekezdés a bekezdés végén új albekezdéssel egészül ki:






  „10. | adott esetben a más létesítményekbe átadott vagy más létesítményekből átvett CO2 mennyisége, feltüntetve a létesítménynek a 2003/87/EK irányelv 19. cikke alapján rendeletben meghatározott azonosító kódját.”; |
| --- | --- | --- |

b)

az ötödik bekezdés a bekezdés végén új albekezdéssel egészül ki:

„10.

adott esetben a más létesítményekbe átadott vagy más létesítményekből átvett CO2 mennyisége, feltüntetve a létesítménynek a 2003/87/EK irányelv 19. cikke alapján rendeletben meghatározott azonosító kódját.”;

| c) | a szakasz a következő új hatodik bekezdéssel egészül ki:
  „Az illetékes hatóság engedélyezheti a CO2-tárolóhelyek üzemeltetőinek, hogy a tárolóhelyek bezárását követően olyan egyszerűsített kibocsátási nyilatkozatot nyújtsanak be, amely legalább az 1. és a 9. pontban felsorolt elemeket tartalmazza, feltéve, ha az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedély nem tüntet fel kibocsátási forrást.” |
| --- | --- |

c)

a szakasz a következő új hatodik bekezdéssel egészül ki:

„Az illetékes hatóság engedélyezheti a CO2-tárolóhelyek üzemeltetőinek, hogy a tárolóhelyek bezárását követően olyan egyszerűsített kibocsátási nyilatkozatot nyújtsanak be, amely legalább az 1. és a 9. pontban felsorolt elemeket tartalmazza, feltéve, ha az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedély nem tüntet fel kibocsátási forrást.”

| 9. | A 9. szakasz vége az alábbi új bekezdéssel egészül ki:
  „A következő kiegészítő információkat kell megőrizni a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységek tekintetében:






  — | adott esetben a CO2 geológiai tárolását végző létesítmények által a tárolókomplexumba besajtolt CO2 mennyiségéről vezetett dokumentáció, |
| --- | --- | --- |

9.

A 9. szakasz vége az alábbi új bekezdéssel egészül ki:

„A következő kiegészítő információkat kell megőrizni a CO2 leválasztásával, szállításával és geológiai tárolásával kapcsolatos tevékenységek tekintetében:

—

adott esetben a CO2 geológiai tárolását végző létesítmények által a tárolókomplexumba besajtolt CO2 mennyiségéről vezetett dokumentáció,

| — | adott esetben a szállítóhálózatra vonatkozó, reprezentatív módon összesített nyomás- és hőmérsékletadatok, |
| --- | --- |

—

adott esetben a szállítóhálózatra vonatkozó, reprezentatív módon összesített nyomás- és hőmérsékletadatok,

| — | adott esetben a tárolási engedély egy példánya, amely a 2009/31/EK irányelv 9. cikkének megfelelően tartalmazza a jóváhagyott nyomonkövetési tervet, |
| --- | --- |

—

adott esetben a tárolási engedély egy példánya, amely a 2009/31/EK irányelv 9. cikkének megfelelően tartalmazza a jóváhagyott nyomonkövetési tervet,

| — | adott esetben a 2009/31/EK irányelv 14. cikkének megfelelően benyújtott jelentések, |
| --- | --- |

—

adott esetben a 2009/31/EK irányelv 14. cikkének megfelelően benyújtott jelentések,

| — | adott esetben a 2009/31/EK irányelv 15. cikkének megfelelően elvégzett ellenőrzések eredményéről szóló jelentések, |
| --- | --- |

—

adott esetben a 2009/31/EK irányelv 15. cikkének megfelelően elvégzett ellenőrzések eredményéről szóló jelentések,

| — | adott esetben a 2009/31/EK irányelv 16. cikkének megfelelően végrehajtott korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos dokumentáció.” |
| --- | --- |

—

adott esetben a 2009/31/EK irányelv 16. cikkének megfelelően végrehajtott korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos dokumentáció.”

| B. | A XII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „XII. MELLÉKLET

  Iránymutatások üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának vagy átadott mennyiségének folyamatos mérőrendszerekkel történő meghatározásához

  1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

  E melléklet rendelkezései a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátására terjednek ki. Egy létesítményen belül több kibocsátó forrás is lehet.
  E melléklet rendelkezései ezen túlmenően a csővezetékekben továbbított CO2-áramok meghatározásához alkalmazott folyamatos mérőrendszerekre is alkalmazandók, különösen abban az esetben, amikor ez utóbbiakat a CO2 leválasztása, szállítása és geológiai tárolása során a CO2 létesítmények közötti átadása céljára használják. Ennek alkalmazásában az I. melléklet 6. és 7.2. szakaszában a kibocsátásokra tett utalásokat úgy kell érteni, mint amelyek az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban átadott CO2-mennyiségekre vonatkoznak.
  2.   AZ ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZOK KIBOCSÁTÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSA

  1.   meghatározási szint:

  El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 10 %-nál.
  2.   meghatározási szint:

  El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 7,5 %-nál.
  3.   meghatározási szint:

  El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 5 %-nál.
  4.   meghatározási szint:

  El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 2,5 %-nál.


  Általános megközelítés:


  Egy adott üvegházhatást okozó gáznak az egy kibocsátó forrásból származó összkibocsátását vagy a mérési ponton keresztül áramló CO2 mennyiségét a jelentési időszakra az alábbi képlettel kell meghatározni. Ha egy létesítményben több kibocsátó forrás van, és ezek együttesen nem mérhetők, akkor az ezekből a kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat külön-külön kell mérni, és ezek összege fogja megadni az adott gáz összkibocsátását a jelentési időszakban a létesítmény egészére.



  A paraméterként használt üvegházhatást okozó gáz koncentrációját és füstgázáramát az I. melléklet 6. szakaszában szereplő rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni. A csővezetékeken keresztül átadott CO2 mérése tekintetében az I. melléklet 6. szakaszát értelemszerűen úgy kell alkalmazni, mintha a mérési pont kibocsátási forrás volna. Az ilyen mérési pontok esetében nem kell a 6.3. szakasz c) pontjában előírt ellenőrző számításokat végezni.


  Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációja


  A füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációját reprezentatív mérőponton végzett folyamatos méréssel kell meghatározni. Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációját két módszerrel lehet meghatározni:
  A. MÓDSZER
  Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának mérése közvetlenül történik.
  B. MÓDSZER
  Nagyon magas üvegházhatásúgáz-koncentrációk esetében, például a közlekedési hálózat vonatkozásában, az üvegházhatást okozó gázok koncentrációja anyagmérlegen alapuló módszerrel is kiszámítható, a létesítmény nyomonkövetési tervében meghatározottaknak megfelelően, a gázáram valamennyi egyéb összetevőjének mért koncentrációs értékét figyelembe véve:





  Füstgázáram


  A száraz füstgázáram az alábbi módszerek valamelyikével határozható meg.
  A. MÓDSZER
  A Q
  e füstgázáram anyagmérleggel kiszámítható, figyelembe véve az összes lényeges paramétert, mint például a belépő anyagok, a belépő levegőáram, a technológiai hatékonyság, valamint a kilépő oldalon a termékkibocsátás, az oxigénkoncentráció, az SO2-koncentráció és az NOx-koncentráció.
  A konkrét számítási módszert az illetékes hatóságnak a nyomonkövetési terv és a nyomonkövetési módszertan értékelésének részeként jóvá kell hagynia.
  B. MÓDSZER:
  A Q
  e füstgázáram meghatározása reprezentatív mérőponton végzett folyamatos áramméréssel.” |
| --- | --- |

B.

A XII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„XII. MELLÉKLET

Iránymutatások üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának vagy átadott mennyiségének folyamatos mérőrendszerekkel történő meghatározásához

1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

E melléklet rendelkezései a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátására terjednek ki. Egy létesítményen belül több kibocsátó forrás is lehet.

E melléklet rendelkezései ezen túlmenően a csővezetékekben továbbított CO2-áramok meghatározásához alkalmazott folyamatos mérőrendszerekre is alkalmazandók, különösen abban az esetben, amikor ez utóbbiakat a CO2 leválasztása, szállítása és geológiai tárolása során a CO2 létesítmények közötti átadása céljára használják. Ennek alkalmazásában az I. melléklet 6. és 7.2. szakaszában a kibocsátásokra tett utalásokat úgy kell érteni, mint amelyek az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban átadott CO2-mennyiségekre vonatkoznak.

2.   AZ ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZOK KIBOCSÁTÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSA

1.   meghatározási szint:

El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 10 %-nál.

2.   meghatározási szint:

El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 7,5 %-nál.

3.   meghatározási szint:

El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 5 %-nál.

4.   meghatározási szint:

El kell érni, hogy minden egyes mérési pontot figyelembe véve a jelentési időszakra meghatározott összes kibocsátás vagy CO2-áramlás összesített bizonytansága kisebb legyen ± 2,5 %-nál.

Általános megközelítés:

Egy adott üvegházhatást okozó gáznak az egy kibocsátó forrásból származó összkibocsátását vagy a mérési ponton keresztül áramló CO2 mennyiségét a jelentési időszakra az alábbi képlettel kell meghatározni. Ha egy létesítményben több kibocsátó forrás van, és ezek együttesen nem mérhetők, akkor az ezekből a kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat külön-külön kell mérni, és ezek összege fogja megadni az adott gáz összkibocsátását a jelentési időszakban a létesítmény egészére.

Formula

A paraméterként használt üvegházhatást okozó gáz koncentrációját és füstgázáramát az I. melléklet 6. szakaszában szereplő rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni. A csővezetékeken keresztül átadott CO2 mérése tekintetében az I. melléklet 6. szakaszát értelemszerűen úgy kell alkalmazni, mintha a mérési pont kibocsátási forrás volna. Az ilyen mérési pontok esetében nem kell a 6.3. szakasz c) pontjában előírt ellenőrző számításokat végezni.

Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációja

A füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációját reprezentatív mérőponton végzett folyamatos méréssel kell meghatározni. Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációját két módszerrel lehet meghatározni:

A. MÓDSZER

Az üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának mérése közvetlenül történik.

B. MÓDSZER

Nagyon magas üvegházhatásúgáz-koncentrációk esetében, például a közlekedési hálózat vonatkozásában, az üvegházhatást okozó gázok koncentrációja anyagmérlegen alapuló módszerrel is kiszámítható, a létesítmény nyomonkövetési tervében meghatározottaknak megfelelően, a gázáram valamennyi egyéb összetevőjének mért koncentrációs értékét figyelembe véve:

Formula

Füstgázáram

A száraz füstgázáram az alábbi módszerek valamelyikével határozható meg.

A. MÓDSZER

A Q
  e füstgázáram anyagmérleggel kiszámítható, figyelembe véve az összes lényeges paramétert, mint például a belépő anyagok, a belépő levegőáram, a technológiai hatékonyság, valamint a kilépő oldalon a termékkibocsátás, az oxigénkoncentráció, az SO2-koncentráció és az NOx-koncentráció.

A konkrét számítási módszert az illetékes hatóságnak a nyomonkövetési terv és a nyomonkövetési módszertan értékelésének részeként jóvá kell hagynia.

B. MÓDSZER:

A Q
  e füstgázáram meghatározása reprezentatív mérőponton végzett folyamatos áramméréssel.”

| C. | A határozat a következő XVI. melléklettel egészül ki:

  „XVI. MELLÉKLET

  Az elszállítás és a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett CO2 leválasztási tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások

  1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

  Az e mellékletben foglalt tevékenységspecifikus iránymutatásokat a CO2-leválasztási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követésére kell alkalmazni.
  A CO2-leválasztást elvégezheti akár a más létesítményekben keletkezett CO2-t átvevő speciális létesítmény, akár a CO2-kibocsátással járó tevékenységet végző létesítmény maga: ez utóbbi esetben a leválasztás ugyanannak az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélynek a keretében történik. A létesítménynek valamennyi, a CO2 leválasztásában, ideiglenes tárolásában, a CO2 szállító hálózatba vagy a CO2-ből álló üvegházhatásúgáz-kibocsátások geológiai tárolására szolgáló tárolóhelyre való átadásában részt vevő összetevőjét szerepeltetni kell az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben. Abban az esetben, ha a létesítmény a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó egyéb tevékenységet végez, akkor a szóban forgó tevékenységeket az ezen iránymutatások vonatkozó melléklete alapján kell nyomon követni.
  2.   A CO2-LEVÁLASZTÁSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ KIBOCSÁTÁSOK

  A CO2-leválasztási műveletek során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:






  — | a leválasztó létesítményeknek átadott CO2, |
| --- | --- | --- |

C.

A határozat a következő XVI. melléklettel egészül ki:

„XVI. MELLÉKLET

Az elszállítás és a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett CO2 leválasztási tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások

1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

Az e mellékletben foglalt tevékenységspecifikus iránymutatásokat a CO2-leválasztási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követésére kell alkalmazni.

A CO2-leválasztást elvégezheti akár a más létesítményekben keletkezett CO2-t átvevő speciális létesítmény, akár a CO2-kibocsátással járó tevékenységet végző létesítmény maga: ez utóbbi esetben a leválasztás ugyanannak az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélynek a keretében történik. A létesítménynek valamennyi, a CO2 leválasztásában, ideiglenes tárolásában, a CO2 szállító hálózatba vagy a CO2-ből álló üvegházhatásúgáz-kibocsátások geológiai tárolására szolgáló tárolóhelyre való átadásában részt vevő összetevőjét szerepeltetni kell az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben. Abban az esetben, ha a létesítmény a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó egyéb tevékenységet végez, akkor a szóban forgó tevékenységeket az ezen iránymutatások vonatkozó melléklete alapján kell nyomon követni.

2.   A CO2-LEVÁLASZTÁSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ KIBOCSÁTÁSOK

A CO2-leválasztási műveletek során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:

—

a leválasztó létesítményeknek átadott CO2,

| — | a létesítményben végzett égetés és egyéb kapcsolódó tevékenységek (a leválasztással összefüggésben), azaz tüzelőanyag- és kiindulásianyag-felhasználás. |
| --- | --- |

—

a létesítményben végzett égetés és egyéb kapcsolódó tevékenységek (a leválasztással összefüggésben), azaz tüzelőanyag- és kiindulásianyag-felhasználás.

3.   AZ ÁTADOTT ÉS A KIBOCSÁTOTT CO2-MENNYISÉGEK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A MENNYISÉG LÉTESÍTMÉNYSZINTŰ MEGHATÁROZÁSA

A kibocsátásokat teljes anyagmérleg felhasználásával kell kiszámítani, tekintetbe véve a létesítményben megvalósuló valamennyi, a kibocsátás szempontjából releváns folyamatból származó potenciális CO2 kibocsátást, valamint a leválasztott és a szállítóhálózatba átadott CO2 mennyiségét.

A létesítmény kibocsátásait a következő képlettel kell számítani:

Eleválasztó létesítmény
  = Tinput
   + Eleválasztás nélkül
  – Ttárolásra

ahol:

| Eleválasztó létesítmény | = | a leválasztó létesítmény teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátása |
| --- | --- | --- |
| Tinput | = | a leválasztó létesítménybe átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége; Amennyiben az üzemeltető az illetékes hatóság számára elfogadható módon bizonyítani tudja, hogy a kibocsátó létesítmény teljes CO2-kibocsátását átadják a leválasztó létesítménynek, akkor az illetékes hatóság engedélyezheti az üzemeltető számára, hogy a folyamatos kibocsátásmérő rendszerek helyett a kibocsátó létesítménynek az I–XII. melléklet alapján meghatározott kibocsátásait alkalmazza. |
| Eleválasztás nélkül | = | a létesítmény kibocsátásai a CO2 leválasztása nélkül, azaz a létesítmény valamennyi egyéb tevékenységéből származó, a vonatkozó mellékleteknek megfelelően nyomon követett kibocsátásainak összege; |
| Ttárolásra | = | a szállítóhálózatba vagy egy tárolóhelyre átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban meghatározott mennyisége. |

Eleválasztó létesítmény

=

a leválasztó létesítmény teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátása

Tinput

=

a leválasztó létesítménybe átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége; Amennyiben az üzemeltető az illetékes hatóság számára elfogadható módon bizonyítani tudja, hogy a kibocsátó létesítmény teljes CO2-kibocsátását átadják a leválasztó létesítménynek, akkor az illetékes hatóság engedélyezheti az üzemeltető számára, hogy a folyamatos kibocsátásmérő rendszerek helyett a kibocsátó létesítménynek az I–XII. melléklet alapján meghatározott kibocsátásait alkalmazza.

Eleválasztás nélkül

=

a létesítmény kibocsátásai a CO2 leválasztása nélkül, azaz a létesítmény valamennyi egyéb tevékenységéből származó, a vonatkozó mellékleteknek megfelelően nyomon követett kibocsátásainak összege;

Ttárolásra

=

a szállítóhálózatba vagy egy tárolóhelyre átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban meghatározott mennyisége.

Azokban az esetekben, amikor a CO2-leválasztást ugyanaz a létesítmény végzi, amelyikből a CO2 származik, a Tinput nullával egyenlő.

Önálló leválasztó létesítmények esetében az Eleválasztás nélkül a kibocsátásoknak azon mennyisége, amely a leválasztó létesítménybe leválasztás céljából átadott CO2-n kívüli forrásokból származik, például a turbinákból, kompreszszorokból, fűtőberendezésekből származó égetési eredetű kibocsátások. Ezeket a kibocsátásokat a megfelelő tevékenységspecifikus mellékletnek megfelelően elvégzett számításokkal vagy mérésekkel lehet meghatározni.

Az önálló leválasztó létesítmények esetében a CO2-t leválasztó létesítménybe átadó létesítmény a Tinput összegét levonja saját kibocsátásaiból.

3.2.   AZ ÁTADOTT CO2 MEGHATÁROZÁSA

Az átadott és a leválasztó létesítménybe átvett CO2 mennyiségét az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban, a XII. mellékletnek megfelelően alkalmazott folyamatos kibocsátásmérő rendszerekkel kell meghatározni. Legalább a XII. mellékletben meghatározottak szerinti 4. meghatározási szintet kell alkalmazni. A vonatkozó kibocsátási forrás esetében kizárólag akkor használható eggyel alacsonyabb meghatározási szint, ha az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyítják, hogy a 4. meghatározási szinten alapuló megközelítés műszakilag megvalósíthatatlan.”

| D. | A határozat az alábbi XVII. melléklettel egészül ki:

  „XVII. MELLÉKLET

  A 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett csővezetékes CO2-szállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások

  1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

  A CO2 csővezetékeken keresztül történő szállításából származó kibocsátások nyomon követésének és jelentésének tárgyi terjedelmét a szállítóhálózat üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélye határozza meg, a szállítóhálózatba beleértve a hozzá funkcionálisan kapcsolódó létesítményeket – köztük a nyomásfokozó állomásokat és a fűtőberendezéseket – is. Mindegyik szállítóhálózatnak van legalább egy olyan kezdő- és egy olyan végpontja, amely a CO2 leválasztását, szállítását vagy geológiai tárolását végző más létesítményekhez kapcsolódik. A kezdő- és a végpontok lehetnek a szállítóhálózat kettéágazásai vagy országhatárok. A kezdő- és végpontoknak, valamint a kapcsolódó létesítményeknek szerepelniük kell az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben.
  2.   A CO2-KIBOCSÁTÁS MENNYISÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA

  A CO2 csővezetéken történő szállítása során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:






  — | a szállítóhálózathoz funkcionálisan kapcsolódó létesítményekben – például nyomásfokozó állomásokon – végzett égetés vagy egyéb folyamatok, |
| --- | --- | --- |

D.

A határozat az alábbi XVII. melléklettel egészül ki:

„XVII. MELLÉKLET

A 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolás céljából végzett csővezetékes CO2-szállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározására szolgáló tevékenységspecifikus iránymutatások

1.   TERJEDELEM ÉS TELJESSÉG

A CO2 csővezetékeken keresztül történő szállításából származó kibocsátások nyomon követésének és jelentésének tárgyi terjedelmét a szállítóhálózat üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélye határozza meg, a szállítóhálózatba beleértve a hozzá funkcionálisan kapcsolódó létesítményeket – köztük a nyomásfokozó állomásokat és a fűtőberendezéseket – is. Mindegyik szállítóhálózatnak van legalább egy olyan kezdő- és egy olyan végpontja, amely a CO2 leválasztását, szállítását vagy geológiai tárolását végző más létesítményekhez kapcsolódik. A kezdő- és a végpontok lehetnek a szállítóhálózat kettéágazásai vagy országhatárok. A kezdő- és végpontoknak, valamint a kapcsolódó létesítményeknek szerepelniük kell az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben.

2.   A CO2-KIBOCSÁTÁS MENNYISÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA

A CO2 csővezetéken történő szállítása során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:

—

a szállítóhálózathoz funkcionálisan kapcsolódó létesítményekben – például nyomásfokozó állomásokon – végzett égetés vagy egyéb folyamatok,

| — | a szállítóhálózatból származó diffúz kibocsátások, |
| --- | --- |

—

a szállítóhálózatból származó diffúz kibocsátások,

| — | a szállítóhálózatból a légkörbe visszajuttatott kibocsátások, |
| --- | --- |

—

a szállítóhálózatból a légkörbe visszajuttatott kibocsátások,

| — | a szállítóhálózatot érintő szivárgási incidensekből származó kibocsátások. |
| --- | --- |

—

a szállítóhálózatot érintő szivárgási incidensekből származó kibocsátások.

A lenti B. módszert alkalmazó szállítóhálózat esetében a számított kibocsátáshoz nem kell hozzáadni a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó más létesítményektől átvett CO2-t, és annak számított kibocsátásából nem kell levonni a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó más létesítményekbe átadott CO2 mennyiségét.

2.1.   A MENNYISÉG MEGHATÁROZÁSÁRA ALKALMAZOTT MEGKÖZELÍTÉSEK

A szállítóhálózatok üzemeltetői a következő két módszer közül választhatnak:

A.   MÓDSZER:

A szállítóhálózat kibocsátásait a következő képlet szerint alkalmazott anyagmérleg alapján kell meghatározni:

Formula

ahol:

| Kibocsátások | = | a szállítóhálózat összes CO2 kibocsátása [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| Esaját tevékenység | = | a szállítóhálózat saját tevékenységéből (vagyis nem a hálózatban szállított CO2-ből) származó kibocsátások, például azok, amelyek a nyomásfokozó állomásokon végzett, ezen iránymutatások vonatkozó mellékleteivel összhangban nyomon követett tüzelőanyag-használat következményei; |
| TBE,i | = | a szállítóhálózatba az i betáplálási ponton átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége; |
| TKI,j | = | a szállítóhálózatból a j kimeneti ponton átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége. |

Kibocsátások

=

a szállítóhálózat összes CO2 kibocsátása [t CO2];

Esaját tevékenység

=

a szállítóhálózat saját tevékenységéből (vagyis nem a hálózatban szállított CO2-ből) származó kibocsátások, például azok, amelyek a nyomásfokozó állomásokon végzett, ezen iránymutatások vonatkozó mellékleteivel összhangban nyomon követett tüzelőanyag-használat következményei;

TBE,i

=

a szállítóhálózatba az i betáplálási ponton átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége;

TKI,j

=

a szállítóhálózatból a j kimeneti ponton átadott CO2-nek a XII. melléklettel és az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban megállapított mennyisége.

B.   MÓDSZER:

A kibocsátásokat a létesítményben végrehajtott, a kibocsátás szempontjából releváns valamennyi folyamatból származó potenciális CO2 kibocsátásnak, valamint a leválasztott és a szállítóhálózatba átadott CO2 mennyiségének figyelembevételével, a következő képlet alkalmazásával kell kiszámítani:

Kibocsátások [t CO2]= CO2 diffúz + CO2 légkörbe visszajuttatott + CO2 szivárgások + CO2 létesítmények

ahol:

| Kibocsátások | = | a szállítóhálózat összes CO2 kibocsátása [t CO2]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 diffúz | = | a szállítóhálózatban szállított CO2-ből származó diffúz kibocsátások összege [t CO2], beleértve a tömítéseken vagy szelepeken keresztül, intermedier kompresszorállomásokból és intermedier tárolólétesítményekből távozó kibocsátásokat is; |
| CO2 légkörbe visszajuttatott | = | a szállítóhálózatban szállított CO2-ből a légkörbe visszajuttatott kibocsátások mennyisége [t CO2]; |
| CO2 szivárgások | = | a szállítóhálózatban szállított azon CO2-mennyiség [t CO2], amely a szállítóhálózat egy vagy több összetevőjének meghibásodása következtében kerül kibocsátásra; |
| CO2 létesítmények | = | az égetés vagy a szállítóhálózaton végzett csővezetékes szállításhoz funkcionálisan kapcsolódó, az ezen iránymutatások vonatkozó mellékleteinek megfelelően nyomon követett egyéb folyamatok következtében kibocsátott CO2 mennyisége [t CO2]; |

Kibocsátások

=

a szállítóhálózat összes CO2 kibocsátása [t CO2];

CO2 diffúz

=

a szállítóhálózatban szállított CO2-ből származó diffúz kibocsátások összege [t CO2], beleértve a tömítéseken vagy szelepeken keresztül, intermedier kompresszorállomásokból és intermedier tárolólétesítményekből távozó kibocsátásokat is;

CO2 légkörbe visszajuttatott

=

a szállítóhálózatban szállított CO2-ből a légkörbe visszajuttatott kibocsátások mennyisége [t CO2];

CO2 szivárgások

=

a szállítóhálózatban szállított azon CO2-mennyiség [t CO2], amely a szállítóhálózat egy vagy több összetevőjének meghibásodása következtében kerül kibocsátásra;

CO2 létesítmények

=

az égetés vagy a szállítóhálózaton végzett csővezetékes szállításhoz funkcionálisan kapcsolódó, az ezen iránymutatások vonatkozó mellékleteinek megfelelően nyomon követett egyéb folyamatok következtében kibocsátott CO2 mennyisége [t CO2];

2.2.   A MENNYISÉG MEGHATÁROZÁSÁVAL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK

Akár az A., akár a B. módszert választja, az üzemeltetőnek bizonyítania kell az illetékes hatóság előtt, hogy a választott módszer indokolatlanul magas költségek nélkül, az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedély érvényessége idején elérhető legjobb technológia és szaktudás alkalmazásával az összkibocsátás tekintetében megbízhatóbb, alacsonyabb bizonytalanságú eredményekhez vezet. A B. módszer választása esetén az üzemeltető az illetékes hatóság számára elfogadható módon bizonyítja, hogy az üzemeltető szállítóhálózatának éves szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátása vonatkozásában fennálló bizonytalanság nem haladja meg a 7,5 %-ot.

2.2.1.   AZ A. MÓDSZERREL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK:

A szállítóhálózatba átadott és a szállítóhálózatból átvett CO2 mennyiségét az I. melléklet 5.7. szakaszával összhangban, a XII. mellékletnek megfelelően alkalmazott folyamatos kibocsátásmérő rendszerekkel kell meghatározni. Legalább a XII. mellékletben meghatározottak szerinti 4. meghatározási szintet kell alkalmazni. A vonatkozó kibocsátási forrás esetében kizárólag akkor használható eggyel alacsonyabb meghatározási szint, ha az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyítják, hogy az ezen a meghatározási szinten alapuló megközelítés műszakilag megvalósíthatatlan.

2.2.2.   A B. MÓDSZERREL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK:

2.2.2.1.   Égetésből származó kibocsátások

A tüzelőanyag-használatból eredő, égetésből származó potenciális kibocsátásokat a II. melléklettel összhangban kell nyomon követni.

2.2.2.2.   A szállítóhálózatból származó diffúz kibocsátások

Diffúz kibocsátások a következőkben felsorolt típusokhoz tartozó berendezésekből származhatnak:

| — | tömítések, |
| --- | --- |

—

tömítések,

| — | mérőberendezések, |
| --- | --- |

—

mérőberendezések,

| — | szelepek, |
| --- | --- |

—

szelepek,

| — | intermedier kompresszorállomások, |
| --- | --- |

—

intermedier kompresszorállomások,

| — | intermedier tárolólétesítmények. |
| --- | --- |

—

intermedier tárolólétesítmények.

Amennyiben diffúz kibocsátásokkal kell számolni, az egy berendezésre/előfordulásra vonatkoztatott, g CO2/időegységben kifejezett átlagos kibocsátási tényezőket (EF) az üzemeltető a művelet megkezdésekor, de legkésőbb az első olyan jelentéstételi év végéig meghatározza, amelyben a szállítóhálózat már üzemel. Ezeket a tényezőket az üzemeltetők a szakterület vonatkozásában rendelkezésre álló legjobb technikák alapján legalább ötévente felülvizsgálják.

Az összkibocsátás meghatározásához az egyes kategóriákban meglévő berendezések számát meg kell szorozni a kibocsátási tényezővel, majd össze kell adni az egyes kategóriák esetében kapott eredményeket az itt látható egyenlet mintájára:

Formula

Az előfordulások száma megegyezik a szóban forgó berendezések kategóriánkénti darabszámával, megszorozva az egy évre eső időegységek számával.

2.2.2.3.   A szivárgásból származó kibocsátások

A szállítóhálózat üzemeltetője reprezentatív (térbeli és időbeli) hőmérséklet- és nyomásadatokkal bizonyítja a hálózat szivárgásmentes működését. Amennyiben az adatok alapján szivárgásra lehet következtetni, az üzemeltető a szakterület vonatkozásában rendelkezésre álló, helyes gyakorlatra vonatkozó iránymutatások alapján, a nyomonkövetési tervben dokumentált megfelelő módszerrel kiszámítja a szivárgás következtében a légkörbe jutatott CO2 mennyiségét, pl. a hőmérsékletre és a nyomásra vonatkozó adatoknak a szivárgásmentes működés során mért átlagos nyomás- és hőmérsékleti értékekkel való összehasonlításából kapott különbségek felhasználásával.

2.2.2.4.   Légkörbe visszajuttatott kibocsátások

Az üzemeltető a nyomonkövetési tervben kitér a légkörbe visszajutatott kibocsátást eredményező potenciális helyzetekkel kapcsolatos elemzésre, beleértve a karbantartással vagy vészhelyzettel összefüggésben keletkező kibocsátásokat is, és a szakterület vonatkozásában rendelkezésre álló, helyes gyakorlatra vonatkozó iránymutatások alapján a légkörbe visszajutatott CO2 mennyiségének kiszámítására megfelelően dokumentált módszertant határoz meg.

2.2.2.5.   A diffúz kibocsátásokkal és a szivárgásból származó kibocsátásokkal kapcsolatban végzett számítási eredmények validálása

Tekintve, hogy a szállítóhálózatba átadott és az onnan átvett CO2 nyomon követésére minden esetben kereskedelmi célból kerül majd sor, a szállítóhálózat üzemeltetője évente legalább egy alkalommal az A. módszert alkalmazza a B. módszer eredményeinek validálására. Ebben a tekintetben az átadott CO2 mérésére a XII. mellékletben meghatározott alacsonyabb meghatározási szintek is alkalmazhatók.”

| E. | A határozat a következő XVIII. melléklettel egészül ki:

  „XVIII. MELLÉKLET

  A CO2-nek a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolására vonatkozó tevékenységspecifikus iránymutatások

  1.   TERJEDELEM

  A CO2 geológiai tárolásából származó kibocsátások nyomon követésének és jelentésének tárgyi terjedelmét az egyes tárolóhelyekre külön-külön kell megállapítani, a 2009/31/EK irányelv alapján kiadott engedélyben a tárolóhely és a tárolókomplexum pontos lehatárolása alapján. A CO2 besajtolására alkalmazott berendezésekből származó valamennyi kibocsátási forrást fel kell tüntetni az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben. Amennyiben egy tárolókomplexumból származó olyan szivárgásokat azonosítanak, amelyek kibocsátáshoz vagy CO2 vízoszlopba juttatásához vezetnek, akkor ezeket a szivárgásokat az adott létesítmény vonatkozásában mindaddig kibocsátási forrásként kell nyilvántartani, amíg a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedéseket végre nem hajtották, és nem vált kimutathatatlanná a szivárgásból származó kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.
  2.   CO2-KIBOCSÁTÁSOK BEAZONOSÍTÁSA

  A CO2 geológiai tárolása során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:






  — | tüzelőanyag-használat a nyomásfokozó állomásokon, illetve egyéb égetéssel járó tevékenységek, pl. a helyszínen működő erőművek, |
| --- | --- | --- |

E.

A határozat a következő XVIII. melléklettel egészül ki:

„XVIII. MELLÉKLET

A CO2-nek a 2009/31/EK irányelv alapján engedélyezett tárolóhelyen való geológiai tárolására vonatkozó tevékenységspecifikus iránymutatások

1.   TERJEDELEM

A CO2 geológiai tárolásából származó kibocsátások nyomon követésének és jelentésének tárgyi terjedelmét az egyes tárolóhelyekre külön-külön kell megállapítani, a 2009/31/EK irányelv alapján kiadott engedélyben a tárolóhely és a tárolókomplexum pontos lehatárolása alapján. A CO2 besajtolására alkalmazott berendezésekből származó valamennyi kibocsátási forrást fel kell tüntetni az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedélyben. Amennyiben egy tárolókomplexumból származó olyan szivárgásokat azonosítanak, amelyek kibocsátáshoz vagy CO2 vízoszlopba juttatásához vezetnek, akkor ezeket a szivárgásokat az adott létesítmény vonatkozásában mindaddig kibocsátási forrásként kell nyilvántartani, amíg a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedéseket végre nem hajtották, és nem vált kimutathatatlanná a szivárgásból származó kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.

2.   CO2-KIBOCSÁTÁSOK BEAZONOSÍTÁSA

A CO2 geológiai tárolása során felmerülő potenciális CO2 kibocsátási források a következők:

—

tüzelőanyag-használat a nyomásfokozó állomásokon, illetve egyéb égetéssel járó tevékenységek, pl. a helyszínen működő erőművek,

| — | a besajtolás vagy a fokozott szénhidrogén-kinyerés során történő légkörbe juttatás, |
| --- | --- |

—

a besajtolás vagy a fokozott szénhidrogén-kinyerés során történő légkörbe juttatás,

| — | a besajtolás során keletkező diffúz kibocsátások, |
| --- | --- |

—

a besajtolás során keletkező diffúz kibocsátások,

| — | a fokozott szénhidrogén-kinyerés során keletkező CO2, |
| --- | --- |

—

a fokozott szénhidrogén-kinyerés során keletkező CO2,

| — | szivárgás. |
| --- | --- |

—

szivárgás.

A tárolóhelyek esetében a számított kibocsátáshoz nem kell hozzáadni a más létesítményektől átvett CO2-t, illetve a számított kibocsátásból nem kell levonni a más létesítménybe átadott vagy a tárolóhelyen geológiai tárolás alatt lévő CO2 mennyiségét.

2.1.   A TÜZELŐANYAG-HASZNÁLATBÓL SZÁRMAZÓ KIBOCSÁTÁSOK

A földfelszín feletti tevékenységekhez kapcsolódó égetésből származó kibocsátásokat a II. melléklettel összhangban kell meghatározni.

2.2.   A BESAJTOLÁSKOR KELETKEZŐ LÉGKÖRBE JUTATOTT ÉS DIFFÚZ KIBOCSÁTÁSOK

A légkörbe jutatott és a diffúz kibocsátásokat a következők szerint kell meghatározni:

CO2 kibocsátott mennyisége [tCO2] = V CO2 [tCO2] + F CO2 [tCO2]

ahol:

V CO2
  = a légkörbe jutatott CO2 mennyisége

F CO2 = a
  = diffúz kibocsátásokból származó CO2 mennyisége

A V CO2 meghatározásához az ezen iránymutatások XII. mellékletével összhangban folyamatos kibocsátásmérő rendszereket kell alkalmazni. Amennyiben a folyamatos kibocsátásmérő rendszerek alkalmazása ésszerűtlenül költséges lenne, az üzemeltető az illetékes hatóság jóváhagyásától függően a szakterületre vonatkozó helyes gyakorlat alapján kidolgozott megfelelő módszert felveheti a nyomonkövetési tervbe.

Az F CO2 egyetlen forrásnak tekintendő, azaz a XII. melléklet és az I. melléklet 6.2. szakaszának a bizonytalansággal kapcsolatos követelményei az összesített értékre, nem pedig az egyes kibocsátási pontokra alkalmazandók. Az üzemeltető a nyomonkövetési tervben kitér a diffúz kibocsátás potenciális forrásaival kapcsolatos elemzésre és a szakterület vonatkozásában rendelkezésre álló, helyes gyakorlatra vonatkozó iránymutatások alapján az F CO2 mennyiségének kiszámítására vagy mérésére megfelelően dokumentált módszertant határoz meg. Az F CO2 meghatározására a sajtolóberendezés vonatkozásában a 2009/31/EK irányelv 13. cikkének és II. melléklete 1.1. e)–h) alpontjainak megfelelően gyűjtött adatok is felhasználhatók, amennyiben azok megfelelnek az ezen irányelvben szereplő követelményeknek.

2.3.   A FOKOZOTT SZÉNHIDROGÉN-KINYERÉSRE IRÁNYULÓ MŰVELETEK SORÁN KELETKEZŐ LÉGKÖRBE JUTATOTT ÉS DIFFÚZ KIBOCSÁTÁSOK

A fokozott szénhidrogén-kinyerésnek és a CO2 geológiai tárolásának kombinációja nagy valószínűséggel további forrásanyag-kibocsátással jár, azaz a szénhidrogének kitermelésével párhuzamosan CO2 keletkezik. A fokozott szénhidrogén-kinyerésre irányuló műveletek során a következő további kibocsátási források merülnek fel:

| — | az olaj és a gáz szétválasztására szolgáló egységek és a gázvisszanyerő berendezések, amennyiben légkörbe visszajutatott CO2-kibocsátások is előfordulnak, |
| --- | --- |

—

az olaj és a gáz szétválasztására szolgáló egységek és a gázvisszanyerő berendezések, amennyiben légkörbe visszajutatott CO2-kibocsátások is előfordulnak,

| — | a fáklyázás, amelynek során a folyamatos lefúvató rendszerek alkalmazásának következtében kibocsátások keletkezhetnek, illetve a szénhidrogén kitermelő létesítmények nyomáscsökkentése, |
| --- | --- |

—

a fáklyázás, amelynek során a folyamatos lefúvató rendszerek alkalmazásának következtében kibocsátások keletkezhetnek, illetve a szénhidrogén kitermelő létesítmények nyomáscsökkentése,

| — | az annak elkerülése érdekében alkalmazott CO2 lefúvató rendszer, hogy a túl nagy koncentrációban megjelenő CO2 eloltsa a fáklyát. |
| --- | --- |

—

az annak elkerülése érdekében alkalmazott CO2 lefúvató rendszer, hogy a túl nagy koncentrációban megjelenő CO2 eloltsa a fáklyát.

A diffúz kibocsátásokat rendszerint visszairányítják egy gáztároló rendszerbe, a fáklyához vagy a CO2 lefúvató rendszerbe. Az ilyen diffúz kibocsátásokat vagy pl. a CO2 lefúvató rendszerből a légkörbe juttatott CO2-t az e melléklet 2.2. szakaszának megfelelően kell meghatározni.

A fáklyázásból származó kibocsátásokat a II. mellékletnek megfelelően, a fáklyagáz potenciális inherens CO2 tartalmának figyelembevételével kell meghatározni.

3.   A TÁROLÓKOMPLEXUMBÓL MEGVALÓSULÓ SZIVÁRGÁS

Nyomonkövetési eljárást kell indítani abban az esetben, ha a szivárgás kibocsátást vagy vízoszlopba juttatást eredményez. A CO2 vízoszlopba juttatásából származó kibocsátásokat a vízoszlopba juttatott mennyiséggel megegyező mennyiségűnek kell tekinteni.

A kibocsátások vagy a szivárgás következtében keletkező vízoszlopba juttatást mindaddig nyomon kell követni, amíg a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedéseket végre nem hajtották, és nem vált kimutathatatlanná a kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.

A kibocsátások és a vízoszlopba juttatás mennyiségét a következők szerint kell meghatározni:

Formula

ahol:

| L CO2 | = | a szivárgás következtében naptári naponként kibocsátott vagy kijuttatott CO2 tömege. Minden olyan naptári nap vonatkozásában, amikor a szivárgás kimutatható, az óránként elszivárgott átlagos tömeget [tCO2/h] kell alapul venni, majd azt megszorozni 24-gyel. Az óránként elszivárgott mennyiséget a tárolóhely és a szivárgás vonatkozásában jóváhagyott nyomonkövetési tervben szereplő rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni. A nyomon követés megkezdése előtti naptári napok vonatkozásában a naponta elszivárgott tömeget a nyomon követés első napján mért napi elszivárgott tömeggel megegyezőnek kell tekinteni. |
| --- | --- | --- |
| Tkezdődátum | = | a következők közül a legkésőbbi:






  a) | az utolsó olyan nap, amelynek vonatkozásában nem jelentettek a szóban forgó forrásból származó kibocsátásokat vagy vízoszlopba juttatást; |

L CO2

=

a szivárgás következtében naptári naponként kibocsátott vagy kijuttatott CO2 tömege. Minden olyan naptári nap vonatkozásában, amikor a szivárgás kimutatható, az óránként elszivárgott átlagos tömeget [tCO2/h] kell alapul venni, majd azt megszorozni 24-gyel. Az óránként elszivárgott mennyiséget a tárolóhely és a szivárgás vonatkozásában jóváhagyott nyomonkövetési tervben szereplő rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni. A nyomon követés megkezdése előtti naptári napok vonatkozásában a naponta elszivárgott tömeget a nyomon követés első napján mért napi elszivárgott tömeggel megegyezőnek kell tekinteni.

Tkezdődátum

=

a következők közül a legkésőbbi:

a)

az utolsó olyan nap, amelynek vonatkozásában nem jelentettek a szóban forgó forrásból származó kibocsátásokat vagy vízoszlopba juttatást;

| b) | a CO2 besajtolásának kezdődátuma; |
| --- | --- |

b)

a CO2 besajtolásának kezdődátuma;

| c) | egyéb olyan időpont, amelyről az illetékes hatóság számára elfogadható módon bizonyítható, hogy a kibocsátás vagy a vízoszlopba juttatás nem kezdődhetett meg a szóban forgó időpont előtt. |
| --- | --- |

c)

egyéb olyan időpont, amelyről az illetékes hatóság számára elfogadható módon bizonyítható, hogy a kibocsátás vagy a vízoszlopba juttatás nem kezdődhetett meg a szóban forgó időpont előtt.

Tzáródátum

=

az az időpont, amikorra a 2009/31/EK irányelv 16. cikke szerinti korrekciós intézkedéseket végrehajtották, és már nem mutatható ki kibocsátás vagy vízoszlopba juttatás.

A szivárgásokból származó kibocsátások vagy vízoszlopba juttatás mennyiségi meghatározására más módszerek is alkalmazhatók, amennyiben a fent leírt megközelítésnél nagyobb pontosságuk miatt az illetékes hatóság jóváhagyta őket.

A tárolókomplexumból kiszivárgott kibocsátások mennyiségét minden szivárgás esetében a jelentési időszakra vonatkozó legfeljebb ± 7,5 %-os összesített bizonytalansággal kell meghatározni. Abban az esetben, ha az alkalmazott mennyiségmeghatározási módszer összesített bizonytalansága meghaladja a ± 7,5 %-ot a következők szerinti kiigazítást kell alkalmazni:

CO2,jelentett [tCO2] = CO2,meghatározott mennyiség [tCO2] × (1 + (Bizonytalanságrendszer [%]/100) – 0,075)

ahol:

| CO2,jelentett | : | az éves kibocsátási jelentésbe a szóban forgó szivárgással kapcsolatban szereplő CO2-mennyiség; |
| --- | --- | --- |
| CO2,meghatározott mennyiség | : | a szóban forgó szivárgás esetében alkalmazott mennyiségmeghatározási módszerrel kapott CO2-mennyiség; |
| Bizonytalanságrendszer | : | a szóban forgó szivárgás esetében alkalmazott mennyiségmeghatározási módszernek az ezen iránymutatások I. mellékletének 7. szakasza alapján meghatározott bizonytalansági foka.” |

CO2,jelentett

:

az éves kibocsátási jelentésbe a szóban forgó szivárgással kapcsolatban szereplő CO2-mennyiség;

CO2,meghatározott mennyiség

:

a szóban forgó szivárgás esetében alkalmazott mennyiségmeghatározási módszerrel kapott CO2-mennyiség;

Bizonytalanságrendszer

:

a szóban forgó szivárgás esetében alkalmazott mennyiségmeghatározási módszernek az ezen iránymutatások I. mellékletének 7. szakasza alapján meghatározott bizonytalansági foka.”

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/48

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 18.)

a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó romániai védőintézkedésekről

(az értesítés a C(2010) 3767. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/346/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A lovak fertőző kevésvérűsége vírusos betegség, amely csak a lóféléket támadja meg. A lappangási idő általában 1–3 hét, de lehet akár 3 hónap is. A fertőzött ló élete végéig fertőző marad és átadhatja a fertőzést más lóféléknek. A fertőzés általában tünetmentes marad mindaddig, amíg az állat el nem pusztul egy virémia során bekövetkező akut rohamban, ekként pedig jelentősen megnő az átvitel valószínűsége. A betegség helyi szinten a fertőzött lófélék vérével terjed a vérszívó bögöly megszakított táplálkozása, az embrió méhen belüli megfertőződése útján. A betegség nagyobb távolságban főként a fertőzött állatok, spermáik, petesejtjeik és embrióik szállításával, valamint fertőzött injekcióstű használatával vagy a vírussal megfertőzött vérkészítmények infúziójával terjed. |
| --- | --- |

(1)

A lovak fertőző kevésvérűsége vírusos betegség, amely csak a lóféléket támadja meg. A lappangási idő általában 1–3 hét, de lehet akár 3 hónap is. A fertőzött ló élete végéig fertőző marad és átadhatja a fertőzést más lóféléknek. A fertőzés általában tünetmentes marad mindaddig, amíg az állat el nem pusztul egy virémia során bekövetkező akut rohamban, ekként pedig jelentősen megnő az átvitel valószínűsége. A betegség helyi szinten a fertőzött lófélék vérével terjed a vérszívó bögöly megszakított táplálkozása, az embrió méhen belüli megfertőződése útján. A betegség nagyobb távolságban főként a fertőzött állatok, spermáik, petesejtjeik és embrióik szállításával, valamint fertőzött injekcióstű használatával vagy a vírussal megfertőzött vérkészítmények infúziójával terjed.

| (2) | A lófélék fertőző kevésvérűsége bejelentési kötelezettség alá tartozó betegség a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv (2) A. melléklete alapján. Ezenkívül az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv (3) előírja, hogy a lófélék fertőző kevésvérűségének kitörését az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerén (ADNS) keresztül be kell jelenteni a Bizottságnak és a többi tagállamnak. |
| --- | --- |

(2)

A lófélék fertőző kevésvérűsége bejelentési kötelezettség alá tartozó betegség a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv (2) A. melléklete alapján. Ezenkívül az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv (3) előírja, hogy a lófélék fertőző kevésvérűségének kitörését az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerén (ADNS) keresztül be kell jelenteni a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

| (3) | A 90/426/EGK irányelv 4. cikkének (5) bekezdése korlátozásokat ír elő lovaknak a lovak fertőző kevésvérűségével fertőzött gazdaságokból való elszállítását illetően mindaddig, amíg a fertőzött állatok levágását követően a többi állaton elvégzett két Coggins-próba negatív eredményt nem hoz. |
| --- | --- |

(3)

A 90/426/EGK irányelv 4. cikkének (5) bekezdése korlátozásokat ír elő lovaknak a lovak fertőző kevésvérűségével fertőzött gazdaságokból való elszállítását illetően mindaddig, amíg a fertőzött állatok levágását követően a többi állaton elvégzett két Coggins-próba negatív eredményt nem hoz.

| (4) | A többi tagállammal ellentétben Romániában a lovak fertőző kevésvérűsége endémiás, és a fertőző lóállomány azonnali levágását nem hajtják végre következetesen. Ezért fogadták el a lovak fertőző kevésvérűségére Romániában vonatkozó védőintézkedésekről szóló, 2007. április 23-i 2007/269/EK bizottsági határozatot (4). |
| --- | --- |

(4)

A többi tagállammal ellentétben Romániában a lovak fertőző kevésvérűsége endémiás, és a fertőző lóállomány azonnali levágását nem hajtják végre következetesen. Ezért fogadták el a lovak fertőző kevésvérűségére Romániában vonatkozó védőintézkedésekről szóló, 2007. április 23-i 2007/269/EK bizottsági határozatot (4).

| (5) | A lovak fertőző kevésvérűségének a Romániából más tagállamokba szállított, tenyésztésre és termelésre szánt lóféléknél előforduló újabb esetei és a Bizottság szolgálatai által az említett tagállamban a 90/426/EGK irányelv (5) 10. cikkével összhangban 2009-ben elvégzett állat-egészségügyi ellenőrzés nemrégiben közzétett eredménye azt jelzi, hogy a 2007/269/EK határozat végrehajtása, érvényesítése és nyomon követése gyenge. |
| --- | --- |

(5)

A lovak fertőző kevésvérűségének a Romániából más tagállamokba szállított, tenyésztésre és termelésre szánt lóféléknél előforduló újabb esetei és a Bizottság szolgálatai által az említett tagállamban a 90/426/EGK irányelv (5) 10. cikkével összhangban 2009-ben elvégzett állat-egészségügyi ellenőrzés nemrégiben közzétett eredménye azt jelzi, hogy a 2007/269/EK határozat végrehajtása, érvényesítése és nyomon követése gyenge.

| (6) | Az élő lófélék, spermáik, petesejtjeik és embrióik kereskedelme miatt a romániai járványügyi helyzet állat-egészségügyi kockázatot jelent az Unióban a lófélék számára. Ezért indokolt a Romániából származó lófélék, spermáik, petesejtjeik és embrióik, valamint a lófélék bizonyos vérkészítményeinek mozgására és kereskedelmére vonatkozó sajátos rendszert kialakító védőintézkedések elfogadása az Unióban, a lófélék egészségének és jóllétének megóvása céljából. |
| --- | --- |

(6)

Az élő lófélék, spermáik, petesejtjeik és embrióik kereskedelme miatt a romániai járványügyi helyzet állat-egészségügyi kockázatot jelent az Unióban a lófélék számára. Ezért indokolt a Romániából származó lófélék, spermáik, petesejtjeik és embrióik, valamint a lófélék bizonyos vérkészítményeinek mozgására és kereskedelmére vonatkozó sajátos rendszert kialakító védőintézkedések elfogadása az Unióban, a lófélék egészségének és jóllétének megóvása céljából.

| (7) | A betegség nem egyenlő arányban fordul elő Románia-szerte, valamint a lófélék e tagállambeli különböző kategóriái körében. Ez a helyzet lehetővé teszi, hogy kevésbé szigorú feltételeket alkalmazzanak bizonyos, versenyre szánt törzskönyvezett lovak szállítására, a jövőben pedig lehetővé kell tennie, hogy később a betegségtől mentes régiókat határozzanak meg. |
| --- | --- |

(7)

A betegség nem egyenlő arányban fordul elő Románia-szerte, valamint a lófélék e tagállambeli különböző kategóriái körében. Ez a helyzet lehetővé teszi, hogy kevésbé szigorú feltételeket alkalmazzanak bizonyos, versenyre szánt törzskönyvezett lovak szállítására, a jövőben pedig lehetővé kell tennie, hogy később a betegségtől mentes régiókat határozzanak meg.

| (8) | A 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a rendeltetési tagállam a 4. cikk (5) bekezdésétől általános vagy korlátozott eltérést engedélyezhet az olyan különleges jellel ellátott állatok tekintetében, amely azt mutatja, hogy vágásra szánták őket, feltéve, hogy az egészségügyi bizonyítványon szerepel ilyen eltérés. Ilyen eltérés engedélyezése esetében a vágásra szánt lóféléket egyenesen a kijelölt vágóhídra kell szállítani, és a vágóhídra való érkezésüket követő öt napon belül le kell vágni őket. |
| --- | --- |

(8)

A 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a rendeltetési tagállam a 4. cikk (5) bekezdésétől általános vagy korlátozott eltérést engedélyezhet az olyan különleges jellel ellátott állatok tekintetében, amely azt mutatja, hogy vágásra szánták őket, feltéve, hogy az egészségügyi bizonyítványon szerepel ilyen eltérés. Ilyen eltérés engedélyezése esetében a vágásra szánt lóféléket egyenesen a kijelölt vágóhídra kell szállítani, és a vágóhídra való érkezésüket követő öt napon belül le kell vágni őket.

| (9) | A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 12. cikke megállapítja a hatósági ellenőrzések során vett minták elemzésével foglalkozó laboratóriumokra vonatkozó akkreditációs követelményeket. |
| --- | --- |

(9)

A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 12. cikke megállapítja a hatósági ellenőrzések során vett minták elemzésével foglalkozó laboratóriumokra vonatkozó akkreditációs követelményeket.

| (10) | A lófélék afrikai lópestisen kívüli betegségeit vizsgáló közösségi referencialaboratóriumról szóló, 2008. február 28-i 180/2008/EK bizottsági rendelet (7) melléklete megállapítja a lóbetegségek unióbeli referencialaboratóriumnak a tagállamokban a lófélék fertőző betegségeinek diagnosztizálásáért felelős laboratóriumokkal történő együttműködésére vonatkozó hatásköröket, feladatokat és eljárásokat. E hatáskörök magukba foglalják többek között a diagnózisok harmonizálásának elősegítését és a vizsgálat szakszerűségének biztosítását az Unióban azáltal, hogy időszakos összehasonlító vizsgálatokat szervez és végez, és e vizsgálatok eredményeit időszakosan továbbítja a Bizottságnak, a tagállamoknak és a nemzeti/központi laboratóriumoknak. A Bizottság és a laboratórium által megállapított munkaprogram azt írja elő, hogy a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó első szakszerűségi vizsgálatra 2010-ben kerül sor. |
| --- | --- |

(10)

A lófélék afrikai lópestisen kívüli betegségeit vizsgáló közösségi referencialaboratóriumról szóló, 2008. február 28-i 180/2008/EK bizottsági rendelet (7) melléklete megállapítja a lóbetegségek unióbeli referencialaboratóriumnak a tagállamokban a lófélék fertőző betegségeinek diagnosztizálásáért felelős laboratóriumokkal történő együttműködésére vonatkozó hatásköröket, feladatokat és eljárásokat. E hatáskörök magukba foglalják többek között a diagnózisok harmonizálásának elősegítését és a vizsgálat szakszerűségének biztosítását az Unióban azáltal, hogy időszakos összehasonlító vizsgálatokat szervez és végez, és e vizsgálatok eredményeit időszakosan továbbítja a Bizottságnak, a tagállamoknak és a nemzeti/központi laboratóriumoknak. A Bizottság és a laboratórium által megállapított munkaprogram azt írja elő, hogy a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó első szakszerűségi vizsgálatra 2010-ben kerül sor.

| (11) | A lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó különös uniós vizsgálati normák hiányában, a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló 2009. évi kézikönyvének vonatkozó fejezetére kell hivatkozni. Az említett fejezet – jelenleg a 2.5.6. fejezet – az agargél immundiffúziós (AGID) tesztet írja elő a lovak fertőző kevésvérűségének kimutatására, amely – a Kézikönyvben meghatározott bizonyos feltételek melletti kivételektől eltekintve – pontos és megbízható teszt. E határozatnak ezért két, negatív eredménnyel záruló AGID-tesztet kell előírnia a lovak fertőző kevésvérűsége tekintetében a teszt korlátainak ellensúlyozása érdekében. |
| --- | --- |

(11)

A lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó különös uniós vizsgálati normák hiányában, a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló 2009. évi kézikönyvének vonatkozó fejezetére kell hivatkozni. Az említett fejezet – jelenleg a 2.5.6. fejezet – az agargél immundiffúziós (AGID) tesztet írja elő a lovak fertőző kevésvérűségének kimutatására, amely – a Kézikönyvben meghatározott bizonyos feltételek melletti kivételektől eltekintve – pontos és megbízható teszt. E határozatnak ezért két, negatív eredménnyel záruló AGID-tesztet kell előírnia a lovak fertőző kevésvérűsége tekintetében a teszt korlátainak ellensúlyozása érdekében.

| (12) | A 90/426/EGK és a 90/427/EGK tanácsi irányelvnek a lófélék azonosítási módszereinek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. június 6-i 504/2008/EK bizottsági rendelet (8) a lófélék azonosító okmánnyal történő azonosítását írja elő. Az azonosító okmány és a lóféle közötti egyértelmű kapcsolat biztosítása érdekében a Romániából más tagállamokba való szállításra szánt felnőtt lovakat elektronikus válaszjeladó injektálásával kel megjelölni. |
| --- | --- |

(12)

A 90/426/EGK és a 90/427/EGK tanácsi irányelvnek a lófélék azonosítási módszereinek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. június 6-i 504/2008/EK bizottsági rendelet (8) a lófélék azonosító okmánnyal történő azonosítását írja elő. Az azonosító okmány és a lóféle közötti egyértelmű kapcsolat biztosítása érdekében a Romániából más tagállamokba való szállításra szánt felnőtt lovakat elektronikus válaszjeladó injektálásával kel megjelölni.

| (13) | Az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendelet (9) meghatározza a nagy távolságokra történő szállítás előtt az illetékes hatóság által a menetrenddel kapcsolatban elvégzendő ellenőrzéseket és más intézkedéseket. |
| --- | --- |

(13)

Az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendelet (9) meghatározza a nagy távolságokra történő szállítás előtt az illetékes hatóság által a menetrenddel kapcsolatban elvégzendő ellenőrzéseket és más intézkedéseket.

| (14) | A 90/426/EGK irányelv 8. cikke állapítja meg a lófélék mozgására és szállítására vonatkozó tanúsítási követelményeket. A lovak fertőző kevésvérűségével érintett romániai területekről más tagállamokba szállított törzskönyvezett lófélék nyomon követhetőségének fokozása érdekében a 90/426/EGK irányelv B. mellékletében előírt igazolást az említett irányelv C. mellékletének megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kell felváltani. |
| --- | --- |

(14)

A 90/426/EGK irányelv 8. cikke állapítja meg a lófélék mozgására és szállítására vonatkozó tanúsítási követelményeket. A lovak fertőző kevésvérűségével érintett romániai területekről más tagállamokba szállított törzskönyvezett lófélék nyomon követhetőségének fokozása érdekében a 90/426/EGK irányelv B. mellékletében előírt igazolást az említett irányelv C. mellékletének megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kell felváltani.

| (15) | A Traces rendszer bevezetéséről szóló, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozattal (10) összhangban bevezetett integrált, számítógépesített állat-egészségügyi Kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszer (a továbbiakban: TRACES) kulcsfontosságú lehet a Romániából más tagállamokbeli vágóhidakra érkező lófélék kiszűrésére. |
| --- | --- |

(15)

A Traces rendszer bevezetéséről szóló, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozattal (10) összhangban bevezetett integrált, számítógépesített állat-egészségügyi Kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszer (a továbbiakban: TRACES) kulcsfontosságú lehet a Romániából más tagállamokbeli vágóhidakra érkező lófélék kiszűrésére.

| (16) | A vágásra szánt lóféléken kívüli lófélék Romániából más tagállamokba való szállítása nem tekinthető befejezettnek, mindaddig, amíg egy, a rendeltetési helyen az érkezést követően sorra kerülő elkülönítés során gyűjtött mintán a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozóan elvégzett teszt meg nem erősítette e betegség hiányát. |
| --- | --- |

(16)

A vágásra szánt lóféléken kívüli lófélék Romániából más tagállamokba való szállítása nem tekinthető befejezettnek, mindaddig, amíg egy, a rendeltetési helyen az érkezést követően sorra kerülő elkülönítés során gyűjtött mintán a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozóan elvégzett teszt meg nem erősítette e betegség hiányát.

| (17) | Mivel az érintett szektor teljes mértékben tudatában van a romániai járványügyi helyzet jelentette kockázatoknak, célszerű lehetővé tenni Romániából származó lófélék szállításában érintettek számára, hogy osztozzanak a felelősségben és az ilyen szállításokkal kapcsolatban az illetékes hatóságoknál felmerült költség viselésében is. |
| --- | --- |

(17)

Mivel az érintett szektor teljes mértékben tudatában van a romániai járványügyi helyzet jelentette kockázatoknak, célszerű lehetővé tenni Romániából származó lófélék szállításában érintettek számára, hogy osztozzanak a felelősségben és az ilyen szállításokkal kapcsolatban az illetékes hatóságoknál felmerült költség viselésében is.

| (18) | A 176/2010/EU bizottsági rendelettel (11) módosított, a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv (12) vizsgálati követelményeket vezetett be a lovak fertőző kevésvérűségét illetően azon donor kancák vonatkozásában is, amelyektől petesejteket vagy embriókat gyűjtenek. E módosításokat azonban csak 2010. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ennélfogva azokban az esetekben, amikor Romániában tartott kancáktól gyűjtenek petesejteket és embriókat, a lófélék petesejtjeinek és embrióinak kereskedelmével kapcsolatos állat-egészségügyi bizonyítványminta meghatározásáról szóló, 1995. július 24-i 95/294/EK bizottsági határozatban (13) megállapított állat-egészségügyi követelményeket a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó vizsgálati követelménnyel kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(18)

A 176/2010/EU bizottsági rendelettel (11) módosított, a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv (12) vizsgálati követelményeket vezetett be a lovak fertőző kevésvérűségét illetően azon donor kancák vonatkozásában is, amelyektől petesejteket vagy embriókat gyűjtenek. E módosításokat azonban csak 2010. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ennélfogva azokban az esetekben, amikor Romániában tartott kancáktól gyűjtenek petesejteket és embriókat, a lófélék petesejtjeinek és embrióinak kereskedelmével kapcsolatos állat-egészségügyi bizonyítványminta meghatározásáról szóló, 1995. július 24-i 95/294/EK bizottsági határozatban (13) megállapított állat-egészségügyi követelményeket a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó vizsgálati követelménnyel kell kiegészíteni.

| (19) | Ezen túlmenően a lófélékből származó vérkészítményekre vonatkozó uniós jogszabályokban szereplő állat-egészségügyi követelmények felülvizsgálata most folyik. Jelenleg a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) VIII. mellékletének V.A. fejezete határozza meg a lósavóra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(19)

Ezen túlmenően a lófélékből származó vérkészítményekre vonatkozó uniós jogszabályokban szereplő állat-egészségügyi követelmények felülvizsgálata most folyik. Jelenleg a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) VIII. mellékletének V.A. fejezete határozza meg a lósavóra vonatkozó követelményeket.

| (20) | Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében a 2007/269/EK határozat hatályát veszti, és helyébe ez a határozat lép. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében a 2007/269/EK határozat hatályát veszti, és helyébe ez a határozat lép.

| (21) | Szükségtelennek tűnik átmeneti feltételek bevezetése, mivel az előírt intézkedések megfelelően figyelembe veszik a lovak fertőző kevésvérűségének ebben az országban való felszámolására vonatkozóan nemrégiben elfogadott román programot. |
| --- | --- |

(21)

Szükségtelennek tűnik átmeneti feltételek bevezetése, mivel az előírt intézkedések megfelelően figyelembe veszik a lovak fertőző kevésvérűségének ebben az országban való felszámolására vonatkozóan nemrégiben elfogadott román programot.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Romániából származó lófélékre, spermáikra, petesejtjeikre és embrióikra, valamint a lófélékből készült vérkészítményekre alkalmazandó védőintézkedések

(1)   Románia területéről a következő áruk nem szállíthatók más tagállamokba:

| a) | a mellékletben felsorolt régiókból származó lófélék; |
| --- | --- |

a)

a mellékletben felsorolt régiókból származó lófélék;

| b) | lófélék spermái; |
| --- | --- |

b)

lófélék spermái;

| c) | lófélék petesejtjei és embriói; |
| --- | --- |

c)

lófélék petesejtjei és embriói;

| d) | a lófélékből származó vérkészítmények. |
| --- | --- |

d)

a lófélékből származó vérkészítmények.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában megállapított tilalom nem alkalmazandó a Románián kívüli gazdaságból származó azon lófélékre, amelyek(et) vagy:

| a) | főúton vagy autópályán haladnak át Románián; vagy |
| --- | --- |

a)

főúton vagy autópályán haladnak át Románián; vagy

| b) | Románián közvetlenül és az út megszakítása nélkül szállítanak át vágóhídra azonnali levágásra, és amelyeket a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintával összhangban kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány kísér. |
| --- | --- |

b)

Románián közvetlenül és az út megszakítása nélkül szállítanak át vágóhídra azonnali levágásra, és amelyeket a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintával összhangban kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány kísér.

2. cikk

A lóféléknek a mellékletben felsorolt régiókból más tagállamokba történő szállításaira vonatkozó eltérések

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve Románia – a következő feltételek betartására is figyelemmel – engedélyezheti a lófélék szállítmányainak más tagállamokba való szállítását:

| a) | a lófélék teljes szállítmányát:






  i. | az illetékes hatóság által a lovak fertőző kevésvérűségétől mentesként engedélyezett gazdaságban (engedélyezett gazdaság) hatósági felügyelet mellett elkülönítették; és |
| --- | --- | --- |

a)

a lófélék teljes szállítmányát:

i.

az illetékes hatóság által a lovak fertőző kevésvérűségétől mentesként engedélyezett gazdaságban (engedélyezett gazdaság) hatósági felügyelet mellett elkülönítették; és

| ii. | más, rosszabb egészségi állapotú lóféléktől legalább 200 m távolságban tartották a szállítást megelőzően legalább 90 napig; |
| --- | --- |

ii.

más, rosszabb egészségi állapotú lóféléktől legalább 200 m távolságban tartották a szállítást megelőzően legalább 90 napig;

| b) | a szállítmány részét képező lófélék negatív eredménnyel estek át a 90 nap különbséggel, két alkalommal vett vérmintán elvégzett, a lovak fertőző kevésvérűségének kimutatására szolgáló agargél-immundiffúziós teszten (a továbbiakban: AGID-teszt); a második mintát a szállítmány engedélyezett gazdaságból való elszállításának időpontját megelőző 10 napon belül gyűjtötték; az AGID-tesztnek meg kell felelnie a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló, 2009. évi kézikönyvének (a továbbiakban: kézikönyv) megfelelő fejezetében megállapított kritériumoknak; |
| --- | --- |

b)

a szállítmány részét képező lófélék negatív eredménnyel estek át a 90 nap különbséggel, két alkalommal vett vérmintán elvégzett, a lovak fertőző kevésvérűségének kimutatására szolgáló agargél-immundiffúziós teszten (a továbbiakban: AGID-teszt); a második mintát a szállítmány engedélyezett gazdaságból való elszállításának időpontját megelőző 10 napon belül gyűjtötték; az AGID-tesztnek meg kell felelnie a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló, 2009. évi kézikönyvének (a továbbiakban: kézikönyv) megfelelő fejezetében megállapított kritériumoknak;

| c) | a szállító rögzíti az annak biztosítására vonatkozóan megtett intézkedéseket, hogy a szállítmány részét képező lóféléket az engedélyezett gazdaságból piacon vagy rendező központon való áthaladás nélkül, közvetlenül a rendeltetési helyre szállítják; |
| --- | --- |

c)

a szállító rögzíti az annak biztosítására vonatkozóan megtett intézkedéseket, hogy a szállítmány részét képező lóféléket az engedélyezett gazdaságból piacon vagy rendező központon való áthaladás nélkül, közvetlenül a rendeltetési helyre szállítják;

| d) | amennyiben a szállítmány törzskönyvezett lóféléket vagy tenyésztésre és termelésre szánt lóféléket is tartalmaz, az engedélyezett gazdaságban az a) pont i. alpontjában említett elkülönítési időszak során jelenlévő más lófélék negatív eredménnyel estek át az elkülönítési időszak során a gazdaságból való kivitel előtt vagy a szállítmány engedélyezett gazdaságból való elszállításának időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintákon elvégzett AGID-teszten; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a szállítmány törzskönyvezett lóféléket vagy tenyésztésre és termelésre szánt lóféléket is tartalmaz, az engedélyezett gazdaságban az a) pont i. alpontjában említett elkülönítési időszak során jelenlévő más lófélék negatív eredménnyel estek át az elkülönítési időszak során a gazdaságból való kivitel előtt vagy a szállítmány engedélyezett gazdaságból való elszállításának időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintákon elvégzett AGID-teszten;

| e) | a szállítmány részét képező valamennyi lófélét elektronikus válaszjeladó beültetésével jelöltek meg, és azokat az 504/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt, a lovakra vonatkozó egységes azonosító okmánnyal vagy útlevéllel azonosították, amelynek a következőket kell tartalmaznia:






  i. | az említett okmány I. szakasza A. részének 5. pontjában a beültetett elektronikus válaszjeladó leolvasásakor megjelenő szám; |
| --- | --- | --- |

e)

a szállítmány részét képező valamennyi lófélét elektronikus válaszjeladó beültetésével jelöltek meg, és azokat az 504/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt, a lovakra vonatkozó egységes azonosító okmánnyal vagy útlevéllel azonosították, amelynek a következőket kell tartalmaznia:

i.

az említett okmány I. szakasza A. részének 5. pontjában a beültetett elektronikus válaszjeladó leolvasásakor megjelenő szám;

| ii. | az említett okmány VII. szakaszában az e bekezdés b) és d) pontjában előírt AGID-tesztek és eredményeik; |
| --- | --- |

ii.

az említett okmány VII. szakaszában az e bekezdés b) és d) pontjában előírt AGID-tesztek és eredményeik;

| f) | a menetlevélre vonatkozóan az 1/2005/EK tanácsi rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elvégzett ellenőrzések kielégítőek, és nem teszik szükségessé, hogy az említett rendelet 14. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban adatokat küldjenek egy tranzit tagállambeli ellenőrző állomásra; |
| --- | --- |

f)

a menetlevélre vonatkozóan az 1/2005/EK tanácsi rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elvégzett ellenőrzések kielégítőek, és nem teszik szükségessé, hogy az említett rendelet 14. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban adatokat küldjenek egy tranzit tagállambeli ellenőrző állomásra;

| g) | a szállítmány részét képező lóféléket megfelelően kitöltött, a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amelyen szerepel a rendeltetési hely és a következő kiegészítő megjegyzést tartalmazza:
  „A [C(2010) 3767] bizottsági határozattal összhangban szállított lófélék (15). |
| --- | --- |

g)

a szállítmány részét képező lóféléket megfelelően kitöltött, a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amelyen szerepel a rendeltetési hely és a következő kiegészítő megjegyzést tartalmazza:

„A [C(2010) 3767] bizottsági határozattal összhangban szállított lófélék (15).

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve az elszállítást megelőzően legalább 90 nappal levett mintákon elvégzendő első AGID-teszt nem írható elő a következő feltételek mellett:

| a) | a rendeltetési tagállam a 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazásával ilyen eltérést engedélyezett, vagy |
| --- | --- |

a)

a rendeltetési tagállam a 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazásával ilyen eltérést engedélyezett, vagy

| b) | a lóféléket közvetlenül vágóhídra való szállításra szánják, és a szállítmányokat a lovak fertőző kevésvérűségétől mentesként igazolt, engedélyezett gazdaságban a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó nemzeti járványvédelmi programmal összhangban állították össze. |
| --- | --- |

b)

a lóféléket közvetlenül vágóhídra való szállításra szánják, és a szállítmányokat a lovak fertőző kevésvérűségétől mentesként igazolt, engedélyezett gazdaságban a lovak fertőző kevésvérűségére vonatkozó nemzeti járványvédelmi programmal összhangban állították össze.

3. cikk

A bizonyos versenyeken és eseményeken részt vevő, törzskönyvezett lovak tekintetében a lóféléknek a mellékletben felsorolt régiókból más tagállamokba történő szállításaira vonatkozó eltérés

A 2. cikk (1) bekezdésének a), b), c), d) és f) pontjától eltérve Románia – a következő feltételek betartására is figyelemmel – engedélyezheti törzskönyvezett lovak szállítmányainak a Nemzetközi Lovas Szövetség (FEI) égisze alatt szervezett versenyeken vagy nagyobb nemzetközi lovassport-eseményeken való részvétel céljából más tagállamokba való szállítását:

| a) | a lovak negatív eredménnyel estek át a Kézikönyvben megállapított kritériumokkal összhangban, az engedélyezett gazdaságból való elszállítás időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintán elvégzett AGID-teszten; |
| --- | --- |

a)

a lovak negatív eredménnyel estek át a Kézikönyvben megállapított kritériumokkal összhangban, az engedélyezett gazdaságból való elszállítás időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintán elvégzett AGID-teszten;

| b) | az engedélyezett gazdaságban található lófélék és az engedélyezett gazdaság 200 m-es körzetében található lófélék negatív eredménnyel estek át a tervezett szállítás időpontját megelőző 90–180. nap között vett vérmintán végzett AGID-teszten; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett gazdaságban található lófélék és az engedélyezett gazdaság 200 m-es körzetében található lófélék negatív eredménnyel estek át a tervezett szállítás időpontját megelőző 90–180. nap között vett vérmintán végzett AGID-teszten;

| c) | teljesülnek a 2. cikk (1) bekezdése e) és g) pontjában megállapított feltételek. |
| --- | --- |

c)

teljesülnek a 2. cikk (1) bekezdése e) és g) pontjában megállapított feltételek.

4. cikk

Az AGID-teszt pozitív eredménye esetén alkalmazandó korlátozások

Az e határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjában, valamint 3. cikkének a) pontjában előírt bármely AGID-teszt pozitív eredménye esetén, az engedélyezett gazdaság egészét a 90/426/EGK tanácsi irányelv 4. cikke (5) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdésében előírt intézkedések megtételéig szállítási korlátozás alá helyezik.

5. cikk

A lófélék spermáira, petesejtjeire, és embrióira, valamint a lófélékből származó vérkészítményekre vonatkozó eltérések

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontjától eltérve Románia engedélyezheti a lófélék 92/65/EGK irányelv D. melléklete II. fejezete I. szakaszának 1.6.c, 1.7. és 1.8. pontjában szereplő követelményeknek megfelelő fagyasztott spermáinak más tagállamokba való szállítását.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjától eltérve Románia engedélyezheti azon donor kancáktól gyűjtött fagyasztott embriók más tagállamokba való szállítását, amelyek negatív eredménnyel estek át 90 nap különbséggel vett vérmintákon végzett AGID-teszten; a második mintát az embriók gyűjtésének időpontját követő 30–45. nap között vették.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett fagyasztott spermákat, illetve embriókat a 92/65/EGK tanácsi irányelv 11. cikkének (5) bekezdésével összhangban a szóban forgó szállítmányra vonatkozóan kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely a következő kiegészítő megjegyzést tartalmazza:

„Lóféléknek a 2010/346/EU bizottsági határozattal összhangban szállított spermái/embriói (a nem kívánt rész törlendő) (16).

(4)   Az 1. cikk (1) bekezdésének d) pontjától eltérve Románia engedélyezheti az 1774/2002/EK rendelet VIII. mellékletének V.A. fejezetében szereplő követelményeknek megfelelő lósavó más tagállamokba való szállítását.

6. cikk

Románia további kötelezettségei

Románia biztosítja, hogy:

| a) | az engedélyezett gazdaságok nevét és földrajzi elhelyezkedését, valamint az engedélyezett gazdaságért felelős és a 2. cikk (1) bekezdése g) pontjában és az 5. cikk (3) bekezdésében említett állat-egészségügyi bizonyítványt aláíró hatósági állatorvos nevét és szakmai minőségét közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal; |
| --- | --- |

a)

az engedélyezett gazdaságok nevét és földrajzi elhelyezkedését, valamint az engedélyezett gazdaságért felelős és a 2. cikk (1) bekezdése g) pontjában és az 5. cikk (3) bekezdésében említett állat-egészségügyi bizonyítványt aláíró hatósági állatorvos nevét és szakmai minőségét közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal;

| b) | a 2. cikk (1) bekezdése b) és d) pontjában, valamint a 3. cikkben előírt AGID-teszteket végző hatósági laboratórium:






  i. | megfelel a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkében szereplő követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2. cikk (1) bekezdése b) és d) pontjában, valamint a 3. cikkben előírt AGID-teszteket végző hatósági laboratórium:

i.

megfelel a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkében szereplő követelményeknek;

| ii. | 2010. december 31-ig, majd azt követően évente szakszerűségi vizsgálaton esik át a lófélék afrikai lópestisen kívüli betegségeit vizsgáló európai uniós referencialaboratóriummal együttműködésben; |
| --- | --- |

ii.

2010. december 31-ig, majd azt követően évente szakszerűségi vizsgálaton esik át a lófélék afrikai lópestisen kívüli betegségeit vizsgáló európai uniós referencialaboratóriummal együttműködésben;

| c) | a b) pontban említett hatósági laboratóriumban a 2. cikk (1) bekezdése b) és d) pontjával, valamint a 3. cikkel összhangban az elszállítás időpontjától számított 10 napon belül elvégzett minden egyes AGID-teszt tekintetében legalább 90 napos időszakon át vérminta-másolatot tárolnak, kivéve, ha:






  i. | az állat elhullását az 504/2008/EK rendelet 19. cikkével összhangban bejelentették; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a b) pontban említett hatósági laboratóriumban a 2. cikk (1) bekezdése b) és d) pontjával, valamint a 3. cikkel összhangban az elszállítás időpontjától számított 10 napon belül elvégzett minden egyes AGID-teszt tekintetében legalább 90 napos időszakon át vérminta-másolatot tárolnak, kivéve, ha:

i.

az állat elhullását az 504/2008/EK rendelet 19. cikkével összhangban bejelentették; vagy

| ii. | a 7. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett AGID-teszt vonatkozásában negatív eredményt jelentettek be a 90 napos időszak lejártát megelőzően; |
| --- | --- |

ii.

a 7. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett AGID-teszt vonatkozásában negatív eredményt jelentettek be a 90 napos időszak lejártát megelőzően;

| d) | a szállításról a TRACES-en keresztül legalább 36 órával az érkezést megelőzően értesítették a rendeltetési helyet. |
| --- | --- |

d)

a szállításról a TRACES-en keresztül legalább 36 órával az érkezést megelőzően értesítették a rendeltetési helyet.

7. cikk

A rendeltetési hely szerinti tagállam kötelezettségei

(1)   A rendeltetési hely szerinti tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a 2. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett lófélék szállításáról a 6. cikk d) pontjával összhangban előzetes értesítést kapnak, a lóféléket a rendeltetési helyre történő megérkezésükkor vagy:

| a) | az illetékes hatóságok részére a TRACES-en keresztül bejelentett vágóhídra való megérkezéstől számított legfeljebb 72 órán belül levágják; a vágóhidakra az e határozatnak megfelelően érkező szállítmányok 10 %-át érkezés utáni AGID-tesztnek vetik alá; vagy |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóságok részére a TRACES-en keresztül bejelentett vágóhídra való megérkezéstől számított legfeljebb 72 órán belül levágják; a vágóhidakra az e határozatnak megfelelően érkező szállítmányok 10 %-át érkezés utáni AGID-tesztnek vetik alá; vagy

| b) | hatósági állatorvosi felügyelet mellett a 2. cikk (1) bekezdése g) pontjában említett állat-egészségügyi bizonyítványban feltüntetett rendeltetési gazdaságban legalább 30 napig és más lóféléktől legalább 200 m távolságban, vagy vektormentes körülmények között elkülönítették, és az elkülönítési időszak kezdőidőpontjától számítva leghamarabb 28 nap után vett vérmintán elvégzett AGID-teszten negatív eredménnyel estek át. |
| --- | --- |

b)

hatósági állatorvosi felügyelet mellett a 2. cikk (1) bekezdése g) pontjában említett állat-egészségügyi bizonyítványban feltüntetett rendeltetési gazdaságban legalább 30 napig és más lóféléktől legalább 200 m távolságban, vagy vektormentes körülmények között elkülönítették, és az elkülönítési időszak kezdőidőpontjától számítva leghamarabb 28 nap után vett vérmintán elvégzett AGID-teszten negatív eredménnyel estek át.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdése b) pontjának sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 2. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett lóféléknek az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett rendeltetési gazdaságba való érkezési időpontjától számított 90 napos időszak során a lóféléket valamely másik tagállamba csak akkor lehet elszállítani az említett gazdaságból, ha:

| a) | negatív eredménnyel estek át az elszállítás időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintán elvégzett AGID-teszten; és |
| --- | --- |

a)

negatív eredménnyel estek át az elszállítás időpontját megelőző 10 napon belül vett vérmintán elvégzett AGID-teszten; és

| b) | azokat a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintával összhangban lévő, és megfelelően kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri. |
| --- | --- |

b)

azokat a 90/426/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott mintával összhangban lévő, és megfelelően kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri.

8. cikk

Jelentéstételi kötelezettségek

A lófélék és spermáik, petesejtjeik és embrióik e határozatnak megfelelő kereskedelme által érintett tagállamok rendszeresen, de legalább háromhavonta az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság üléseinek keretében jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

9. cikk

Az igazgatási eljárások költségei

(1)   Románia megteszi a szükséges intézkedéseket – beleértve adott esetben a jogi intézkedéseket is – annak biztosítására, hogy az e tagállamból származó lófélék, spermáik, petesejtjeik és embrióik, valamint savójuk 2., 3. és 5. cikkel összhangban történő szállításával kapcsolatos, további igazgatási eljárások – többek között az esetlegesen szükséges laboratóriumi vizsgálatok vagy nyomon követő vizsgálatok – költségeit teljes egészében a lófélék vagy termékeik feladója viseli.

(2)   A rendeltetési hely szerinti tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket – beleértve adott esetben a jogi intézkedéseket is – annak biztosítására, hogy a Romániából származó lófélék 2. és 3. cikkel összhangban történő szállításával kapcsolatos, további igazgatási eljárások – többek között a 7. cikkben előírt intézkedések elvégzéséig esetlegesen szükséges laboratóriumi vizsgálatok vagy nyomon követő vizsgálatok – költségeit teljes egészében a lófélék címzettje viseli.

10. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2007/269/EK határozat hatályát veszti.

11. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 18-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 42. o.

2

(3)  HL L 378., 1982.12.31., 58. o.

3

(4)  HL L 115., 2007.5.3., 18. o.

4

(5)  DG(SANCO) 2009-8256 – MR FINAL (http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_en.cfm?rep_id=2341).

5

(6)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  HL L 56., 2008.2.29., 4. o.

7

(8)  HL L 149., 2008.6.7., 3. o.

8

(9)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

9

(10)  HL L 94., 2004.3.31., 63. o.

10

(11)  HL L 52., 2010.3.3., 14. o.

11

(12)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o.

12

(13)  HL L 182., 1995.8.2., 27. o.

13

(14)  HL L 273., 2002.10.10., 1. o.

14

(15)  HL L 155, 2010.6.22, 48. o.”

15

(16)  HL L 155, 2010.6.22, 48. o.”

16

---

MELLÉKLET

Az (1) cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett régiók:

| Tagállam | Régió | Megjegyzés |
| --- | --- | --- |
| Románia | Teljes terület | |

Tagállam

Régió

Megjegyzés

Románia

Teljes terület

---

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/54

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 19.)

a robbanóanyagok Közösségen belüli szállítási okmányáról szóló 2004/388/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2010) 3666. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/347/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A robbanóanyagok Unión belüli szállítására a 93/15/EGK irányelvvel létrehozott rendszer a robbanóanyagok származási, továbbítási és rendeltetési területeiért felelős különböző illetékes hatóságok jóváhagyását írja elő. |
| --- | --- |

(1)

A robbanóanyagok Unión belüli szállítására a 93/15/EGK irányelvvel létrehozott rendszer a robbanóanyagok származási, továbbítási és rendeltetési területeiért felelős különböző illetékes hatóságok jóváhagyását írja elő.

| (2) | A robbanóanyagok Közösségen belüli szállítási okmányáról szóló, 2004. április 15-i 2004/388/EK bizottsági határozat (2) a robbanóanyagok tagállamokon belüli szállításának – az ilyen termékekkel kapcsolatos szükséges biztonsági követelmények betartása mellett történő – elősegítése érdekében létrehozta a 93/15/EGK irányelv 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alkalmazásában szükséges információkat magában foglaló, a robbanóanyagok szállításához használandó okmánymintát. |
| --- | --- |

(2)

A robbanóanyagok Közösségen belüli szállítási okmányáról szóló, 2004. április 15-i 2004/388/EK bizottsági határozat (2) a robbanóanyagok tagállamokon belüli szállításának – az ilyen termékekkel kapcsolatos szükséges biztonsági követelmények betartása mellett történő – elősegítése érdekében létrehozta a 93/15/EGK irányelv 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alkalmazásában szükséges információkat magában foglaló, a robbanóanyagok szállításához használandó okmánymintát.

| (3) | A 2004/388/EK határozatot ki kell igazítani, tekintetbe véve a szállítási engedélyek időközben kifejlesztett és valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló elektronikus rendszerét. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/388/EK határozatot ki kell igazítani, tekintetbe véve a szállítási engedélyek időközben kifejlesztett és valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló elektronikus rendszerét.

| (4) | A származás szerinti tagállami illetékes hatóságnak lehetőségében kell hogy álljon, hogy valamennyi szükséges okmányt kinyomtathassa, és a szállító részére kiállíthassa a robbanóanyagok Közösségen belüli szállításához használandó okmánymintát, miután meggyőződött arról, hogy az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága engedélyezte a szállítást, mivel így csökkenthetők a vállalatok és a tagállami hatóságok adminisztratív terhei. |
| --- | --- |

(4)

A származás szerinti tagállami illetékes hatóságnak lehetőségében kell hogy álljon, hogy valamennyi szükséges okmányt kinyomtathassa, és a szállító részére kiállíthassa a robbanóanyagok Közösségen belüli szállításához használandó okmánymintát, miután meggyőződött arról, hogy az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága engedélyezte a szállítást, mivel így csökkenthetők a vállalatok és a tagállami hatóságok adminisztratív terhei.

| (5) | Az Európai Bizottság megbízásából a 93/15/EGK irányelv végrehajtásáról elvégzett értékelő tanulmány megállapítása szerint le kell rövidíteni a tagállamok szállításengedélyezési eljárásait. A helyzet előmozdítására egy egységes elektronikus rendszert kellene bevezetni. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Bizottság megbízásából a 93/15/EGK irányelv végrehajtásáról elvégzett értékelő tanulmány megállapítása szerint le kell rövidíteni a tagállamok szállításengedélyezési eljárásait. A helyzet előmozdítására egy egységes elektronikus rendszert kellene bevezetni.

| (6) | Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal (3) és „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” c. dokumentummal (4) az Európai Bizottság hozzájárult a fokozott kiszámíthatóság, valamint azon további célkitűzés megvalósításához, hogy a vállalkozásokat még inkább támogatni kell a jogszabályi változtatásokra való felkészülésben. E cél elérésében fontos intézkedésnek minősítették az egységesített hatálybaléptetési időpontok rendszerét, amely – amennyiben csak lehetséges – biztosítaná, hogy a vállalkozásokat érintő jogszabályok alkalmazásának kezdete adott évben bizonyos, előre meghatározott időpontokhoz legyen kötve. Ezt figyelembe kell venni akkor is, amikor e határozat alkalmazásának időpontja meghatározásra kerül. |
| --- | --- |

(6)

Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal (3) és „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” c. dokumentummal (4) az Európai Bizottság hozzájárult a fokozott kiszámíthatóság, valamint azon további célkitűzés megvalósításához, hogy a vállalkozásokat még inkább támogatni kell a jogszabályi változtatásokra való felkészülésben. E cél elérésében fontos intézkedésnek minősítették az egységesített hatálybaléptetési időpontok rendszerét, amely – amennyiben csak lehetséges – biztosítaná, hogy a vállalkozásokat érintő jogszabályok alkalmazásának kezdete adott évben bizonyos, előre meghatározott időpontokhoz legyen kötve. Ezt figyelembe kell venni akkor is, amikor e határozat alkalmazásának időpontja meghatározásra kerül.

| (7) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az 93/15/EGK irányelv 13. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az 93/15/EGK irányelv 13. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/388/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A határozat a következő 3a. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Abban az esetben, ha a származási tagállam, a fogadó tagállam és az átszállítás helye szerinti tagállamok mindegyike közös elektronikus rendszert használ a robbanóanyagok Unión belüli szállításának engedélyezésére, a 2–5. albekezdésben meghatározott eljárások alkalmazandók.
  A címzettnek a robbanóanyagok közösségi szállítására vonatkozó okmányt az 1–4. szakaszok kitöltése mellett papíron vagy elektronikus formában be kell nyújtania engedélyezésre a fogadó tagállam illetékes hatóságához.
  Az engedélyezés megadása után a fogadó tagállam az engedélyt a közös elektronikus rendszeren keresztül megküldi a származási hely szerinti tagállamnak.
  Az engedélyezés megadása után a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyt kér a szállításra a közös elektronikus rendszeren keresztül az átszállítás helye szerinti valamennyi tagállam illetékes hatóságától.
  A származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a tagállamoktól beérkezett engedélyek birtokában a szállító részére biztonságos azonosításra alkalmas papíron, valamint a származási tagállam, illetve adott esetben az átszállítás helye szerinti tagállam/ok és a fogadó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, továbbá angol nyelven kiállítja a robbanóanyagok Közösségen belüli szállítására vonatkozó okmányt, melyen feltünteti, hogy valamennyi érintett tagállam egyetértését adta.” |
| --- | --- |

1.

A határozat a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Abban az esetben, ha a származási tagállam, a fogadó tagállam és az átszállítás helye szerinti tagállamok mindegyike közös elektronikus rendszert használ a robbanóanyagok Unión belüli szállításának engedélyezésére, a 2–5. albekezdésben meghatározott eljárások alkalmazandók.

A címzettnek a robbanóanyagok közösségi szállítására vonatkozó okmányt az 1–4. szakaszok kitöltése mellett papíron vagy elektronikus formában be kell nyújtania engedélyezésre a fogadó tagállam illetékes hatóságához.

Az engedélyezés megadása után a fogadó tagállam az engedélyt a közös elektronikus rendszeren keresztül megküldi a származási hely szerinti tagállamnak.

Az engedélyezés megadása után a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyt kér a szállításra a közös elektronikus rendszeren keresztül az átszállítás helye szerinti valamennyi tagállam illetékes hatóságától.

A származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága a tagállamoktól beérkezett engedélyek birtokában a szállító részére biztonságos azonosításra alkalmas papíron, valamint a származási tagállam, illetve adott esetben az átszállítás helye szerinti tagállam/ok és a fogadó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, továbbá angol nyelven kiállítja a robbanóanyagok Közösségen belüli szállítására vonatkozó okmányt, melyen feltünteti, hogy valamennyi érintett tagállam egyetértését adta.”

| 2. | A mellékletben a magyarázó megjegyzések alatti 2. pontban a bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni: „Ez a pont nem alkalmazandó azon esetekben, ahol a 3a. cikkben meghatározottak szerint a közös elektronikus rendszert alkalmazták.” |
| --- | --- |

2.

A mellékletben a magyarázó megjegyzések alatti 2. pontban a bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni: „Ez a pont nem alkalmazandó azon esetekben, ahol a 3a. cikkben meghatározottak szerint a közös elektronikus rendszert alkalmazták.”

2. cikk

Ez a határozat 2010. október 29-től alkalmazandó.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 19-én.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 121., 1993.5.15., 20. o.

1

(2)  HL L 120., 2004.4.24., 43. o.

2

(3)  COM(2008) 394 végleges, 2008.6.25.

3

(4)  COM(2009) 15 végleges, 2009.1.28.

4

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 22.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 155/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 155/56

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 17.)

az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információ védelméről szóló megállapodás megkötéséről

(2010/348/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. november 27.–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével, az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen egyes harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. november 27.–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével, az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen egyes harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

| (2) | A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével megtárgyalta az Orosz Föderáció kormányával a minősített információ védelméről szóló megállapodást. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével megtárgyalta az Orosz Föderáció kormányával a minősített információ védelméről szóló megállapodást.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információk védelméről szóló megállapodást.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t (1).

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BILDT

---

(1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió között a minősített információk védelméről

AZ OROSZ FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA,

és

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az EU), amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel

a továbbiakban: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE, HOGY az EU és az Orosz Föderáció egyetért abban, hogy fejleszteni kell a közös érdekű kérdésekben – különösen a biztonság területén – folytatott együttműködésüket;

ELISMERVE, HOGY a felek közötti együttműködés az EU vagy az Orosz Föderáció minősített információihoz való hozzáférést, valamint ezen információknak a felek közötti cseréjét teheti szükségessé;

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY a minősített információkhoz való hozzáférés és azok cseréje a megfelelő védőintézkedések meghozatalát követeli meg,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Ez a megállapodás a felek együttműködése során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ védelmére vonatkozik.

2. cikk

E megállapodás alkalmazásában:

1.   „Minősített információ”: a felek által együttműködésük során átadott, kicserélt vagy előállított, és valamely fél törvényei és szabályozásai értelmében védett bármilyen információ és anyag, amelynek jogosulatlan közzététele különböző mértékben sértheti az Orosz Föderáció vagy az EU vagy annak egy vagy több tagállama biztonsági érdekeit, és amelyet biztonsági minősítéssel láttak el.

2.   „Minősített információ hordozója”: olyan anyag, beleértve a fizikai mezőket is, amely jelképek, képek, jelzések, technikai megoldások és eljárások formájában minősített információt tartalmaz.

3.   „Biztonsági minősítés”: az alábbiakra utaló megjelölés:

| — | a minősített információ jogosulatlan közzététele esetén az Orosz Föderáció vagy az EU vagy annak egy vagy több tagállama érdekeit esetlegesen érő sérelem mértéke, és |
| --- | --- |

—

a minősített információ jogosulatlan közzététele esetén az Orosz Föderáció vagy az EU vagy annak egy vagy több tagállama érdekeit esetlegesen érő sérelem mértéke, és

| — | az Orosz Föderáció vagy az EU törvényeinek és szabályozásainak megfelelően ennek alapján szükséges védelem szintje. |
| --- | --- |

—

az Orosz Föderáció vagy az EU törvényeinek és szabályozásainak megfelelően ennek alapján szükséges védelem szintje.

4.   „Minősítési jelzés”: a minősített információ hordozóján és/vagy a kísérő dokumentáción feltüntetett, a tartalmazott információ biztonsági minősítésére utaló megjelölés.

5.   „Biztonsági átvilágítás”: az Orosz Föderáció vagy az EU törvényeinek és szabályozásainak megfelelően hozott adminisztratív döntés, amely igazolja, hogy valamely személy meghatározott szintig hozzáférhet a minősített információhoz.

3. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazásában az „EU” az Európai Unió Tanácsát (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselőt és a Tanács főtitkárságát, valamint az Európai Bizottságot jelenti.

(2)   E megállapodás alkalmazásában az Orosz Föderáció részéről a megállapodás végrehajtására felhatalmazott szervek az Orosz Föderáció szövetségi kormányhatóságai.

4. cikk

(1)   Minősített információt a (2)–(5) bekezdésnek megfelelően az egyik fél, az „átadó fél” fedhet fel a másik fél, az „átvevő fél” számára.

(2)   Mindkét fél eseti alapon, saját biztonsági érdekei szerint és saját törvényeinek és szabályozásainak megfelelően dönt arról, hogy felfedi-e a minősített információt a másik fél számára. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem tekinthető alapnak a minősített információnak vagy egyes információfajtáknak a felek közötti kötelező vagy általános felfedéséhez.

(3)   Mindkét fél saját törvényeinek és szabályozásainak megfelelően:

| a) | védi a felek által együttműködésük során átadott, kicserélt vagy előállított információt; |
| --- | --- |

a)

védi a felek által együttműködésük során átadott, kicserélt vagy előállított információt;

| b) | biztosítja, hogy az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információhoz az azt átadó fél által rendelt biztonsági minősítést, minősítési jelzést vagy az információ terjesztését korlátozó jelzéseket e fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül ne változtassák meg, valamint az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 6. cikk alapján egyenértékű biztonsági minősítéssel vagy minősítési jelzéssel ellátott információra vonatkozó saját törvényeiben vagy szabályozásaiban foglalt rendelkezések szerint tartsa nyilván, védje és biztosítsa; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információhoz az azt átadó fél által rendelt biztonsági minősítést, minősítési jelzést vagy az információ terjesztését korlátozó jelzéseket e fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül ne változtassák meg, valamint az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 6. cikk alapján egyenértékű biztonsági minősítéssel vagy minősítési jelzéssel ellátott információra vonatkozó saját törvényeiben vagy szabályozásaiban foglalt rendelkezések szerint tartsa nyilván, védje és biztosítsa;

| c) | kizárólag az átadó fél által meghatározott célra használja fel az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt; |
| --- | --- |

c)

kizárólag az átadó fél által meghatározott célra használja fel az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt;

| d) | a másik féltől kapott minősített információ hordozóját visszajuttatja vagy megsemmisíti, ha az átadó fél illetékes hatósága ezt írásban kéri; |
| --- | --- |

d)

a másik féltől kapott minősített információ hordozóját visszajuttatja vagy megsemmisíti, ha az átadó fél illetékes hatósága ezt írásban kéri;

| e) | az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem közli az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 3. cikkben említettektől eltérő átvevő felekkel. |
| --- | --- |

e)

az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem közli az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 3. cikkben említettektől eltérő átvevő felekkel.

(4)   A minősített információ továbbítására diplomáciai csatornákon, futárszolgálattal vagy a 10. cikkben említett illetékes hatóságok által meghatározott bármely más módon kerül sor. E megállapodás alkalmazásában:

| a) | Az EU-t illetően valamennyi levelet az Európai Unió Tanácsa vezető iktatási tisztviselőjének kell küldeni. Az (5) bekezdésre is figyelemmel az Európai Unió Tanácsának vezető iktatási tisztviselője a leveleket továbbítja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

a)

Az EU-t illetően valamennyi levelet az Európai Unió Tanácsa vezető iktatási tisztviselőjének kell küldeni. Az (5) bekezdésre is figyelemmel az Európai Unió Tanácsának vezető iktatási tisztviselője a leveleket továbbítja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak.

| b) | Az Orosz Föderációt illetően valamennyi levelet az Orosz Föderációnak az Európa Unió és az Európai Atomenergia-közösség melletti állandó képviseletének kell címezni. |
| --- | --- |

b)

Az Orosz Föderációt illetően valamennyi levelet az Orosz Föderációnak az Európa Unió és az Európai Atomenergia-közösség melletti állandó képviseletének kell címezni.

(5)   Az átadó fél gyakorlati okokból címezheti a levelet kizárólag az átvevő fél valamely illetékes tisztviselőjének, szervének vagy szolgálatának, amelyet – figyelembe véve annak hatáskörét, továbbá a szükséges ismeret elvének megfelelően – kifejezetten címzettként jelöl meg. Az ilyen levelet kizárólag az említett tisztviselő, szerv vagy szolgálat kaphatja meg. Az Európai Unió esetében az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselője, vagy – amennyiben az információ címzettje az Európai Bizottság – az Európai Bizottság vezető iktatási tisztviselője továbbítja.

5. cikk

Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá eső minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, mindkét fél biztosítja, hogy az Orosz Föderáció és az Európai Unió egyaránt a saját törvényeiben és szabályozásaiban meghatározott biztonsági alapelveken és minimumszabályokon alapuló biztonsági rendszerrel és biztonsági intézkedésekkel rendelkezzék.

6. cikk

(1)   Az Orosz Föderáció és az Európai Unió között – együttműködésük során, törvényeikkel és szabályozásaikkal összhangban – átadott, kicserélt vagy előállított minősített információk megfelelő szintű védelmének kialakítása érdekében a biztonsági minősítések a következőknek felelnek meg:

| EU | OROSZ FÖDERÁCIÓ |
| --- | --- |
| CONFIDENTIEL UE | СЕКРЕТНО |
| SECRET UE | СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО |

EU

OROSZ FÖDERÁCIÓ

CONFIDENTIEL UE

СЕКРЕТНО

SECRET UE

СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

(2)   Az Orosz Föderáció „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ” titkossági megjelölése megfelel az EU RESTREINT UE biztonsági minősítésének.

(3)   A két fél együttműködő szervei megállapodnak az együttműködésük során előállított minősített információkon feltüntetendő egyenértékű biztonsági minősítéseikről, valamint az ilyen információk visszaminősítéséről vagy minősítésének megszüntetéséről.

7. cikk

(1)   A minősített információhoz való hozzáférést csak olyan személyeknek biztosítják, akiknek az említett információ ismerete az információ átadásakor meghatározott célokkal összhangban lévő hivatalos feladataik ellátásához szükséges.

(2)   Valamennyi olyan személyt, aki hivatalos feladatai végrehajtása közben hozzáférést kér vagy akinek feladatköre vagy beosztása hozzáférést engedhet a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО vagy annál magasabb szintű minősített információhoz, megfelelő biztonsági átvilágításnak kell alávetni az említett információhoz való hozzáférés engedélyezése előtt.

(3)   Mindkét fél biztosítja azt, hogy a biztonsági átvilágítási eljárásokat törvényeivel és szabályozásaival összhangban elvégezzék annak meghatározása érdekében, hogy egy adott személy körülményei és jelleme olyan-e, hogy engedélyezhető számára a meghatározott szintű minősített információhoz való hozzáférés.

8. cikk

A 10. cikkben említett illetékes hatóságok kicserélhetik a minősített információ védelmére vonatkozó szabályozásaikat, és kölcsönös beleegyezés esetén látogatást tehetnek egymásnál kölcsönös konzultációk céljából, amelyek alapján következtetéseket lehet levonni az e megállapodás szerinti intézkedések és a 10. cikkben említett technikai rendelkezések hatékonyságáról.

9. cikk

Az átvevő fél az átadó fél által előzőleg feltüntetett jelzésen túl feltünteti saját, a 6. cikk szerint egyenértékű minősítési jelzését, a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított, illetőleg fordítással, másolással vagy sokszorosítással keletkezett minősített információ hordozóján.

10. cikk

(1)   E megállapodás végrehajtása, és annak biztosítása érdekében, hogy az átvevő fél megteremtse a minősített információ védelme és biztosítása céljából szükséges feltételeket, a (2)–(4) bekezdésében említett hatóságok megállapítják a következő technikai rendelkezéseket:

| — | írásban tájékoztatják egymást a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ védelme és biztosítása érdekében hozott technikai intézkedésekről (beleértve a minősített információ kezelésére, tárolására, sokszorosítására, továbbítására és megsemmisítésére irányuló gyakorlati intézkedéseket is), valamint |
| --- | --- |

—

írásban tájékoztatják egymást a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ védelme és biztosítása érdekében hozott technikai intézkedésekről (beleértve a minősített információ kezelésére, tárolására, sokszorosítására, továbbítására és megsemmisítésére irányuló gyakorlati intézkedéseket is), valamint

| — | írásban megerősítik azt, hogy a technikai intézkedések biztosítják a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ kölcsönösen elfogadható szintű védelmét. |
| --- | --- |

—

írásban megerősítik azt, hogy a technikai intézkedések biztosítják a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ kölcsönösen elfogadható szintű védelmét.

(2)   Az Orosz Föderáció részéről az Orosz Föderáció Szövetségi Biztonsági Szolgálata koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységeket, és felelős az e megállapodás alapján az Orosz Föderáció részére átadott vagy az Orosz Föderációval kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.

(3)   A Tanács részéről a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala – a Tanács nevében és annak felügyelete alatt eljáró főtitkár nevében és irányítása alatt – koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységet, és felelős az e megállapodás alapján a Tanács vagy a Tanács Főtitkársága részére átadott, illetőleg a Tanáccsal vagy a Tanács Főtitkárságával kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.

(4)   Az Európai Bizottság részéről a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagjának felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységet, és felelős az e megállapodás alapján az Európai Bizottság részére átadott, illetőleg az Európai Bizottsággal kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.

11. cikk

(1)   A 10. cikkben említett mindkét fél illetékes hatósága haladéktalanul tájékoztatja a másik fél illetékes hatóságát az ez utóbbi által átadott minősített információ bizonyított jogosulatlan közzétételéről vagy annak gyanújáról, illetőleg az információ elvesztéséről, és vizsgálatot végez, majd ennek eredményeiről jelentést tesz a másik félnek.

(2)   A 10. cikkben említett felek illetékes hatóságai eseti alapon eljárást hoznak létre olyan arányos korrekciós fellépés vagy intézkedések mindkét fél törvényeivel és szabályozásaival összhangban történő megállapítása céljából, amelyeket a következmények vagy az okozott kár figyelembevételével kell meghozni.

(3)   Mindkét fél alkalmazandó törvényeivel és szabályozásaival összhangban megtesz minden helyénvaló intézkedést az olyan esetekben, amikor egy személy felelős a minősített információ veszélyeztetéséért. Az ezzel összefüggésben hozott intézkedések eredménye lehet jogi intézkedés, beleértve az érintett személy elleni, az alkalmazandó törvényekkel és szabályozásokkal összhangban lévő esetleges büntetőeljárást.

12. cikk

Mindkét fél viseli a minősített információ e megállapodás szerinti védelmére irányuló intézkedések során felmerülő költségeket.

13. cikk

Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a feleket abban, hogy az e megállapodás hatálya alá eső információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve, hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.

14. cikk

A felek között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a felek közötti tárgyalások útján kell rendezni. Az ilyen tárgyalások alatt a felek továbbra is eleget tesznek az e megállapodással összhangban lévő kötelezettségeiknek.

15. cikk

(1)   Ez a megállapodás a felek által a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások elzárásáról küldött értesítést követő hónap első napján lép hatályba.

(2)   Mindkét fél kérhet az e megállapodás esetleges módosításainak mérlegelésére irányuló konzultációt.

(3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a felek közös megegyezésével kerülhet sor. A módosítás az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint lép hatályba.

16. cikk

Ezt a megállapodást a másik félhez intézett felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba. Az ilyen felmondás ellenére továbbra is eleget kell tenni az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelme tekintetében fennálló kötelezettségeknek.

A FENTIEK HITELÉÜL a megállapodást alulírottak megfelelő meghatalmazással kézjegyükkel látták el.

Kelt Rosztovban, a kettőezer-tizedik év június havának első napján két példányban, orosz és angol nyelven.

az Orosz Föderáció részéről

az Európai Unió részéről

---