# Eiropas Savienības L 134/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.134.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 1. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.134.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 134

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 1. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 471/2010 (2010. gada 31. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1235/2008 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, kurās jābūt noteiktu ar bioloģiskās ražošanas metodi iegūtu produktu izcelsmei, lai tos varētu laist Savienības tirgū (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 472/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu dažu veidu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēna tereftalāta importam | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 473/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam nosaka pagaidu kompensācijas maksājumus | 25 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 474/2010 (2010. gada 31. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 59 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 475/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 61 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 476/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko nosaka no 2010. gada 1. jūnija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 63 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva 2010/32/ES (2010. gada 10. maijs), ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisijas Direktīva 2010/34/ES (2010. gada 31. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu attiecībā uz darbīgās vielas penkonazola plašāku izmantojumu (
  1
  ) | 73 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/305/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 26. aprīlis), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 471/2010 (2010. gada 31. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1235/2008 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, kurās jābūt noteiktu ar bioloģiskās ražošanas metodi iegūtu produktu izcelsmei, lai tos varētu laist Savienības tirgū (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 472/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu dažu veidu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēna tereftalāta importam

4

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 473/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam nosaka pagaidu kompensācijas maksājumus

25

Komisijas Regula (ES) Nr. 474/2010 (2010. gada 31. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

59

Komisijas Regula (ES) Nr. 475/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

61

Komisijas Regula (ES) Nr. 476/2010 (2010. gada 31. maijs), ar ko nosaka no 2010. gada 1. jūnija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

63

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva 2010/32/ES (2010. gada 10. maijs), ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē (
  1
  )

HOSPEEM

EPSU

1

66

*

Komisijas Direktīva 2010/34/ES (2010. gada 31. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu attiecībā uz darbīgās vielas penkonazola plašāku izmantojumu (
  1
  )

1

73

LĒMUMI

2010/305/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 26. aprīlis), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 471/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1235/2008 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, kurās jābūt noteiktu ar bioloģiskās ražošanas metodi iegūtu produktu izcelsmei, lai tos varētu laist Savienības tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 33. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu to trešo valstu saraksts, kuru lauksaimniecības produktu bioloģiskās ražošanas sistēma un kontroles pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem tiem, kuri minēti šajā regulā, ir noteikts III pielikumā Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulai (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (2). Ņemot vērā jaunos pieteikumus un informāciju, ko Komisija saņēmusi no trešām valstīm kopš saraksta pēdējās publikācijas, ir jāapsver zināmi grozījumi, kas jāiekļauj sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu to trešo valstu saraksts, kuru lauksaimniecības produktu bioloģiskās ražošanas sistēma un kontroles pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem tiem, kuri minēti šajā regulā, ir noteikts III pielikumā Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulai (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (2). Ņemot vērā jaunos pieteikumus un informāciju, ko Komisija saņēmusi no trešām valstīm kopš saraksta pēdējās publikācijas, ir jāapsver zināmi grozījumi, kas jāiekļauj sarakstā.

| (2) | Austrālijas iestādes informēja Komisiju, ka vienā kontroles organizācijā ir notikusi reorganizācija un tā ir mainījusi nosaukumu. Austrālijas iestādes ir sniegušas Komisijai visas nepieciešamās garantijas, lai to pārliecinātu, ka reorganizētā kontroles organizācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1235/2008 8. panta 2. punktā noteiktajiem priekšnosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Austrālijas iestādes informēja Komisiju, ka vienā kontroles organizācijā ir notikusi reorganizācija un tā ir mainījusi nosaukumu. Austrālijas iestādes ir sniegušas Komisijai visas nepieciešamās garantijas, lai to pārliecinātu, ka reorganizētā kontroles organizācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1235/2008 8. panta 2. punktā noteiktajiem priekšnosacījumiem.

| (3) | Dažus lauksaimniecības produktus, kurus importē no Japānas, Savienībā pašreiz tirgo saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1235/2008 19. pantā. Japāna iesniedza Komisijai lūgumu iekļaut to minētās regulas III pielikuma sarakstā un iesniedza vajadzīgo informāciju saskaņā ar minētās regulas 7. un 8. pantu. Minētās informācijas pārbaude un pārrunas, kas pēc tam notika ar Japānas iestādēm, deva iespēju secināt, ka noteikumi, kuri šajā valstī regulē bioloģisko ražošanu un kontroli, ir līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 noteiktajiem. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu uz vietas ir pārbaudījusi ražošanas noteikumus un kontroles pasākumus, kurus Japānā faktiski piemēro. Līdz ar to Komisijai ir jāiekļauj Japāna sarakstā, kas norādīts Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Dažus lauksaimniecības produktus, kurus importē no Japānas, Savienībā pašreiz tirgo saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1235/2008 19. pantā. Japāna iesniedza Komisijai lūgumu iekļaut to minētās regulas III pielikuma sarakstā un iesniedza vajadzīgo informāciju saskaņā ar minētās regulas 7. un 8. pantu. Minētās informācijas pārbaude un pārrunas, kas pēc tam notika ar Japānas iestādēm, deva iespēju secināt, ka noteikumi, kuri šajā valstī regulē bioloģisko ražošanu un kontroli, ir līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 noteiktajiem. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu uz vietas ir pārbaudījusi ražošanas noteikumus un kontroles pasākumus, kurus Japānā faktiski piemēro. Līdz ar to Komisijai ir jāiekļauj Japāna sarakstā, kas norādīts Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1235/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1235/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 334, 12.12.2008., 25. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumu groza šādi.

| 1. | Tekstā, kas attiecas uz Austrāliju, 5. punkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:






  “— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”. |
| --- | --- | --- |

1.

Tekstā, kas attiecas uz Austrāliju, 5. punkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:

“—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”.

| 2. | Aiz teksta, kas attiecas uz Izraēlu, iekļauj šādu tekstu:
  “JAPĀNA
  1.   Produktu kategorijas:






  a) | nepārstrādāti augkopības produkti, veģetatīvais pavairošanas materiāls un sēklas kultivēšanai; |
| --- | --- | --- |

2.

Aiz teksta, kas attiecas uz Izraēlu, iekļauj šādu tekstu:

“JAPĀNA

1.   Produktu kategorijas:

a)

nepārstrādāti augkopības produkti, veģetatīvais pavairošanas materiāls un sēklas kultivēšanai;

| b) | pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kurus lieto pārtikā un kuru sastāvā ir galvenokārt viena vai vairākas augu izcelsmes sastāvdaļas. |
| --- | --- |

b)

pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kurus lieto pārtikā un kuru sastāvā ir galvenokārt viena vai vairākas augu izcelsmes sastāvdaļas.

2.   Izcelsme: 1.a kategorijas produkti un bioloģiski audzētas 1.b kategorijas produktu sastāvdaļas, kuras ir audzētas Japānā.

3.   Ražošanas standarti:

4.   Kompetentās iestādes: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html, un Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Kontroles organizācijas:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Sertifikāta izdevējorganizācijas: kā 5. punktā.

7.   Iekļaušanas ilgums: 2013. gada 30. jūnijs.”

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 472/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu dažu veidu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēna tereftalāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēna tereftalāta (“PET”) importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēna tereftalāta (“PET”) importu Savienībā.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēna tereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza prasību to ražotāju vārdā, kuri saražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 % no Savienības kopējās dažu veidu polietilēna tereftalāta produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēna tereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza prasību to ražotāju vārdā, kuri saražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 % no Savienības kopējās dažu veidu polietilēna tereftalāta produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzību iesniegušajiem ražotājiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, importētājiem/tirgotājiem un attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem, ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzību iesniegušajiem ražotājiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, importētājiem/tirgotājiem un attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem, ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

| (4) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai vajadzēs veikt izlases veida pārbaudi, un, ja vajadzēs, lai veiktu atlasi, visus Savienības ražotājus un importētājus aicināja pieteikties Komisijā un sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai vajadzēs veikt izlases veida pārbaudi, un, ja vajadzēs, lai veiktu atlasi, visus Savienības ražotājus un importētājus aicināja pieteikties Komisijā un sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (6) | Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuri saražo 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(6)

Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuri saražo 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma.

| (7) | Astoņi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no importētājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties divus importētājus, kuri importē 83 % no visu importētāju, kas sadarbojās, importa apjoma un 48 % no visa AAE, Irānas un Pakistānas importa apjoma. |
| --- | --- |

(7)

Astoņi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no importētājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties divus importētājus, kuri importē 83 % no visu importētāju, kas sadarbojās, importa apjoma un 48 % no visa AAE, Irānas un Pakistānas importa apjoma.

| (8) | Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (9) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena atlasītā importētāja, desmit lietotājiem Savienībā, trīs izejvielu piegādātājiem, viena ražotāja eksportētāja Irānā un tā saistītā tirgotāja, viena ražotāja eksportētāja Pakistānā un viena ražotāja eksportētāja Apvienotajos Arābu Emirātos. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei. |
| --- | --- |

(9)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena atlasītā importētāja, desmit lietotājiem Savienībā, trīs izejvielu piegādātājiem, viena ražotāja eksportētāja Irānā un tā saistītā tirgotāja, viena ražotāja eksportētāja Pakistānā un viena ražotāja eksportētāja Apvienotajos Arābu Emirātos. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:







  — | Novapet SA, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Novapet SA, Spānija,

| — | Equipolymers srl, Itālija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Itālija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,

| — | UAB Neo Group, Lietuva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lietuva;

| b) | ražotājs eksportētājs Irānā:







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. un tā saistītie uzņēmumi, Bandar Imam Khomeini un Tehran; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Irānā:

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. un tā saistītie uzņēmumi, Bandar Imam Khomeini un Tehran;

| c) | ražotājs eksportētājs Pakistānā:







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs eksportētājs Pakistānā:

—

Novatex Limited, Karachi;

| d) | ražotājs eksportētājs Apvienotajos Arābu Emirātos:







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

ražotājs eksportētājs Apvienotajos Arābu Emirātos:

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgais ražojums ir polietilēna tereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos (“attiecīgais ražojums”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir polietilēna tereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos (“attiecīgais ražojums”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

| (13) | PET ir ķīmisks produkts, ko parasti izmanto plastmasas rūpniecības nozarē pudeļu un slokšņu ražošanai. Tā kā šī PET kategorija ir homogēns ražojums, tas netika sīkāk iedalīts atsevišķās ražojuma kategorijās. |
| --- | --- |

(13)

PET ir ķīmisks produkts, ko parasti izmanto plastmasas rūpniecības nozarē pudeļu un slokšņu ražošanai. Tā kā šī PET kategorija ir homogēns ražojums, tas netika sīkāk iedalīts atsevišķās ražojuma kategorijās.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (14) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka PET, ko ražo Savienības ražošanas nozare un pārdod Savienībā, pēc būtības tādas pašas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un tāds pats pamatpielietojums kā PET, ko ražo un pārdod Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu vietējos tirgos un eksportē uz Savienību. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka PET, ko ražo Savienības ražošanas nozare un pārdod Savienībā, pēc būtības tādas pašas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un tāds pats pamatpielietojums kā PET, ko ražo un pārdod Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu vietējos tirgos un eksportē uz Savienību. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

| (15) | Ņemot vērā ievērojamās svārstības izejvielu izmaksās un PET tirgus cenās, kuras konstatēja izmeklēšanas periodā, uzskatīja, ka normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai ir lietderīgi izmantot ceturkšņa datus. Tomēr šo metodiku nevarēja piemērot Irānai, jo vienīgais Irānas ražotājs nevarēja sniegt pilnīgus datus par ceturkšņa izmaksām. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā ievērojamās svārstības izejvielu izmaksās un PET tirgus cenās, kuras konstatēja izmeklēšanas periodā, uzskatīja, ka normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai ir lietderīgi izmantot ceturkšņa datus. Tomēr šo metodiku nevarēja piemērot Irānai, jo vienīgais Irānas ražotājs nevarēja sniegt pilnīgus datus par ceturkšņa izmaksām.

3.1.   Irāna

3.1.1.   Normālā vērtība

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Irānas ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā Irānas ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Irānas ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā Irānas ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.

| (17) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot Irānas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoma neatkarīgiem klientiem īpatsvaru izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(17)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot Irānas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoma neatkarīgiem klientiem īpatsvaru izmeklēšanas periodā.

| (18) | Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms nepārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no rentablajiem darījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms nepārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no rentablajiem darījumiem.

3.1.2.   Eksporta cena

| (19) | Tā kā eksportēto ražojumu pārdošanu Savienībā veica saistītais tirdzniecības uzņēmums, kas atrodas Irānā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz šā saistītā tirgotāja cenām neatkarīgiem klientiem Savienībā. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā eksportēto ražojumu pārdošanu Savienībā veica saistītais tirdzniecības uzņēmums, kas atrodas Irānā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz šā saistītā tirgotāja cenām neatkarīgiem klientiem Savienībā.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (20) | Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(20)

Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.

| (21) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības tirdzniecības līmenī, transporta izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un citās pozīcijās (banku pakalpojumu izmaksās). |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības tirdzniecības līmenī, transporta izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un citās pozīcijās (banku pakalpojumu izmaksās).

| (22) | Uzņēmums pieprasīja veikt korekciju tirdzniecības līmenī, ņemot vērā atšķirīgos ražojuma pārdošanas modeļus tā klientiem vietējā un ES tirgū. Korekcija atbilda tam, cik lielā mērā uzņēmums varēja pamatot savu prasību. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums pieprasīja veikt korekciju tirdzniecības līmenī, ņemot vērā atšķirīgos ražojuma pārdošanas modeļus tā klientiem vietējā un ES tirgū. Korekcija atbilda tam, cik lielā mērā uzņēmums varēja pamatot savu prasību.

| (23) | Irānas ražotājs eksportētājs turklāt iesniedza konkrētu prasību par starptautisko sankciju pret Irānu iespējamo ietekmi. Uzņēmums apgalvoja, ka sankciju dēļ dažiem lielajiem PET klientiem, piemēram, Coca-Cola un Pepsi, kas atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs, ir aizliegts pirkt PET no Irānas un tā rezultātā no Irānas ievestajam PET netiek izsniegti kvalitātes sertifikāti. Tas, iespējams, ietekmē arī citus Eiropas klientus, kas pieprasa zemākas cenas par PET, kam nav Coca-Cola vai Pepsi kvalitātes sertifikāta. Tomēr Irānas ražotājs eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt importu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Turklāt uzņēmums ar līdzīgām problēmām saskārās vietējā tirgū, kurā Coca-Cola un Pepsi licences vietējiem īpašniekiem bija aizliegts iepirkt PET no Irānas ražotājiem un jāpaļaujas uz importu no citām valstīm. Līdz ar to sankcijām būtu arī jāietekmē cenu lejupslīde vietējā tirgū un, tādējādi, nav acīmredzamas vajadzības cenu salīdzināšanai. Tādēļ tika secināts, ka nav pamata atļaut veikt korekciju saistībā ar sankciju ietekmi uz Irānu. |
| --- | --- |

(23)

Irānas ražotājs eksportētājs turklāt iesniedza konkrētu prasību par starptautisko sankciju pret Irānu iespējamo ietekmi. Uzņēmums apgalvoja, ka sankciju dēļ dažiem lielajiem PET klientiem, piemēram, Coca-Cola un Pepsi, kas atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs, ir aizliegts pirkt PET no Irānas un tā rezultātā no Irānas ievestajam PET netiek izsniegti kvalitātes sertifikāti. Tas, iespējams, ietekmē arī citus Eiropas klientus, kas pieprasa zemākas cenas par PET, kam nav Coca-Cola vai Pepsi kvalitātes sertifikāta. Tomēr Irānas ražotājs eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt importu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Turklāt uzņēmums ar līdzīgām problēmām saskārās vietējā tirgū, kurā Coca-Cola un Pepsi licences vietējiem īpašniekiem bija aizliegts iepirkt PET no Irānas ražotājiem un jāpaļaujas uz importu no citām valstīm. Līdz ar to sankcijām būtu arī jāietekmē cenu lejupslīde vietējā tirgū un, tādējādi, nav acīmredzamas vajadzības cenu salīdzināšanai. Tādēļ tika secināts, ka nav pamata atļaut veikt korekciju saistībā ar sankciju ietekmi uz Irānu.

3.1.4.   Dempinga starpība

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam Irānas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam Irānas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (25) | Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegto informāciju, Irānā nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta Irānai, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam Irānā. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegto informāciju, Irānā nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta Irānai, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam Irānā.

| (26) | Irānai pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Irānai pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 28,6 %.

3.2.   Pakistāna

3.2.1.   Normālā vērtība

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Pakistānas ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā Pakistānas ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Pakistānas ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā Pakistānas ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi.

| (28) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot Pakistānas vietējā tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru. |
| --- | --- |

(28)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot Pakistānas vietējā tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru.

| (29) | Tā kā līdzīgā ražojuma rentablās pārdevumu apjoms pārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma vietējā tirgū, normālo vērtību aprēķināja, nosakot līdzīgā ražojuma visu vietējā tirgus pārdevumu vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā līdzīgā ražojuma rentablās pārdevumu apjoms pārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma vietējā tirgū, normālo vērtību aprēķināja, nosakot līdzīgā ražojuma visu vietējā tirgus pārdevumu vidējo svērto vērtību.

3.2.2.   Eksporta cena

| (30) | Vienīgais ražotājs eksportētājs Pakistānā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kādas šie neatkarīgie klienti faktiski maksāja vai kādas tiem bija jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(30)

Vienīgais ražotājs eksportētājs Pakistānā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kādas šie neatkarīgie klienti faktiski maksāja vai kādas tiem bija jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

3.2.3.   Salīdzinājums

| (31) | Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(31)

Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.

| (32) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības importa maksājumos, cenu atlaidēs un korekcijās, transporta un apdrošināšanas izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās, izmaksās pēc pārdošanas (tehniskā palīdzība un pakalpojumi), komisijas maksās un citās pozīcijās (banku pakalpojumu izmaksās). |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības importa maksājumos, cenu atlaidēs un korekcijās, transporta un apdrošināšanas izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās, izmaksās pēc pārdošanas (tehniskā palīdzība un pakalpojumi), komisijas maksās un citās pozīcijās (banku pakalpojumu izmaksās).

3.2.4.   Dempinga starpība

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam Pakistānas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam Pakistānas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (34) | Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, Novatex Limited, pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 1,5 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(34)

Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, Novatex Limited, pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 1,5 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.

| (35) | Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, pagaidu pasākumi netiek noteikti. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, pagaidu pasākumi netiek noteikti.

3.3.   Apvienotie Arābu Emirāti

3.3.1.   Normālā vērtība

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā AAE ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz vienīgo Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) ražotāju pārbaudīja, vai tā pārdevumu apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā vienīgā AAE ražotāja pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.

| (37) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot AAE vietējā tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru. |
| --- | --- |

(37)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot AAE vietējā tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru.

| (38) | Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms nepārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms nepārsniedza 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.

3.3.2.   Eksporta cena

| (39) | Vienīgais ražotājs eksportētājs Apvienotajos Arābu Emirātos attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kādas šie neatkarīgie klienti faktiski maksāja vai kādas tiem bija jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(39)

Vienīgais ražotājs eksportētājs Apvienotajos Arābu Emirātos attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kādas šie neatkarīgie klienti faktiski maksāja vai kādas tiem bija jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

3.3.3.   Salīdzinājums

| (40) | Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(40)

Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.

| (41) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības transporta un apdrošināšanas izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pienācīgi ņēma vērā, izdarot korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības transporta un apdrošināšanas izmaksās, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksās un palīgizmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās.

3.3.4.   Dempinga starpība

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam AAE ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam AAE ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (43) | Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju un AAE ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegto informāciju, Apvienotajos Arābu Emirātos nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta Apvienotajiem Arābu Emirātiem, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam Apvienotajos Arābu Emirātos. |
| --- | --- |

(43)

Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju un AAE ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegto informāciju, Apvienotajos Arābu Emirātos nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta Apvienotajiem Arābu Emirātiem, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam Apvienotajos Arābu Emirātos.

| (44) | Apvienotajiem Arābu Emirātiem pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Apvienotajiem Arābu Emirātiem pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 6,6 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (45) | Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc ražotāju produkcijas izlaide (ko noteica, pamatojoties uz apkopoto informāciju, ko sniedza ražotāji, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz sūdzībā norādītajiem datiem) ir uzskatāma par Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(45)

Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc ražotāju produkcijas izlaide (ko noteica, pamatojoties uz apkopoto informāciju, ko sniedza ražotāji, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz sūdzībā norādītajiem datiem) ir uzskatāma par Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (46) | No šiem 17 ražotājiem, 12 ražotāji izmeklēšanā sadarbojās. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 80 %. Tādēļ 12 ražotāji, kas sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Atlikušie Savienības ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “pārējiem Savienības ražotājiem”. Šie pārējie Savienības ražotāji aktīvi sūdzību nav atbalstījuši un nav iebilduši pret to. |
| --- | --- |

(46)

No šiem 17 ražotājiem, 12 ražotāji izmeklēšanā sadarbojās. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 80 %. Tādēļ 12 ražotāji, kas sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Atlikušie Savienības ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “pārējiem Savienības ražotājiem”. Šie pārējie Savienības ražotāji aktīvi sūdzību nav atbalstījuši un nav iebilduši pret to.

| (47) | Jānorāda, ka Eiropas Savienības PET tirgu veido relatīvi liels ražotāju skaits, kuri parasti pieder pie lielākām ražotāju grupām ar galvenajiem birojiem ārpus ES. Tirgū noris konsolidēšanās process, un nesen ir notikuši vairāki uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas gadījumi. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražošanas rūpnīcas, savukārt Indorama ir pārņēmusi bijušās Eastman rūpnīcas Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē. |
| --- | --- |

(47)

Jānorāda, ka Eiropas Savienības PET tirgu veido relatīvi liels ražotāju skaits, kuri parasti pieder pie lielākām ražotāju grupām ar galvenajiem birojiem ārpus ES. Tirgū noris konsolidēšanās process, un nesen ir notikuši vairāki uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas gadījumi. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražošanas rūpnīcas, savukārt Indorama ir pārņēmusi bijušās Eastman rūpnīcas Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.

| (48) | Kā norādīts iepriekš 6. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika atlasīti pieci individuāli ražotāji, kuri pārdeva 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma. Viens uzņēmums nevarēja sniegt visus pieprasītos datus un rezultātā atlasīto uzņēmumu skaits bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdevumu apjoms bija 47 % no visu ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(48)

Kā norādīts iepriekš 6. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika atlasīti pieci individuāli ražotāji, kuri pārdeva 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma. Viens uzņēmums nevarēja sniegt visus pieprasītos datus un rezultātā atlasīto uzņēmumu skaits bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdevumu apjoms bija 47 % no visu ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (49) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū, izmantojot Eurostat datus par importa apjomiem ES tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm. |
| --- | --- |

(49)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū, izmantojot Eurostat datus par importa apjomiem ES tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm.

| (50) | Ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, patēriņš Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 11 %. Precīzāk, faktiskais pieprasījums 2007. gadā palielinājās par 8 %, tad nedaudz samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gada sākumam (par 2 procentu punktiem), bet laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās vēl par 5 procentu punktiem.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš ES (tonnās) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un sūdzība. |

(50)

Ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, patēriņš Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 11 %. Precīzāk, faktiskais pieprasījums 2007. gadā palielinājās par 8 %, tad nedaudz samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gada sākumam (par 2 procentu punktiem), bet laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās vēl par 5 procentu punktiem.

1.   tabula

2006

2007

2008

IP

Kopējais patēriņš ES (tonnās)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indekss (2006 = 100)

100

108

106

111

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un sūdzība.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

a)   Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (51) | Komisija pārbaudīja, vai Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu PET imports jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(51)

Komisija pārbaudīja, vai Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu PET imports jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (52) | Tā kā Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar importa par dempinga cenām, kura izcelsme ir AAE un Irānā, ietekmi. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar importa par dempinga cenām, kura izcelsme ir AAE un Irānā, ietekmi.

| (53) | Attiecībā uz importa, kura izcelsme ir AAE un Irānā, ietekmi izmeklēšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība pārsniedza de minimis slieksni, kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un šo divu valstu importa par dempinga cenām apjoms nav niecīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz importa, kura izcelsme ir AAE un Irānā, ietekmi izmeklēšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība pārsniedza de minimis slieksni, kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un šo divu valstu importa par dempinga cenām apjoms nav niecīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.

| (54) | Attiecībā uz konkurences apstākļiem importam no Irānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem un līdzīgajam ražojumam izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ražotāji no šīm valstīm izmanto vienus un tos pašus produkcijas noieta kanālus un ražojumu pārdod līdzīgām klientu kategorijām. Turklāt izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no šīm abām valstīm pieauga. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz konkurences apstākļiem importam no Irānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem un līdzīgajam ražojumam izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ražotāji no šīm valstīm izmanto vienus un tos pašus produkcijas noieta kanālus un ražojumu pārdod līdzīgām klientu kategorijām. Turklāt izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no šīm abām valstīm pieauga.

| (55) | Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un imports no Irānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir jāpārbauda kumulatīvi. |
| --- | --- |

(55)

Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un imports no Irānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir jāpārbauda kumulatīvi.

b)   Attiecīgā importa apjoms

| (56) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms Eiropas Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz IP palielinājās gandrīz 20 reizes, izmeklēšanas periodā sasniedzot 212 198 tonnas. Precīzāk, imports no AAE un Irānas laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam pieauga gandrīz trīskārtīgi, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl 4 reizes un gandrīz divkāršojās laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam.

  2.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AAE un Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Avots: Eurostat dati. |

(56)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms Eiropas Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz IP palielinājās gandrīz 20 reizes, izmeklēšanas periodā sasniedzot 212 198 tonnas. Precīzāk, imports no AAE un Irānas laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam pieauga gandrīz trīskārtīgi, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl 4 reizes un gandrīz divkāršojās laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam.

2.   tabula

2006

2007

2008

IP

AAE un Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indekss (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Avots: Eurostat dati.

c)   Attiecīgā importa tirgus daļa

| (57) | AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa 2006. gadā bija 0,4 %, un visā attiecīgajā periodā tā nepārtraukti palielinājās gandrīz par 7 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,8 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam – par 3,4 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam — vēl par 2,5 procentu punktiem. Izmeklēšanas periodā AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa bija 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa 2006. gadā bija 0,4 %, un visā attiecīgajā periodā tā nepārtraukti palielinājās gandrīz par 7 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,8 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam – par 3,4 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam — vēl par 2,5 procentu punktiem. Izmeklēšanas periodā AAE un Irānas importa par dempinga cenām tirgus daļa bija 7,1 %.

| (58) | Jānorāda, ka AAE ienāca tirgū tikai sākot ar 2007. gadu, bet tie ātri ir ieguvuši ievērojamu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(58)

Jānorāda, ka AAE ienāca tirgū tikai sākot ar 2007. gadu, bet tie ātri ir ieguvuši ievērojamu tirgus daļu.

d)   Cenas

i)   Cenu tendences

| (59) | Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena samazinājās par 1 %, tad vēl par vienu procentu punktu 2008. gadā un izmeklēšanas periodā tā pazeminājās vēl par 13 procentu punktiem.

  3.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AAE un Irānas importa cena (EUR par tonnu) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indekss | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Avots: Eurostat dati. |

(59)

Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena samazinājās par 1 %, tad vēl par vienu procentu punktu 2008. gadā un izmeklēšanas periodā tā pazeminājās vēl par 13 procentu punktiem.

3.   tabula

2006

2007

2008

IP

AAE un Irānas importa cena (EUR par tonnu)

1 033

1 023

1 010

874

Indekss

100

99

98

85

Avots: Eurostat dati.

ii)   Cenu samazinājums

| (60) | Ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas ietekmēja ievērojamas svārstības, pārdevumu cenas un izmaksas tika apkopotas katru ceturksni un aprēķini attiecībā uz cenu samazinājumu un pārdošanu par nerentablām cenām tika veikti, pamatojoties uz ceturkšņa datiem. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas ietekmēja ievērojamas svārstības, pārdevumu cenas un izmaksas tika apkopotas katru ceturksni un aprēķini attiecībā uz cenu samazinājumu un pārdošanu par nerentablām cenām tika veikti, pamatojoties uz ceturkšņa datiem.

| (61) | Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdevumu cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW cenām, salīdzināja ar AAE un Irānas importa atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, veicot atbilstīgu pēcimportēšanas izmaksu un atšķirīgo tirdzniecības līmeņu korekciju. |
| --- | --- |

(61)

Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdevumu cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW cenām, salīdzināja ar AAE un Irānas importa atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, veicot atbilstīgu pēcimportēšanas izmaksu un atšķirīgo tirdzniecības līmeņu korekciju.

| (62) | Salīdzinājums liecināja, ka izmeklēšanas periodā Savienībā pārdotā attiecīgā AAE izcelsmes ražojuma dempinga cenas bija par aptuveni 3,9 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Irānas izcelsmes ražojumu, kurus pārdeva Savienībā, dempinga cenas bija par 3,2 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Abu valstu vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā ir 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Salīdzinājums liecināja, ka izmeklēšanas periodā Savienībā pārdotā attiecīgā AAE izcelsmes ražojuma dempinga cenas bija par aptuveni 3,9 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Irānas izcelsmes ražojumu, kurus pārdeva Savienībā, dempinga cenas bija par 3,2 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Abu valstu vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā ir 3,8 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares stāvoklis

| (63) | Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam par dempinga cenām veiktā importa ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējums ietvēra visus būtiskos ekonomikas faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam par dempinga cenām veiktā importa ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējums ietvēra visus būtiskos ekonomikas faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (64) | Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, jāizmanto izlases veida pārbaude. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:






  — | makroekonomiskie rādītāji (produkcijas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības produkcijas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītie dati. |
| --- | --- | --- |

(64)

Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, jāizmanto izlases veida pārbaude. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:

—

makroekonomiskie rādītāji (produkcijas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības produkcijas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītie dati.

| — | mikroekonomisko rādītāju analīze (krājumi, darba samaksa, rentabilitāte, ienākumi no kapitāla, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika veikta, pamatojoties uz to sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

mikroekonomisko rādītāju analīze (krājumi, darba samaksa, rentabilitāte, ienākumi no kapitāla, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika veikta, pamatojoties uz to sniegto informāciju.

4.5.   Makroekonomiskie rādītāji

a)   Produkcija

| (65) | Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības produkcijas apjoms samazinājās par 4 %. Precīzāk, 2007. gadā tas palielinājās par 5 % aptuveni līdz 2 570 000 tonnām, bet tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, strauji samazinājās par 10 procentu punktiem, nedaudz pieaugot par 1 procenta punktu laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam un sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnas.

  4.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms (tonnās) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(65)

Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības produkcijas apjoms samazinājās par 4 %. Precīzāk, 2007. gadā tas palielinājās par 5 % aptuveni līdz 2 570 000 tonnām, bet tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, strauji samazinājās par 10 procentu punktiem, nedaudz pieaugot par 1 procenta punktu laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam un sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnas.

4.   tabula

2006

2007

2008

IP

Produkcijas apjoms (tonnās)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indekss (2006 = 100)

100

105

95

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (66) | Savienības ražotāju ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Precīzāk, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā – par 5 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā vēl par 9 procentu punktiem.

  5.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indekss (2006 = 100)) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(66)

Savienības ražotāju ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Precīzāk, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā – par 5 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā vēl par 9 procentu punktiem.

5.   tabula

2006

2007

2008

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indekss (2006 = 100))

100

101

106

115

Ražošanas jaudas izmantojums

83 %

87 %

75 %

69 %

Indekss (2006 = 100)

100

105

90

84

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

| (67) | Ražošanas jaudas izmantojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas palielinājās līdz 87 %, bet 2008. gadā samazinājās līdz 75 % un izmeklēšanas periodā tas bija tikai 69 %. Izmantojuma rādītāja samazināšanās 2008. gadā un izmeklēšanas periodā atspoguļo produkcijas apjoma samazināšanos un ražošanas jaudas palielināšanos šajā periodā. |
| --- | --- |

(67)

Ražošanas jaudas izmantojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas palielinājās līdz 87 %, bet 2008. gadā samazinājās līdz 75 % un izmeklēšanas periodā tas bija tikai 69 %. Izmantojuma rādītāja samazināšanās 2008. gadā un izmeklēšanas periodā atspoguļo produkcijas apjoma samazināšanos un ražošanas jaudas palielināšanos šajā periodā.

c)   Pārdevumu apjoms

| (68) | Savienības ražotāju pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. 2007. gadā pārdevumu apjoms palielinājās par 5 %, bet nākošajā gadā tas kritās nedaudz zemāk par 2006. gada līmeni un izmeklēšanas periodā tas bija par 3 % zemāks nekā 2006. gadā – aptuveni 2 100 000 tonnas. Ņemot vērā krājumu ierobežoto daudzumu, pārdevumu apjoma attīstība ir cieši saistīta ar ražošanas attīstību.

  6.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumu apjoms ES (tonnās) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(68)

Savienības ražotāju pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. 2007. gadā pārdevumu apjoms palielinājās par 5 %, bet nākošajā gadā tas kritās nedaudz zemāk par 2006. gada līmeni un izmeklēšanas periodā tas bija par 3 % zemāks nekā 2006. gadā – aptuveni 2 100 000 tonnas. Ņemot vērā krājumu ierobežoto daudzumu, pārdevumu apjoma attīstība ir cieši saistīta ar ražošanas attīstību.

6.   tabula

2006

2007

2008

IP

Pārdevumu apjoms ES (tonnās)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indekss (2006 = 100)

100

105

99

97

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

d)   Tirgus daļa

| (69) | Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 10 procentu punktus no tirgus daļas, kura samazinājās no 85 % 2006. gadā līdz 75 % izmeklēšanas periodā. Šis tirgus daļas samazinājums norāda uz to, ka patēriņš pieauga, bet Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā kritās par 3 %. Jānorāda, ka šāda pārdevumu apjoma samazināšanās tendence attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

  7.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražotāju tirgus daļa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība un Eurostat dati. |

(69)

Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 10 procentu punktus no tirgus daļas, kura samazinājās no 85 % 2006. gadā līdz 75 % izmeklēšanas periodā. Šis tirgus daļas samazinājums norāda uz to, ka patēriņš pieauga, bet Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā kritās par 3 %. Jānorāda, ka šāda pārdevumu apjoma samazināšanās tendence attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

7.   tabula

2006

2007

2008

IP

Savienības ražotāju tirgus daļa

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indekss (2006 = 100)

100

98

94

88

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība un Eurostat dati.

e)   Izaugsme

| (70) | Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, savukārt Savienības ražotāju pārdevumu apjoms ES tirgū samazinājās par 3 % un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem. No otras puses, tajā pašā laikposmā importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās no 0,4 % līdz 7,1 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(70)

Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, savukārt Savienības ražotāju pārdevumu apjoms ES tirgū samazinājās par 3 % un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem. No otras puses, tajā pašā laikposmā importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās no 0,4 % līdz 7,1 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

f)   Nodarbinātība

| (71) | Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 15 %. Precīzāk, nodarbināto personu skaits ievērojami samazinājās no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 % un palika gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā un izmeklēšanas periodā. 2007. gada nodarbinātības līmeņa kritumu izraisīja vairāku ES ražotāju centieni veikt uzņēmumu pārstrukturēšanu.

  8.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (personas) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(71)

Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 15 %. Precīzāk, nodarbināto personu skaits ievērojami samazinājās no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 % un palika gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā un izmeklēšanas periodā. 2007. gada nodarbinātības līmeņa kritumu izraisīja vairāku ES ražotāju centieni veikt uzņēmumu pārstrukturēšanu.

8.   tabula

2006

2007

2008

IP

Nodarbinātība (personas)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indekss (2006 = 100)

100

87

85

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

g)   Produktivitāte

| (72) | Savienības ražotāju darbaspēka produktivitāte, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi tonnās uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms samazinājās lēnākā tempā nekā nodarbinātības līmenis un norāda uz Savienības ražotāju produktivitātes pieaugumu. Jo īpaši tas redzams 2007. gada rādītājos, kad nodarbinātības līmenis samazinājās, bet produkcijas apjoms pieauga un produktivitātes līmenis bija par 21 % augstāks nekā 2006. gadā.

  9.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(72)

Savienības ražotāju darbaspēka produktivitāte, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi tonnās uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms samazinājās lēnākā tempā nekā nodarbinātības līmenis un norāda uz Savienības ražotāju produktivitātes pieaugumu. Jo īpaši tas redzams 2007. gada rādītājos, kad nodarbinātības līmenis samazinājās, bet produkcijas apjoms pieauga un produktivitātes līmenis bija par 21 % augstāks nekā 2006. gadā.

9.   tabula

2006

2007

2008

IP

Produktivitāte (tonnas uz darbinieku)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indekss (2006 = 100)

100

121

112

112

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

h)   Faktori, kas ietekmē pārdevumu cenas

| (73) | Gada vidējās Savienības ražotāju pārdevumu cenas ES tirgū nesaistītiem klientiem laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam palika stabilas – aptuveni EUR 1 100 par tonnu. Izmeklēšanas periodā gada vidējā pārdevumu cena samazinājās par 12 % un sasniedza EUR 977 par tonnu. Gada vidējā pārdevumu cena neatspoguļo PET cenas mēneša vai pat dienas svārstības Eiropas (un pasaules) tirgū, bet tā ir uzskatāma par pietiekamu, lai noskaidrotu cenu tendenci attiecīgajā periodā. Aprēķinot PET pārdevumu cenas, parasti tajās tiek ņemtas vērā PET galveno izejvielu (galvenokārt PTA un MEG) cenas tendences, jo tās veido līdz 80 % no PET kopējām izmaksām.

  10.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES tirgū (EUR par tonnu) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(73)

Gada vidējās Savienības ražotāju pārdevumu cenas ES tirgū nesaistītiem klientiem laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam palika stabilas – aptuveni EUR 1 100 par tonnu. Izmeklēšanas periodā gada vidējā pārdevumu cena samazinājās par 12 % un sasniedza EUR 977 par tonnu. Gada vidējā pārdevumu cena neatspoguļo PET cenas mēneša vai pat dienas svārstības Eiropas (un pasaules) tirgū, bet tā ir uzskatāma par pietiekamu, lai noskaidrotu cenu tendenci attiecīgajā periodā. Aprēķinot PET pārdevumu cenas, parasti tajās tiek ņemtas vērā PET galveno izejvielu (galvenokārt PTA un MEG) cenas tendences, jo tās veido līdz 80 % no PET kopējām izmaksām.

10.   tabula

2006

2007

2008

IP

Vienības cena ES tirgū (EUR par tonnu)

1 110

1 105

1 111

977

Indekss (2006 = 100)

100

100

100

88

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

| (74) | Kā norādīts iepriekš, AAE un Irānas importa dempinga cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenām. |
| --- | --- |

(74)

Kā norādīts iepriekš, AAE un Irānas importa dempinga cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenām.

i)   Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (75) | Ņemot vērā AAE un Irānas importa apjomu, tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga. Ir svarīgi atgādināt, ka kopš 2000. gada ir spēkā antidempinga pasākumi PET importam no Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes un kopš 2004. gada importam no Ķīnas Tautas Republikas. Ņemot vērā to, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un pieauga tās zaudējumi, faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret importa par dempinga cenām Savienības tirgū radīto kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā AAE un Irānas importa apjomu, tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga. Ir svarīgi atgādināt, ka kopš 2000. gada ir spēkā antidempinga pasākumi PET importam no Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes un kopš 2004. gada importam no Ķīnas Tautas Republikas. Ņemot vērā to, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un pieauga tās zaudējumi, faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret importa par dempinga cenām Savienības tirgū radīto kaitīgo ietekmi.

4.6.   Mikroekonomiskie rādītāji

a)   Krājumi

| (76) | Izlasē iekļauto ražotāju noslēguma krājumu līmenis laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumi veido mazāk nekā 5 % no gada produkcijas apjoma un tādēļ šā rādītāja attiecināmība uz kaitējuma analīzi ir ierobežota.

  11.   tabula











  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnās) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(76)

Izlasē iekļauto ražotāju noslēguma krājumu līmenis laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumi veido mazāk nekā 5 % no gada produkcijas apjoma un tādēļ šā rādītāja attiecināmība uz kaitējuma analīzi ir ierobežota.

11.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Noslēguma krājumi (tonnās)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indekss (2006 = 100)

100

94

77

78

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

b)   Algas

| (77) | Laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam gada darbaspēka izmaksas palielinājās par 11 %, tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, pazeminājās par 2 procentu punktiem un vēl par 9 procentu punktiem, salīdzinot ar 2008. gadu, izmeklēšanas periodā, sasniedzot 2006. gada līmeni. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas saglabājās stabilas.

  12.   tabula











  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada darbaspēka izmaksas (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(77)

Laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam gada darbaspēka izmaksas palielinājās par 11 %, tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, pazeminājās par 2 procentu punktiem un vēl par 9 procentu punktiem, salīdzinot ar 2008. gadu, izmeklēšanas periodā, sasniedzot 2006. gada līmeni. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas saglabājās stabilas.

12.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Gada darbaspēka izmaksas (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indekss (2006 = 100)

100

111

109

100

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

c)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (78) | Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto ražotāju līdzīgā ražojuma pārdevumu nesaistītiem klientiem ES tirgū rentabilitātei, ko procentos izsaka kā neto pārdevumu apjomu, joprojām bija negatīva tendence, un tā pat kritās no – 6,9 % līdz – 7,5 %. Precīzāk, 2007. gadā izlasē iekļauto ražotāju stāvoklis attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās, jo neto zaudējumi no neto pārdevumu apjoma bija vien – 1,5 % apmērā, taču 2008. gadā zaudējumi strauji pieauga līdz – 9,3 %. Situācija nedaudz uzlabojās izmeklēšanas periodā.

  13.   tabula











  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indekss (2006 = 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indekss (2006 = 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(78)

Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto ražotāju līdzīgā ražojuma pārdevumu nesaistītiem klientiem ES tirgū rentabilitātei, ko procentos izsaka kā neto pārdevumu apjomu, joprojām bija negatīva tendence, un tā pat kritās no – 6,9 % līdz – 7,5 %. Precīzāk, 2007. gadā izlasē iekļauto ražotāju stāvoklis attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās, jo neto zaudējumi no neto pārdevumu apjoma bija vien – 1,5 % apmērā, taču 2008. gadā zaudējumi strauji pieauga līdz – 9,3 %. Situācija nedaudz uzlabojās izmeklēšanas periodā.

13.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

ES rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indekss (2006 = 100)

– 100

–22

– 134

– 108

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indekss (2006 = 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (79) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. INI no – 9,6 % 2006. gadā palielinājās līdz – 3,1 % 2007. gadā. 2008. gadā tas samazinājās līdz – 16,8 %, bet izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz – 12,3 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs un pasliktinājās par 2,7 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(79)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. INI no – 9,6 % 2006. gadā palielinājās līdz – 3,1 % 2007. gadā. 2008. gadā tas samazinājās līdz – 16,8 %, bet izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz – 12,3 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs un pasliktinājās par 2,7 procentu punktiem.

d)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (80) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva – 18,5 miljoni euro. Stāvoklis ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad neto naudas plūsma no pamatdarbības kļuva pozitīva – 19,5 miljoni euro, taču tad 2008. gadā ievērojami pasliktinājās (– 42 miljoni euro), un izmeklēšanas periodā bija negatīva – 11 miljoni euro. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsmas līmenis uzlabojās, lai gan tās tendence joprojām bija negatīva. |
| --- | --- |

(80)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva – 18,5 miljoni euro. Stāvoklis ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad neto naudas plūsma no pamatdarbības kļuva pozitīva – 19,5 miljoni euro, taču tad 2008. gadā ievērojami pasliktinājās (– 42 miljoni euro), un izmeklēšanas periodā bija negatīva – 11 miljoni euro. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsmas līmenis uzlabojās, lai gan tās tendence joprojām bija negatīva.

| (81) | Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

  14.   tabula











  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indekss (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(81)

Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

14.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Naudas plūsma (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indekss (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

e)   Ieguldījumi

| (82) | Izlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, vēl par 59 procentu punktiem tie samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam un tad, salīdzinot ar 2008. gadu, nedaudz samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. Šo ieguldījumu straujo kritumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā jaudas palielināšanai tika iegādātas jaunas plūsmas līnijas.

  15.   tabula











  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(82)

Izlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, vēl par 59 procentu punktiem tie samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam un tad, salīdzinot ar 2008. gadu, nedaudz samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. Šo ieguldījumu straujo kritumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā jaudas palielināšanai tika iegādātas jaunas plūsmas līnijas.

15.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Neto ieguldījumi (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indekss (2006 = 100)

100

66

7

4

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.7.   Secinājums par kaitējumu

| (83) | Makroekonomisko datu analīze parāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā samazināja savus produkcijas un pārdevumu apjomus. Lai gan konstatētais samazinājums nebija krass, to jāaplūko kontekstā ar pieaugošo pieprasījumu laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam, kā rezultātā Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem jeb līdz 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Makroekonomisko datu analīze parāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā samazināja savus produkcijas un pārdevumu apjomus. Lai gan konstatētais samazinājums nebija krass, to jāaplūko kontekstā ar pieaugošo pieprasījumu laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam, kā rezultātā Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem jeb līdz 75 %.

| (84) | Tajā pašā laikā attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos. Rentabilitāte un peļņa no kapitāla ieguldījuma palika negatīva un tās turpmāk kopumā samazinājās laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam. Lai gan vispārējā attīstība bija pozitīva, arī izmeklēšanas periodā saglabājās negatīva naudas plūsma. |
| --- | --- |

(84)

Tajā pašā laikā attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos. Rentabilitāte un peļņa no kapitāla ieguldījuma palika negatīva un tās turpmāk kopumā samazinājās laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam. Lai gan vispārējā attīstība bija pozitīva, arī izmeklēšanas periodā saglabājās negatīva naudas plūsma.

| (85) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (86) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 3. panta 7. punktu pārbaudīja, vai Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru, iespējams, radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(86)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 3. panta 7. punktu pārbaudīja, vai Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru, iespējams, radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

5.2.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (87) | Attiecīgā AAE un Irānas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga gandrīz 20 reizes – līdz 212 200 tonnām – un to tirgus daļa palielinājās par gandrīz 7 procentu punktiem (no 0,4 % līdz 7,1 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja aptuveni 10 procentu punktus no tirgus daļas (no 84,9 % līdz 75,1 %). Šā importa vidējā cena laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās un saglabājās zemāka nekā Savienības ražotāju vidējā cena. |
| --- | --- |

(87)

Attiecīgā AAE un Irānas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga gandrīz 20 reizes – līdz 212 200 tonnām – un to tirgus daļa palielinājās par gandrīz 7 procentu punktiem (no 0,4 % līdz 7,1 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja aptuveni 10 procentu punktus no tirgus daļas (no 84,9 % līdz 75,1 %). Šā importa vidējā cena laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās un saglabājās zemāka nekā Savienības ražotāju vidējā cena.

| (88) | Kā norādīts iepriekš (62). apsvērumā, cenas samazinājums Apvienoto Arābu Emirātu importam par dempinga cenām bija 3,9 %, bet Irānai 3,2 %. Lai gan cenas samazinājums ir mazāks par 4 %, to nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā, ka PET ir prece, un konkurences priekšmets lielākoties ir cena. |
| --- | --- |

(88)

Kā norādīts iepriekš (62). apsvērumā, cenas samazinājums Apvienoto Arābu Emirātu importam par dempinga cenām bija 3,9 %, bet Irānai 3,2 %. Lai gan cenas samazinājums ir mazāks par 4 %, to nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā, ka PET ir prece, un konkurences priekšmets lielākoties ir cena.

| (89) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka PET imports no Irānas neesot varējis radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ievērojot to, ka šā importa apjoms pavisam nedaudz pārsniegtu importam noteikto de minimis slieksni. Tomēr izmeklēšanas periodā imports no Irānas, kura īpatsvars tirgū bija 1,9 %, pārsniedza pamatregulā noteikto de minimis slieksni. Turklāt Irānas importa cenas pazemināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Ņemot vērā šos apstākļus, Irānas eksportētāja izvirzītais arguments ir noraidīts. |
| --- | --- |

(89)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka PET imports no Irānas neesot varējis radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ievērojot to, ka šā importa apjoms pavisam nedaudz pārsniegtu importam noteikto de minimis slieksni. Tomēr izmeklēšanas periodā imports no Irānas, kura īpatsvars tirgū bija 1,9 %, pārsniedza pamatregulā noteikto de minimis slieksni. Turklāt Irānas importa cenas pazemināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Ņemot vērā šos apstākļus, Irānas eksportētāja izvirzītais arguments ir noraidīts.

| (90) | Ņemot vērā to, ka imports no AAE un Irānas radīja Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, tiek uzskatīts, ka šis imports par dempinga cenām izraisīja cenu samazināšanos, liedzot Savienības ražošanas nozarei uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, kāds būtu vajadzīgs, lai segtu izmaksas un nodrošinātu peļņu. Tādēļ tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp minēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā to, ka imports no AAE un Irānas radīja Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, tiek uzskatīts, ka šis imports par dempinga cenām izraisīja cenu samazināšanos, liedzot Savienības ražošanas nozarei uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, kāds būtu vajadzīgs, lai segtu izmaksas un nodrošinātu peļņu. Tādēļ tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp minēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Savienības ražošanas nozares eksports

| (91) | Viena ieinteresētā puse par kaitējuma iemeslu minēja Savienības ražotāju niecīgo eksporta apjomu. Kā redzams nākamajā tabulā, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Šajā pašā laikposmā eksporta cenu līmenis samazinājās par 10 %, kā rezultātā attiecīgajā periodā tika stabilizēta eksporta pārdevumu vērtība. Tādējādi nekas neliecina par to, ka eksporta sniegums būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

  16.   tabula











  Savienības ražošanas nozare | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdevumu apjomi (tonnās) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksporta pārdevumu cenas (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksporta cena (EUR par tonnu) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(91)

Viena ieinteresētā puse par kaitējuma iemeslu minēja Savienības ražotāju niecīgo eksporta apjomu. Kā redzams nākamajā tabulā, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Šajā pašā laikposmā eksporta cenu līmenis samazinājās par 10 %, kā rezultātā attiecīgajā periodā tika stabilizēta eksporta pārdevumu vērtība. Tādējādi nekas neliecina par to, ka eksporta sniegums būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

16.   tabula

Savienības ražošanas nozare

2006

2007

2008

IP

Eksporta pārdevumu apjomi (tonnās)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indekss (2006 = 100)

100

94

91

111

Eksporta pārdevumu cenas (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indekss (2006 = 100)

100

95

88

100

Eksporta cena (EUR par tonnu)

1 109

1 128

1 072

1 002

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (92) | Kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares cenas ES tirgū bija mākslīgi paaugstinātas. Saskaņā ar šīs personas minēto šo apgalvojumu pamato tas, ka cenas ES tirgū saglabājās stabilas, turpretim eksporta pārdošanas cenas samazinājās. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares ikgadējās vidējās pārdošanas cenas ES tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, un līdzīgi šai pašā periodā samazinājās arī eksporta cenas. Tāpēc šis arguments ir noraidīts. |
| --- | --- |

(92)

Kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares cenas ES tirgū bija mākslīgi paaugstinātas. Saskaņā ar šīs personas minēto šo apgalvojumu pamato tas, ka cenas ES tirgū saglabājās stabilas, turpretim eksporta pārdošanas cenas samazinājās. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares ikgadējās vidējās pārdošanas cenas ES tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, un līdzīgi šai pašā periodā samazinājās arī eksporta cenas. Tāpēc šis arguments ir noraidīts.

5.3.2.   Imports no trešām valstīm

a)   Pakistāna

| (93) | Ņemot vērā konstatēto faktu, ka imports no Pakistānas netika pārdots par dempinga cenām, ir jāanalizē, vai tas tomēr nav veicinājis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. Importa apjoms no Pakistānas attiecīgajā periodā palielinājās divkārt. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tas samazinājās par 25 %, bet tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, palielinājās par 117 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 2008. gadu, vēl par 16 procentpunktiem, sasniedzot 92 000 tonnas. Šā importa atbilstošā tirgus daļa palielinājās no 1,6 % 2006. gadā līdz 11 % izmeklēšanas periodā.

  17.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Pakistānas (tonnās) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Pakistānas importa tirgus daļa | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Importa cena (EUR par tonnu) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Avots: Eurostat dati |

(93)

Ņemot vērā konstatēto faktu, ka imports no Pakistānas netika pārdots par dempinga cenām, ir jāanalizē, vai tas tomēr nav veicinājis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. Importa apjoms no Pakistānas attiecīgajā periodā palielinājās divkārt. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tas samazinājās par 25 %, bet tad 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, palielinājās par 117 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 2008. gadu, vēl par 16 procentpunktiem, sasniedzot 92 000 tonnas. Šā importa atbilstošā tirgus daļa palielinājās no 1,6 % 2006. gadā līdz 11 % izmeklēšanas periodā.

17.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa apjoms no Pakistānas (tonnās)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indekss (2006=100)

100

75

192

208

Pakistānas importa tirgus daļa

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Importa cena (EUR par tonnu)

1 030

1 022

1 023

900

Avots: Eurostat dati

| (94) | Pakistānas importa vidējā cena kopumā saglabājās zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Turklāt veicot detalizētu cenas analīzi, kuras pamatā bija Pakistānas eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, tika noskaidrots, ka importa cenas un Savienības cenas starpība bija mazāka nekā 1,5 %, proti, tas ir uz pusi mazāk nekā cenas samazinājums, ko noteica importam par dempinga cenām no Irānas un AAE. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt, ka imports no Pakistānas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tā ietekme ir niecīga un nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(94)

Pakistānas importa vidējā cena kopumā saglabājās zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Turklāt veicot detalizētu cenas analīzi, kuras pamatā bija Pakistānas eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, tika noskaidrots, ka importa cenas un Savienības cenas starpība bija mazāka nekā 1,5 %, proti, tas ir uz pusi mazāk nekā cenas samazinājums, ko noteica importam par dempinga cenām no Irānas un AAE. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt, ka imports no Pakistānas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tā ietekme ir niecīga un nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

b)   Korejas Republika

| (95) | Korejas Republikai antidempinga maksājumi ir noteikti kopš 2000. gada. Tomēr divi Korejiešu uzņēmumi nav pakļauti maksājumiem un izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa līmenis no Korejas Republikas saglabājās augsts un attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Korejiešu imports laikposmā no 2006. gada līdz IP palielinājās par gandrīz 150 % un tam atbilstīgā tirgus daļa palielinājās no 3,5 % 2006. gadā līdz 7,7 % izmeklēšanas periodā.

  18.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnas) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Dienvidkorejas importa tirgus daļa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importa cena (EUR par tonnu) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Avots: Eurostat dati. |

(95)

Korejas Republikai antidempinga maksājumi ir noteikti kopš 2000. gada. Tomēr divi Korejiešu uzņēmumi nav pakļauti maksājumiem un izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa līmenis no Korejas Republikas saglabājās augsts un attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Korejiešu imports laikposmā no 2006. gada līdz IP palielinājās par gandrīz 150 % un tam atbilstīgā tirgus daļa palielinājās no 3,5 % 2006. gadā līdz 7,7 % izmeklēšanas periodā.

18.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnas)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indekss (2006 = 100)

100

139

189

246

Dienvidkorejas importa tirgus daļa

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importa cena (EUR par tonnu)

1 084

1 071

1 063

914

Avots: Eurostat dati.

| (96) | Korejiešu importa vidējā cena kopumā saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr korejiešu cenas bija augstākas par AAE un Irānas importa vidējām cenām, kā arī tās bija augstākas par Pakistānas importa vidējām cenām. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt, ka imports no Korejas Republikas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tās ietekme ir niecīga un tiek uzskatīts, ka tas nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību attiecībā uz importu par dempinga cenām no AAE un Irānas. |
| --- | --- |

(96)

Korejiešu importa vidējā cena kopumā saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr korejiešu cenas bija augstākas par AAE un Irānas importa vidējām cenām, kā arī tās bija augstākas par Pakistānas importa vidējām cenām. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt, ka imports no Korejas Republikas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tās ietekme ir niecīga un tiek uzskatīts, ka tas nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību attiecībā uz importu par dempinga cenām no AAE un Irānas.

| (97) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka jebkurā gadījumā imports no Irānas palielinājās no Dienvidkorejas veiktā importa samazināšanās dēļ, tāpēc tas nenotika uz Eiropas ražotāju rēķina. Tomēr saskaņā ar Eurostat datiem importa apjomi no abām valstīm attiecīgajā periodā bija nepārtraukti palielinājušies. Tādējādi nevar secināt, ka importu no Dienvidkorejas tikai aizstāja imports no Irānas. |
| --- | --- |

(97)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka jebkurā gadījumā imports no Irānas palielinājās no Dienvidkorejas veiktā importa samazināšanās dēļ, tāpēc tas nenotika uz Eiropas ražotāju rēķina. Tomēr saskaņā ar Eurostat datiem importa apjomi no abām valstīm attiecīgajā periodā bija nepārtraukti palielinājušies. Tādējādi nevar secināt, ka importu no Dienvidkorejas tikai aizstāja imports no Irānas.

c)   Citas valstis

| (98) | Citu valstu importa cenas vidēji bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdevumu cenas. Turklāt attiecīgajā periodā šo valstu importa tirgus daļa samazinājās. Tādējādi šis imports nav uzskatāms par tādu, kas Savienības ražošanas nozarei varētu būt nodarījis kaitējumu.

  19.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no citām valstīm apjoms (tonnās) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Importa no citām valstīm tirgus daļa | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importa cena (EUR par tonnu) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Avots: Eurostat dati. |

(98)

Citu valstu importa cenas vidēji bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdevumu cenas. Turklāt attiecīgajā periodā šo valstu importa tirgus daļa samazinājās. Tādējādi šis imports nav uzskatāms par tādu, kas Savienības ražošanas nozarei varētu būt nodarījis kaitējumu.

19.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa no citām valstīm apjoms (tonnās)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indekss (2006 = 100)

100

114

71

81

Importa no citām valstīm tirgus daļa

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importa cena (EUR par tonnu)

1 176

1 144

1 194

1 043

Avots: Eurostat dati.

5.3.3.   Ražotāju, kuri nesadarbojās, Savienībā radītā konkurence

| (99) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls varētu būt ražotāju, kuri nesadarbojās, Savienībā radītā konkurence. Pieci Savienības ražotāji šajā procesā nesadarbojās. Viens no viņiem pārtrauca ražošanu jau izmeklēšanas periodā, bet divi citi to izdarīja drīz pēc tam. Ražotāju, kas nesadarbojās, pārdevumu apjomi tika aprēķināti, pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju. No pieejamās informācijas izriet, ka šo ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 20,5 % 2006. gadā līdz 16 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi tam, ka šo ražotāju rīcība groza secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

  20.   tabula










  ES ražotāji, kas nesadarbojās | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms ES (tonnās) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Tirgus daļa | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Avots: Eurostat dati. |

(99)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls varētu būt ražotāju, kuri nesadarbojās, Savienībā radītā konkurence. Pieci Savienības ražotāji šajā procesā nesadarbojās. Viens no viņiem pārtrauca ražošanu jau izmeklēšanas periodā, bet divi citi to izdarīja drīz pēc tam. Ražotāju, kas nesadarbojās, pārdevumu apjomi tika aprēķināti, pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju. No pieejamās informācijas izriet, ka šo ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 20,5 % 2006. gadā līdz 16 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi tam, ka šo ražotāju rīcība groza secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

20.   tabula

ES ražotāji, kas nesadarbojās

2006

2007

2008

IP

Produkcijas apjoms ES (tonnās)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indekss (2006 = 100)

100

89

64

86

Tirgus daļa

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Avots: Eurostat dati.

5.3.4.   Ekonomikas lejupslīde

| (100) | Finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā tirgus 2008. gadā attīstījās lēnāk un savādāk nekā tika prognozēts, salīdzinot ar šā gadsimta pirmajiem gadiem, kad gada pieauguma koeficients bija aptuveni 10 % apmērā. Pirmo reizi pieprasījums pēc PET samazinājās 2008. gadā. Tas neapšaubāmi ietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējo sniegumu. |
| --- | --- |

(100)

Finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā tirgus 2008. gadā attīstījās lēnāk un savādāk nekā tika prognozēts, salīdzinot ar šā gadsimta pirmajiem gadiem, kad gada pieauguma koeficients bija aptuveni 10 % apmērā. Pirmo reizi pieprasījums pēc PET samazinājās 2008. gadā. Tas neapšaubāmi ietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējo sniegumu.

| (101) | Turklāt ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no Irānas un AAE, kas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Pat, ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējuma nodarīšanu, sākot ar 2008. gada pēdējo ceturksni, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām ES tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Arī tad, ja pārdevumu apjomi samazinātos, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi uzturēt pieņemamu cenu līmeni, ierobežojot patēriņa pieauguma samazināšanās negatīvās sekas, taču tikai tad, ja tirgū nepastāvētu negodīga konkurence, ko rada imports par zemām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no Irānas un AAE, kas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Pat, ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējuma nodarīšanu, sākot ar 2008. gada pēdējo ceturksni, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām ES tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Arī tad, ja pārdevumu apjomi samazinātos, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi uzturēt pieņemamu cenu līmeni, ierobežojot patēriņa pieauguma samazināšanās negatīvās sekas, taču tikai tad, ja tirgū nepastāvētu negodīga konkurence, ko rada imports par zemām dempinga cenām.

| (102) | Turklāt ekonomikas lejupslīde nekādi nav ietekmējusi nodarīto kaitējumu, kas konstatēts jau pirms 2008. gada pēdējā ceturkšņa. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt ekonomikas lejupslīde nekādi nav ietekmējusi nodarīto kaitējumu, kas konstatēts jau pirms 2008. gada pēdējā ceturkšņa.

| (103) | Tādējādi jāuzskata, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tikai sākot ar 2008. gada pēdējo ceturksni un, ņemot vērā tās globālo raksturu, tā nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no AAE un Irānas. |
| --- | --- |

(103)

Tādējādi jāuzskata, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tikai sākot ar 2008. gada pēdējo ceturksni un, ņemot vērā tās globālo raksturu, tā nevar grozīt secinājumus par cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no AAE un Irānas.

5.3.5.   Ģeogrāfiskā atrašanās vieta

| (104) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls, vismaz attiecībā uz dažiem Savienības ražotājiem, varētu būt nelabvēlīga ģeogrāfiskā atrašanās vieta (t. i., atrašanās tālu no ostas, tādējādi radot liekas izejvielu, kā arī gala ražojuma papildu transportēšanas izmaksas). |
| --- | --- |

(104)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls, vismaz attiecībā uz dažiem Savienības ražotājiem, varētu būt nelabvēlīga ģeogrāfiskā atrašanās vieta (t. i., atrašanās tālu no ostas, tādējādi radot liekas izejvielu, kā arī gala ražojuma papildu transportēšanas izmaksas).

| (105) | Par iepriekš minēto argumentu ir atzīts, ka uzņēmuma atrašanās vietai, kas nav viegli sasniedzama ar salīdzinoši lētākiem transporta līdzekļiem, ir noteikti trūkumi attiecībā uz izmaksām, kas skar izejvielu piegādi no piegādātājiem un gala ražojuma nogādāšanu klientiem. Tomēr izmeklēšana un pārbaudītie dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (no tiem divi atrodas tuvu ostai un divi dziļāk iekšzemē) neliecina par būtisku saistību starp ģeogrāfisko atrašanās vietu un Savienības ražotāju saimniecisko sniegumu. Vispār tika konstatēts, ka kaitējums ticis nodarīts arī tiem ražotājiem, kuru atrašanās vieta ir ostas tuvumā. |
| --- | --- |

(105)

Par iepriekš minēto argumentu ir atzīts, ka uzņēmuma atrašanās vietai, kas nav viegli sasniedzama ar salīdzinoši lētākiem transporta līdzekļiem, ir noteikti trūkumi attiecībā uz izmaksām, kas skar izejvielu piegādi no piegādātājiem un gala ražojuma nogādāšanu klientiem. Tomēr izmeklēšana un pārbaudītie dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (no tiem divi atrodas tuvu ostai un divi dziļāk iekšzemē) neliecina par būtisku saistību starp ģeogrāfisko atrašanās vietu un Savienības ražotāju saimniecisko sniegumu. Vispār tika konstatēts, ka kaitējums ticis nodarīts arī tiem ražotājiem, kuru atrašanās vieta ir ostas tuvumā.

| (106) | Tādējādi tiek secināts, ka ģeogrāfiskā atrašanās vieta nav būtiski ietekmējusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(106)

Tādējādi tiek secināts, ka ģeogrāfiskā atrašanās vieta nav būtiski ietekmējusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.6.   Vertikālā integrācija

| (107) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījis tas, ka daudzi Savienības ražotāji neizmanto vertikālo integrāciju (attiecībā uz PTA ražošanu) un tādējādi tiem rodas ievērojami izmaksu zaudējumi salīdzinājumā ar integrētajiem eksportētājiem. Pārbaudītie dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem neparādīja nekādu būtisku saistību starp vertikālo integrāciju PTA ražošanā un Savienības ražotāju saimniecisko sniegumu. |
| --- | --- |

(107)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījis tas, ka daudzi Savienības ražotāji neizmanto vertikālo integrāciju (attiecībā uz PTA ražošanu) un tādējādi tiem rodas ievērojami izmaksu zaudējumi salīdzinājumā ar integrētajiem eksportētājiem. Pārbaudītie dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem neparādīja nekādu būtisku saistību starp vertikālo integrāciju PTA ražošanā un Savienības ražotāju saimniecisko sniegumu.

| (108) | Tādējādi tiek secināts, ka vertikālās integrācijas neizmantošana PTA ražošanā nav veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(108)

Tādējādi tiek secināts, ka vertikālās integrācijas neizmantošana PTA ražošanā nav veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (109) | Tā kā vienlaikus, no vienas puses, pieauga imports par dempinga cenām no AAE un Irānas, palielinājās tirgus daļas un samazinājās cenas un, no otras puses, pasliktinājās Savienības ražotāju stāvoklis, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā vienlaikus, no vienas puses, pieauga imports par dempinga cenām no AAE un Irānas, palielinājās tirgus daļas un samazinājās cenas un, no otras puses, pasliktinājās Savienības ražotāju stāvoklis, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

| (110) | Tika analizēti arī citi faktori, taču netika konstatēts, ka tie grozītu secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tā kā Pakistānas cenu samazinājums ir ļoti mazs, ir uzskatāms, ka tās imports Savienības ražošanas nozarei nav radījis būtisku kaitējumu. Imports no Korejas Republikas, iespējams, ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bet, ņemot vērā mazo cenu atšķirību starp tās importu un Savienības tirgu, ir uzskatāms, ka imports negroza secinājumus par cēloņsakarību ar importu par dempinga cenām no AAE un Irānas. Ņemot vērā trešo valstu tirgus daļas samazināšanos un to cenu augsto līmeni, nav gūti pierādījumi tam, ka imports no pārējām trešām valstīm ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt neviens zināmais faktors, t. i., Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums, pārējo Savienības ražotāju konkurence, ekonomikas lejupslīde, ģeogrāfiskā atrašanās vieta un vertikālās integrācijas trūkums, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā apmērā, lai tas grozītu secinājumus par cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(110)

Tika analizēti arī citi faktori, taču netika konstatēts, ka tie grozītu secinājumus par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tā kā Pakistānas cenu samazinājums ir ļoti mazs, ir uzskatāms, ka tās imports Savienības ražošanas nozarei nav radījis būtisku kaitējumu. Imports no Korejas Republikas, iespējams, ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bet, ņemot vērā mazo cenu atšķirību starp tās importu un Savienības tirgu, ir uzskatāms, ka imports negroza secinājumus par cēloņsakarību ar importu par dempinga cenām no AAE un Irānas. Ņemot vērā trešo valstu tirgus daļas samazināšanos un to cenu augsto līmeni, nav gūti pierādījumi tam, ka imports no pārējām trešām valstīm ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt neviens zināmais faktors, t. i., Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums, pārējo Savienības ražotāju konkurence, ekonomikas lejupslīde, ģeogrāfiskā atrašanās vieta un vertikālās integrācijas trūkums, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā apmērā, lai tas grozītu secinājumus par cēloņsakarību.

| (111) | Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no AAE un Irānas ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(111)

Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no AAE un Irānas ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.

| (113) | Komisija nosūtīja anketas neatkarīgiem importētājiem, izejvielu piegādātājiem, lietotājiem un to apvienībām. Kopumā tika nosūtītas vairāk nekā 50 anketas, bet noteiktajā termiņā tika saņemtas tikai 13 atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt 22 lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā. |
| --- | --- |

(113)

Komisija nosūtīja anketas neatkarīgiem importētājiem, izejvielu piegādātājiem, lietotājiem un to apvienībām. Kopumā tika nosūtītas vairāk nekā 50 anketas, bet noteiktajā termiņā tika saņemtas tikai 13 atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt 22 lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā.

6.1.   Savienības ražošanas nozares un pārējo Savienības ražotāju intereses

| (114) | Var prognozēt, ka pasākumu piemērošana importam no AAE un Irānas varētu novērst turpmākās nevēlamos tirgus traucējumus, cenu iesaldēšanu un atjaunot godīgu konkurenci. Tas, savukārt, Savienības ražošanas nozarei ļautu uzlabot tās stāvokli attiecībā uz pieaugušajām cenām, pieaugušajiem pārdevumu apjomiem un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(114)

Var prognozēt, ka pasākumu piemērošana importam no AAE un Irānas varētu novērst turpmākās nevēlamos tirgus traucējumus, cenu iesaldēšanu un atjaunot godīgu konkurenci. Tas, savukārt, Savienības ražošanas nozarei ļautu uzlabot tās stāvokli attiecībā uz pieaugušajām cenām, pieaugušajiem pārdevumu apjomiem un tirgus daļu.

| (115) | Ja pasākumi netiks veikti, prognozējams, ka imports par zemām cenām no AAE un Irānas varētu turpināt pieaugt, konkurējot ar Savienības ražošanas nozares cenām. Šādā gadījumā, Savienības ražošanas nozarei nebūtu iespējas uzlabot savu stāvokli. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares slikto finanšu stāvokli var prognozēt, ka tiks slēgti papildu uzņēmumi, kas izraisītu nodarbinātības samazināšanos. |
| --- | --- |

(115)

Ja pasākumi netiks veikti, prognozējams, ka imports par zemām cenām no AAE un Irānas varētu turpināt pieaugt, konkurējot ar Savienības ražošanas nozares cenām. Šādā gadījumā, Savienības ražošanas nozarei nebūtu iespējas uzlabot savu stāvokli. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares slikto finanšu stāvokli var prognozēt, ka tiks slēgti papildu uzņēmumi, kas izraisītu nodarbinātības samazināšanos.

| (116) | Nekas neliecina par to, ka to pārējo Savienības ražotāju intereses, kuri aktīvi nesadarbojās izmeklēšanā, atšķirtos no Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(116)

Nekas neliecina par to, ka to pārējo Savienības ražotāju intereses, kuri aktīvi nesadarbojās izmeklēšanā, atšķirtos no Savienības ražošanas nozares interesēm.

| (117) | Irānas uzņēmums apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nedotu labumu Savienības ražošanas nozarei, jo tādējādi rastos vienīgi jauni ieguldījumi citās eksportētājvalstīs. Šo argumentu nevar pieņemt, jo no loģikas viedokļa tas nozīmētu, ka antidempinga pasākumus nekad nevar piemērot ražojumiem, attiecībā uz kuriem ieguldījumus var pārvietot uz citām valstīm. Tas arī liegtu izmantot aizsardzību pret negodīgu tirdzniecību, jo pastāvētu iespēja, ka konkurenci var radīt arī citas trešās valstis. |
| --- | --- |

(117)

Irānas uzņēmums apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nedotu labumu Savienības ražošanas nozarei, jo tādējādi rastos vienīgi jauni ieguldījumi citās eksportētājvalstīs. Šo argumentu nevar pieņemt, jo no loģikas viedokļa tas nozīmētu, ka antidempinga pasākumus nekad nevar piemērot ražojumiem, attiecībā uz kuriem ieguldījumus var pārvietot uz citām valstīm. Tas arī liegtu izmantot aizsardzību pret negodīgu tirdzniecību, jo pastāvētu iespēja, ka konkurenci var radīt arī citas trešās valstis.

| (118) | Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka neviens pasākums nevarētu novērst PET ražošanas nozares neizdevīgos konkurences apstākļus ES, salīdzinot ar PET ražošanas nozares stāvokli Āzijā un Tuvajos un Vidējos Austrumos. Tomēr šis arguments netika pietiekami pamatots. Jānorāda, ka sarežģītā finansiālā situācijā atrodas arī daži izlasē iekļautie, vertikāli integrētie Savienības ražotāji. Turklāt tika konstatēts, ka pat tad, kad ražotājiem eksportētājiem bija labvēlīgi konkurences apstākļi (piemēram, piekļuve lētākām izejvielām), tie joprojām nodarbojās ar dempingu. |
| --- | --- |

(118)

Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka neviens pasākums nevarētu novērst PET ražošanas nozares neizdevīgos konkurences apstākļus ES, salīdzinot ar PET ražošanas nozares stāvokli Āzijā un Tuvajos un Vidējos Austrumos. Tomēr šis arguments netika pietiekami pamatots. Jānorāda, ka sarežģītā finansiālā situācijā atrodas arī daži izlasē iekļautie, vertikāli integrētie Savienības ražotāji. Turklāt tika konstatēts, ka pat tad, kad ražotājiem eksportētājiem bija labvēlīgi konkurences apstākļi (piemēram, piekļuve lētākām izejvielām), tie joprojām nodarbojās ar dempingu.

| (119) | Tādējādi provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(119)

Tādējādi provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses Savienībā

| (120) | Kā norādīts iepriekš, izlases veida pārbaude tika piemērota nesaistītiem importētājiem un no diviem atlasītajiem uzņēmumiem tikai viens importējošs uzņēmums (Global Services International, turpmāk “G.S.I.”) ir pilnībā sadarbojies šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Uzņēmuma, kas sadarbojās, uzrādītais imports ir nozīmīga daļa no visa attiecīgo valstu importa izmeklēšanas periodā. Lielākā “G.S.I.” uzņēmējdarbības līdzekļu daļa ir par PET importu saņemtās komisijas naudas. Ņemot vērā, ka uzņēmuma darbības pamatā ir komisijas naudas, nav paredzams, ka maksājumu piemērošana būtiski ietekmēs tā sniegumu, tāpat kā importa faktiskās cenas pieaugums, kuru, iespējams, segs tā klienti. |
| --- | --- |

(120)

Kā norādīts iepriekš, izlases veida pārbaude tika piemērota nesaistītiem importētājiem un no diviem atlasītajiem uzņēmumiem tikai viens importējošs uzņēmums (Global Services International, turpmāk “G.S.I.”) ir pilnībā sadarbojies šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Uzņēmuma, kas sadarbojās, uzrādītais imports ir nozīmīga daļa no visa attiecīgo valstu importa izmeklēšanas periodā. Lielākā “G.S.I.” uzņēmējdarbības līdzekļu daļa ir par PET importu saņemtās komisijas naudas. Ņemot vērā, ka uzņēmuma darbības pamatā ir komisijas naudas, nav paredzams, ka maksājumu piemērošana būtiski ietekmēs tā sniegumu, tāpat kā importa faktiskās cenas pieaugums, kuru, iespējams, segs tā klienti.

| (121) | Neviens cits importētājs vajadzīgo informāciju neiesniedza. Ņemot vērā, ka imports no pārējām valstīm, kurās pašreiz ir spēkā antidempinga pasākumi, netika pārtraukts un ka imports ir pieejams no valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga pasākumi (piemēram, Omāna, ASV, Brazīlija), tiek uzskatīts, ka importētāji var importēt no šīm valstīm. |
| --- | --- |

(121)

Neviens cits importētājs vajadzīgo informāciju neiesniedza. Ņemot vērā, ka imports no pārējām valstīm, kurās pašreiz ir spēkā antidempinga pasākumi, netika pārtraukts un ka imports ir pieejams no valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga pasākumi (piemēram, Omāna, ASV, Brazīlija), tiek uzskatīts, ka importētāji var importēt no šīm valstīm.

| (122) | Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

6.3.   Izejvielu piegādātāju intereses Savienībā

| (123) | Trīs izejvielu piegādātāji (divi PTA un viens MEG piegādātājs) sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. Piegādātāju Eiropas uzņēmumos un PTA/MEG ražošanā nodarbināto darbinieku skaits ir aptuveni 700. |
| --- | --- |

(123)

Trīs izejvielu piegādātāji (divi PTA un viens MEG piegādātājs) sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. Piegādātāju Eiropas uzņēmumos un PTA/MEG ražošanā nodarbināto darbinieku skaits ir aptuveni 700.

| (124) | PTA ražotāji, kas sadarbojās, saražo apmēram 50 % no PTA, ko iepērk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. PTA ražotāji ļoti lielā mērā ir atkarīgi no PET ražotāju stāvokļa tirgū, jo tie ir viņu galvenie klienti. PET zemo cenu rezultātā samazinās PTA cenas un cenu starpības PTA ražotājiem. Jānorāda, ka attiecībā uz Taizemes izcelsmes PTA importu vēl joprojām tiek veikta antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana, kas nozīmē, ka Eiropas Savienības PTA ražotāji arī var saskarties ar negodīgu konkurenci, ko rada Taizemes imports. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana PET importam par dempinga cenām būtu PTA ražotāju interesēs. |
| --- | --- |

(124)

PTA ražotāji, kas sadarbojās, saražo apmēram 50 % no PTA, ko iepērk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. PTA ražotāji ļoti lielā mērā ir atkarīgi no PET ražotāju stāvokļa tirgū, jo tie ir viņu galvenie klienti. PET zemo cenu rezultātā samazinās PTA cenas un cenu starpības PTA ražotājiem. Jānorāda, ka attiecībā uz Taizemes izcelsmes PTA importu vēl joprojām tiek veikta antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana, kas nozīmē, ka Eiropas Savienības PTA ražotāji arī var saskarties ar negodīgu konkurenci, ko rada Taizemes imports. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana PET importam par dempinga cenām būtu PTA ražotāju interesēs.

| (125) | Attiecībā uz MEG piegādātāju, kas sadarbojās, konstatēts, ka MEG piegāde veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Jāatzīmē, ka attiecībā uz MEG, PET nav tā vienīgais vai galvenais iespējamais izmantošanas veids, un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no PET ražošanas nozares stāvokļa. Tomēr grūtības PET ražošanas nozarē var nedaudz ietekmēt arī MEG piegādātājus, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz MEG piegādātāju, kas sadarbojās, konstatēts, ka MEG piegāde veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Jāatzīmē, ka attiecībā uz MEG, PET nav tā vienīgais vai galvenais iespējamais izmantošanas veids, un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no PET ražošanas nozares stāvokļa. Tomēr grūtības PET ražošanas nozarē var nedaudz ietekmēt arī MEG piegādātājus, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā.

| (126) | Ņemot vērā minēto, provizoriski var secināt, ka pasākumu piemērošana importam par dempinga cenām no AAE un Irānas būtu izejvielu piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā minēto, provizoriski var secināt, ka pasākumu piemērošana importam par dempinga cenām no AAE un Irānas būtu izejvielu piegādātāju interesēs.

6.4.   Lietotāju intereses

| (127) | Šajā procedūrā pārbaudāmo PET (t. i., kura viskozitātes rādītājs ir 78 ml/g vai lielāks jeb “pudeļu kategorija”) galvenokārt izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. To arvien vairāk, taču joprojām salīdzinoši maz, izmanto arī cita veida iepakojumu (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu iepakojumu) un slokšņu ražošanā. Pudeles no PET tiek ražotas divos posmos: (i) vispirms tiek izveidota sagatave, iesmidzinot PET lejamveidnē un (ii) pēc tam sagatave tiek sakarsēta un ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu) vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi. |
| --- | --- |

(127)

Šajā procedūrā pārbaudāmo PET (t. i., kura viskozitātes rādītājs ir 78 ml/g vai lielāks jeb “pudeļu kategorija”) galvenokārt izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. To arvien vairāk, taču joprojām salīdzinoši maz, izmanto arī cita veida iepakojumu (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu iepakojumu) un slokšņu ražošanā. Pudeles no PET tiek ražotas divos posmos: (i) vispirms tiek izveidota sagatave, iesmidzinot PET lejamveidnē un (ii) pēc tam sagatave tiek sakarsēta un ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu) vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.

| (128) | Ūdeni un/vai citu dzērienu PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildīšanas uzņēmumi bieži ir iesaistīti PET tirdzniecībā vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vietā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība). |
| --- | --- |

(128)

Ūdeni un/vai citu dzērienu PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildīšanas uzņēmumi bieži ir iesaistīti PET tirdzniecībā vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vietā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).

| (129) | Līdz ar to lietotājus var iedalīt divās grupās:






  — | pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji — kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārstrādā to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās tālāk turpmākai apstrādei (vai piepildīšanai), un |
| --- | --- | --- |

(129)

Līdz ar to lietotājus var iedalīt divās grupās:

—

pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji — kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārstrādā to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās tālāk turpmākai apstrādei (vai piepildīšanai), un

| — | pudeļu pildītāji — kas iepērk PET saviem pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem/pārstrādes apakšuzņēmumiem (vienkāršā starpniecība) vai vienojas par cenu, par kuru pārstrādes apakšuzņēmums un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmums iepirks PET (pastiprinātā starpniecība). |
| --- | --- |

—

pudeļu pildītāji — kas iepērk PET saviem pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem/pārstrādes apakšuzņēmumiem (vienkāršā starpniecība) vai vienojas par cenu, par kuru pārstrādes apakšuzņēmums un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmums iepirks PET (pastiprinātā starpniecība).

a)   Pārstrādes uzņēmumi

| (130) | Sagatavju ražotāji ir galvenie pudeļu kategorijas PET lietotāji. Četri pārstrādes uzņēmumi, kuri izmeklēšanas periodā pārstrādāja 16 % no Savienības patēriņa, pilnībā sadarbojās izmeklēšanā (proti, noteiktajā termiņā iesniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem). Kā minēts iepriekš, liels skaits pārstrādes uzņēmumu vēlāk procedūras laikā iesniedza apsvērumus, kuros tika pausti iebildumi, taču attiecībā uz to patēriņu netika iesniegti pārbaudāmi dati. Importētāja pārstāvis, kas sadarbojās, uzklausīšanas laikā apgalvoja, ka vairāk nekā 80 % no ES lietotājiem iebilst pret pasākumu piemērošanu. Tomēr šī informācija nebija pietiekami pamatota un to nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

(130)

Sagatavju ražotāji ir galvenie pudeļu kategorijas PET lietotāji. Četri pārstrādes uzņēmumi, kuri izmeklēšanas periodā pārstrādāja 16 % no Savienības patēriņa, pilnībā sadarbojās izmeklēšanā (proti, noteiktajā termiņā iesniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem). Kā minēts iepriekš, liels skaits pārstrādes uzņēmumu vēlāk procedūras laikā iesniedza apsvērumus, kuros tika pausti iebildumi, taču attiecībā uz to patēriņu netika iesniegti pārbaudāmi dati. Importētāja pārstāvis, kas sadarbojās, uzklausīšanas laikā apgalvoja, ka vairāk nekā 80 % no ES lietotājiem iebilst pret pasākumu piemērošanu. Tomēr šī informācija nebija pietiekami pamatota un to nebija iespējams pārbaudīt.

| (131) | Eiropas Plastmasas pārstrādes uzņēmumus (EUPC) pārstāvošā apvienība uzklausīšanas laikā paziņoja, ka tās nostāja attiecībā uz procedūru ir neitrāla. Lai gan atsevišķi apvienības locekļi varētu iebilst pret jebkādu pasākumu piemērošanu, pašreizējais PET cenu līmenis Eiropas tirgū PET otrreizējās pārstrādes uzņēmumiem nav ilgtspējīgs. Pasākumi varētu būt PET otrreizējās pārstrādes uzņēmumu (ko pārstāv arī EUPC) interesēs. Tomēr vēlāk izmeklēšanas gaitā apvienība mainīja nostāju un iebilda pret pasākumu piemērošanu. Tā apgalvoja, ka pasākumu piemērošana radītu pārāk lielas izmaksas ES plastmasas pārveides nozarei, kurā galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi. Apvienība apgalvoja, ka tie nespētu akumulēt augstākas PET cenas, tādējādi tiem būtu jāpārtrauc sava darbība vai jāpārvieto ražotnes uz valstīm ārpus ES. Šajā posmā netika sniegts sīkāks minēto apgalvojumu pamatojums. |
| --- | --- |

(131)

Eiropas Plastmasas pārstrādes uzņēmumus (EUPC) pārstāvošā apvienība uzklausīšanas laikā paziņoja, ka tās nostāja attiecībā uz procedūru ir neitrāla. Lai gan atsevišķi apvienības locekļi varētu iebilst pret jebkādu pasākumu piemērošanu, pašreizējais PET cenu līmenis Eiropas tirgū PET otrreizējās pārstrādes uzņēmumiem nav ilgtspējīgs. Pasākumi varētu būt PET otrreizējās pārstrādes uzņēmumu (ko pārstāv arī EUPC) interesēs. Tomēr vēlāk izmeklēšanas gaitā apvienība mainīja nostāju un iebilda pret pasākumu piemērošanu. Tā apgalvoja, ka pasākumu piemērošana radītu pārāk lielas izmaksas ES plastmasas pārveides nozarei, kurā galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi. Apvienība apgalvoja, ka tie nespētu akumulēt augstākas PET cenas, tādējādi tiem būtu jāpārtrauc sava darbība vai jāpārvieto ražotnes uz valstīm ārpus ES. Šajā posmā netika sniegts sīkāks minēto apgalvojumu pamatojums.

| (132) | Pārstrādes uzņēmumos, kas sadarbojās, nodarbināto personu kopējais skaits bija 1 300, savukārt pārstrādes uzņēmumos, kas pieteicās vēlāk procedūras laikā, kopējais reģistrēto darbinieku skaits varētu būt vēl 6 000 darbinieku. Importētāja pārstāvis un tā klienti uzklausīšanas laikā norādīja, ka pārstrādes uzņēmumos tiek nodarbināti aptuveni 20 000 darbinieku. Šī informācija vēl ir jāpārbauda. |
| --- | --- |

(132)

Pārstrādes uzņēmumos, kas sadarbojās, nodarbināto personu kopējais skaits bija 1 300, savukārt pārstrādes uzņēmumos, kas pieteicās vēlāk procedūras laikā, kopējais reģistrēto darbinieku skaits varētu būt vēl 6 000 darbinieku. Importētāja pārstāvis un tā klienti uzklausīšanas laikā norādīja, ka pārstrādes uzņēmumos tiek nodarbināti aptuveni 20 000 darbinieku. Šī informācija vēl ir jāpārbauda.

| (133) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, sagatavju ražošanā izmantojamais PET veido 70 % līdz 80 % no pārstrādes uzņēmumu kopējām ražošanas izmaksām. Tādēļ šiem pārstrādes uzņēmumiem PET ražošana ir svarīga ražošanas izmaksu daļa. Līdz šim izmeklēšana ir norādījusi, ka pārstrādes uzņēmumi, kas sadarbojās, caurmērā jau cieš zināmus zaudējumus. Ņemot vērā, ka lielākā daļa pārstrādes uzņēmumu ir vietējie mazie un vidējie uzņēmumi, tiem īstermiņā vai vidējā termiņā ir visai ierobežotas iespējas izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk, jo īpaši, ja to klients (pudeļu pildīšanas uzņēmums) ir samērā liels uzņēmums, kas atrodas daudz labākā sarunu pozīcijā. Tomēr līgumos (kurus parasti noslēdz katru gadu) par sagatavju un/vai pudeļu pārdošanu bieži tiek ietverts mehānisms PET cenu izmaiņu atspoguļošanai. |
| --- | --- |

(133)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, sagatavju ražošanā izmantojamais PET veido 70 % līdz 80 % no pārstrādes uzņēmumu kopējām ražošanas izmaksām. Tādēļ šiem pārstrādes uzņēmumiem PET ražošana ir svarīga ražošanas izmaksu daļa. Līdz šim izmeklēšana ir norādījusi, ka pārstrādes uzņēmumi, kas sadarbojās, caurmērā jau cieš zināmus zaudējumus. Ņemot vērā, ka lielākā daļa pārstrādes uzņēmumu ir vietējie mazie un vidējie uzņēmumi, tiem īstermiņā vai vidējā termiņā ir visai ierobežotas iespējas izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk, jo īpaši, ja to klients (pudeļu pildīšanas uzņēmums) ir samērā liels uzņēmums, kas atrodas daudz labākā sarunu pozīcijā. Tomēr līgumos (kurus parasti noslēdz katru gadu) par sagatavju un/vai pudeļu pārdošanu bieži tiek ietverts mehānisms PET cenu izmaiņu atspoguļošanai.

| (134) | Pārstrādes uzņēmumi un importētājuzņēmums, kas sadarbojās, apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daži lielākie sagatavju izgatavotāji varētu pārcelt to standartizētās plūsmu līnijas uz citām ES kaimiņvalstīm. Ņemot vērā, ka sagatavju pārvadāšanas izmaksas nelielā attālumā ir salīdzinoši zemas, šis process zināmā mērā notiek jau tagad. Tomēr, no vienas puses, šķiet, ka tādi apsvērumi kā uzņēmuma izvietojums tuvu klientam vai preču piegādes elastīgums varētu kompensēt priekšrocības, kuras var sniegt kaimiņvalstis. Ņemot vērā, ka ierosinātais pasākumu līmenis ir vidējs, provizoriski tiek uzskatīts, ka priekšrocībām, ko sniedz sagatavju ražošana ārpus ES, nevajadzētu atsvērt pašreizējo atmaksājamo nodokli. Turklāt, ņemot vērā pārvadājuma izmaksas, var prognozēt, ka ražotņu pārvietošanu kā alternatīvu varēs izmantot tikai uzņēmumi, kuru klienti atrodas tuvu pie ES robežām, taču tas nebūs izdevīgi pārstrādes uzņēmumiem, kuru klienti atrodas citos ES reģionos. |
| --- | --- |

(134)

Pārstrādes uzņēmumi un importētājuzņēmums, kas sadarbojās, apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daži lielākie sagatavju izgatavotāji varētu pārcelt to standartizētās plūsmu līnijas uz citām ES kaimiņvalstīm. Ņemot vērā, ka sagatavju pārvadāšanas izmaksas nelielā attālumā ir salīdzinoši zemas, šis process zināmā mērā notiek jau tagad. Tomēr, no vienas puses, šķiet, ka tādi apsvērumi kā uzņēmuma izvietojums tuvu klientam vai preču piegādes elastīgums varētu kompensēt priekšrocības, kuras var sniegt kaimiņvalstis. Ņemot vērā, ka ierosinātais pasākumu līmenis ir vidējs, provizoriski tiek uzskatīts, ka priekšrocībām, ko sniedz sagatavju ražošana ārpus ES, nevajadzētu atsvērt pašreizējo atmaksājamo nodokli. Turklāt, ņemot vērā pārvadājuma izmaksas, var prognozēt, ka ražotņu pārvietošanu kā alternatīvu varēs izmantot tikai uzņēmumi, kuru klienti atrodas tuvu pie ES robežām, taču tas nebūs izdevīgi pārstrādes uzņēmumiem, kuru klienti atrodas citos ES reģionos.

| (135) | Pārstrādes uzņēmumi un importētājuzņēmums, kas sadarbojās, arī apgalvoja, ka pasākumu rezultātā PET ražotāju stāvoklis varētu uzlaboties tikai īstermiņā. Tie apgalvoja, ka vidējā termiņā vai ilgtermiņā, tiklīdz sagatavju izgatavotāji pārcelsies ārpus ES, ES tirgū radīsies nepietiekams pieprasījums pēc PET ražotājiem un cenu kritums visbeidzot piespiedīs PET ražotājus slēgt savas ražotnes vai pārvietot tās ārpus ES. Ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā norādītos apsvērumus un tā kā provizoriski tiek uzskatīts, ka ekonomiskā situācija vēl nav tik kritiska, lai sagatavju izgatavotājus piespiestu obligāti pārcelties ārpus ES, iespējamība, ka tas notiks, ir maza. |
| --- | --- |

(135)

Pārstrādes uzņēmumi un importētājuzņēmums, kas sadarbojās, arī apgalvoja, ka pasākumu rezultātā PET ražotāju stāvoklis varētu uzlaboties tikai īstermiņā. Tie apgalvoja, ka vidējā termiņā vai ilgtermiņā, tiklīdz sagatavju izgatavotāji pārcelsies ārpus ES, ES tirgū radīsies nepietiekams pieprasījums pēc PET ražotājiem un cenu kritums visbeidzot piespiedīs PET ražotājus slēgt savas ražotnes vai pārvietot tās ārpus ES. Ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā norādītos apsvērumus un tā kā provizoriski tiek uzskatīts, ka ekonomiskā situācija vēl nav tik kritiska, lai sagatavju izgatavotājus piespiestu obligāti pārcelties ārpus ES, iespējamība, ka tas notiks, ir maza.

| (136) | Līdz ar to provizoriski nevar izslēgt, ka pasākumu piemērošana būtiski ietekmēs pārstrādes uzņēmumu ražošanas izmaksas. Tomēr, ņemot vērā neskaidrības attiecībā uz sagatavju un/vai pudeļu izgatavotāju iespējām izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk uz pircējiem, šajā sākotnējā posmā pasākumu ietekmi uz pārstrādes uzņēmumu rentabilitāti un to vispārējo sniegumu skaidri vēl nevar noteikt. |
| --- | --- |

(136)

Līdz ar to provizoriski nevar izslēgt, ka pasākumu piemērošana būtiski ietekmēs pārstrādes uzņēmumu ražošanas izmaksas. Tomēr, ņemot vērā neskaidrības attiecībā uz sagatavju un/vai pudeļu izgatavotāju iespējām izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk uz pircējiem, šajā sākotnējā posmā pasākumu ietekmi uz pārstrādes uzņēmumu rentabilitāti un to vispārējo sniegumu skaidri vēl nevar noteikt.

b)   Pudeļu pildītāji

| (137) | Seši pudeļu pildīšanas uzņēmumi, tostarp, Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone un Orangina filiāles sadarbojās izmeklēšanā, proti, noteiktajā termiņā iesniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem. Tie veidoja aptuveni 11 % no PET patēriņa Savienībā izmeklēšanas periodā. Sniegtās informācijas formāts liedz precīzi noteikt to darbinieku skaitu, kas tieši iesaistīti produkcijas ražošanā, kurā izmanto PET. Tomēr provizoriski ir aprēķināts, ka tie varētu būt aptuveni 6 000 darbinieku. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika aprēķināts, ka kopumā pudeļu ražošanas nozare Savienībā nodarbina no 40 000 līdz 60 000 darbinieku, kas tieši iesaistīti produkcijas ražošanā, kurā izmanto PET. |
| --- | --- |

(137)

Seši pudeļu pildīšanas uzņēmumi, tostarp, Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone un Orangina filiāles sadarbojās izmeklēšanā, proti, noteiktajā termiņā iesniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem. Tie veidoja aptuveni 11 % no PET patēriņa Savienībā izmeklēšanas periodā. Sniegtās informācijas formāts liedz precīzi noteikt to darbinieku skaitu, kas tieši iesaistīti produkcijas ražošanā, kurā izmanto PET. Tomēr provizoriski ir aprēķināts, ka tie varētu būt aptuveni 6 000 darbinieku. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika aprēķināts, ka kopumā pudeļu ražošanas nozare Savienībā nodarbina no 40 000 līdz 60 000 darbinieku, kas tieši iesaistīti produkcijas ražošanā, kurā izmanto PET.

| (138) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, pudeļu pildītāju, kas sadarbojās, kopējās izmaksās iekļaujamās PET izmaksas svārstās no 1 % līdz 14 % robežās, atkarībā no citu komponentu izmaksām, ko izmanto attiecīgo ražojumu ražošanā. Pieejamā informācija liecina, ka PET ir visbūtiskākā izmaksu vienība minerālūdens ražotājiem (jo īpaši, ja nav marķēti ar zīmolu), turpretim dažiem bezalkoholisko dzērienu pudeļu pildīšanas uzņēmumiem tā nebūtu tik kritiska. Lietā esošā informācija liecina, ka atsevišķos gadījumos PET izmaksas var veidot pat līdz 20 % no minerālūdens gala cenas pircējiem. Ir aprēķināts, ka vidēji PET izmaksas var veidot līdz 10 % no pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(138)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, pudeļu pildītāju, kas sadarbojās, kopējās izmaksās iekļaujamās PET izmaksas svārstās no 1 % līdz 14 % robežās, atkarībā no citu komponentu izmaksām, ko izmanto attiecīgo ražojumu ražošanā. Pieejamā informācija liecina, ka PET ir visbūtiskākā izmaksu vienība minerālūdens ražotājiem (jo īpaši, ja nav marķēti ar zīmolu), turpretim dažiem bezalkoholisko dzērienu pudeļu pildīšanas uzņēmumiem tā nebūtu tik kritiska. Lietā esošā informācija liecina, ka atsevišķos gadījumos PET izmaksas var veidot pat līdz 20 % no minerālūdens gala cenas pircējiem. Ir aprēķināts, ka vidēji PET izmaksas var veidot līdz 10 % no pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējām izmaksām.

| (139) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka jebkāds PET cenu pieaugums, kas varētu rasties ierosināto pasākumu piemērošanas rezultātā, pudeļu pildīšanas uzņēmumu vispārējo stāvokli varētu ietekmēt tikai niecīgā apmērā (izmaksu kāpums mazāk nekā par 2 %) pat tad, ja, kā apgalvots, tie saskartos ar grūtībām novirzīt izmaksu pieaugumu tālāk uz saviem klientiem, kas vismaz vidējā termiņā ir maz ticams. |
| --- | --- |

(139)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka jebkāds PET cenu pieaugums, kas varētu rasties ierosināto pasākumu piemērošanas rezultātā, pudeļu pildīšanas uzņēmumu vispārējo stāvokli varētu ietekmēt tikai niecīgā apmērā (izmaksu kāpums mazāk nekā par 2 %) pat tad, ja, kā apgalvots, tie saskartos ar grūtībām novirzīt izmaksu pieaugumu tālāk uz saviem klientiem, kas vismaz vidējā termiņā ir maz ticams.

6.5.   Nepietiekama PET piegāde

| (140) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu piemērošana varētu izraisīt PET piegādes samazināšanos ES tirgū un ka Savienības ražotājiem nav pietiekamas jaudas, lai izpildītu šo prasību. |
| --- | --- |

(140)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu piemērošana varētu izraisīt PET piegādes samazināšanos ES tirgū un ka Savienības ražotājiem nav pietiekamas jaudas, lai izpildītu šo prasību.

| (141) | Šajā sakarā jānorāda, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā izmantoja tikai 69 % no to jaudas un to jaudas rezerves ir pietiekamas, lai aizstātu importu no AAE un Irānas, ja šāda vajadzība rastos. Taču maksājuma noteikšanas mērķis nav vērsts uz importa neatbalstīšanu, bet tikai godīgas konkurences atjaunošanu tirgū. Turklāt ir pieejami arī citi piegādes avoti. |
| --- | --- |

(141)

Šajā sakarā jānorāda, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā izmantoja tikai 69 % no to jaudas un to jaudas rezerves ir pietiekamas, lai aizstātu importu no AAE un Irānas, ja šāda vajadzība rastos. Taču maksājuma noteikšanas mērķis nav vērsts uz importa neatbalstīšanu, bet tikai godīgas konkurences atjaunošanu tirgū. Turklāt ir pieejami arī citi piegādes avoti.

| (142) | Turklāt var prognozēt, ka PET otrreizējās izmantošanas nozare varētu palielināt produkcijas apjomus, ja neapstrādāta PET cena ES tiek uzturēta pieņemamā līmenī un netiek pieļauta tās samazināšanās negodīgas konkurences rezultātā. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt var prognozēt, ka PET otrreizējās izmantošanas nozare varētu palielināt produkcijas apjomus, ja neapstrādāta PET cena ES tiek uzturēta pieņemamā līmenī un netiek pieļauta tās samazināšanās negodīgas konkurences rezultātā.

6.6.   Citi argumenti

| (143) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka, piemērojot pasākumus PET no Irānas, tas radītu nesamērīgi lielu negatīvo ietekmi, ievērojot to, ka Irāna ir jaunattīstības valsts un Irānas eksportētājiem jau ir neizdevīgi konkurences apstākļi starptautisko sankciju dēļ. Komisija parasti antidempinga pasākumus piemēro gan jaunattīstības valstīm, gan attīstītajām valstīm, kad tas attaisnojams ar juridiskajām prasībām. Turklāt atbilstoši spēkā esošajiem antidempinga noteikumiem tas, ka pret Irānu jau tiek vērstas sankcijas, nav vērā ņemams apsvērums. |
| --- | --- |

(143)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka, piemērojot pasākumus PET no Irānas, tas radītu nesamērīgi lielu negatīvo ietekmi, ievērojot to, ka Irāna ir jaunattīstības valsts un Irānas eksportētājiem jau ir neizdevīgi konkurences apstākļi starptautisko sankciju dēļ. Komisija parasti antidempinga pasākumus piemēro gan jaunattīstības valstīm, gan attīstītajām valstīm, kad tas attaisnojams ar juridiskajām prasībām. Turklāt atbilstoši spēkā esošajiem antidempinga noteikumiem tas, ka pret Irānu jau tiek vērstas sankcijas, nav vērā ņemams apsvērums.

6.7.   Secinājums par Savienības interesēm

| (144) | Var secināt, ka pasākumu piemērošana importam no AAE un Irānas varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei, kā arī pārējiem Savienības ražotājiem, uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdevumu apjomus, pārdevumu cenas un tirgus daļu. Lai gan lietotāji (galvenokārt pārstrādes uzņēmumi) varētu saskarties ar atsevišķiem negatīviem faktoriem, piemēram, izmaksu pieaugumu, tos varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem. |
| --- | --- |

(144)

Var secināt, ka pasākumu piemērošana importam no AAE un Irānas varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei, kā arī pārējiem Savienības ražotājiem, uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdevumu apjomus, pārdevumu cenas un tirgus daļu. Lai gan lietotāji (galvenokārt pārstrādes uzņēmumi) varētu saskarties ar atsevišķiem negatīviem faktoriem, piemēram, izmaksu pieaugumu, tos varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.

| (145) | Godīgas kompetences atjaunošana un vispārpieejamas cenas līmeņa uzturēšana ES veicinās PET otrreizējās pārstrādes izmantošanu, tādējādi atbalstot vides aizsardzību. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav nopietnu iemeslu, lai šajā gadījumā nepiemērotu paredzētos pasākumus. Šo sākotnējo vērtējumu, iespējams, nāksies pārskatīt noslēguma posmā, pēc tam, kad būs pārbaudītas lietotāja atbildes uz anketas jautājumiem un veikta turpmāka izmeklēšana. |
| --- | --- |

(145)

Godīgas kompetences atjaunošana un vispārpieejamas cenas līmeņa uzturēšana ES veicinās PET otrreizējās pārstrādes izmantošanu, tādējādi atbalstot vides aizsardzību. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav nopietnu iemeslu, lai šajā gadījumā nepiemērotu paredzētos pasākumus. Šo sākotnējo vērtējumu, iespējams, nāksies pārskatīt noslēguma posmā, pēc tam, kad būs pārbaudītas lietotāja atbildes uz anketas jautājumiem un veikta turpmāka izmeklēšana.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (146) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi. |
| --- | --- |

(146)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.

| (147) | Kā norādīts iepriekš, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Pakistānas dempings sākotnēji netika konstatēts. Līdz ar to pagaidu pasākumi nav jānosaka. |
| --- | --- |

(147)

Kā norādīts iepriekš, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Pakistānas dempings sākotnēji netika konstatēts. Līdz ar to pagaidu pasākumi nav jānosaka.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (148) | Pagaidu pasākumi attiecībā uz AAE un Irānas izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(148)

Pagaidu pasākumi attiecībā uz AAE un Irānas izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.

| (149) | Savienības ražotāji pieprasīja, lai mērķa peļņu noteiktu 7,5 % apmērā, kā tas bija procedūrā pret Ķīnas Tautas Republiku. Bet attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare šādu peļņu neguva (tā vispār neguva peļņu), un parasti minēja, ka tai raksturīga neliela peļņa. Divu izlasē iekļauto uzņēmumu lielākā gūtā peļņa attiecīgajā viena gada periodā bija 3 %. Šādos apstākļos tiek provizoriski uzskatīts, ka vispiemērotākā mērķa peļņa ir 5 %. |
| --- | --- |

(149)

Savienības ražotāji pieprasīja, lai mērķa peļņu noteiktu 7,5 % apmērā, kā tas bija procedūrā pret Ķīnas Tautas Republiku. Bet attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare šādu peļņu neguva (tā vispār neguva peļņu), un parasti minēja, ka tai raksturīga neliela peļņa. Divu izlasē iekļauto uzņēmumu lielākā gūtā peļņa attiecīgajā viena gada periodā bija 3 %. Šādos apstākļos tiek provizoriski uzskatīts, ka vispiemērotākā mērķa peļņa ir 5 %.

| (150) | Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no EXW cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(150)

Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no EXW cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.

| (151) | Ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā izejvielu cenas un līdz ar to PET cenas Savienības tirgū būtiski mainījās, uzskatīja par atbilstošu kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināt, pamatojoties uz ceturkšņa datiem.






  Valsts | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- |
| Irāna | 17,0 % |
| Pakistāna | 15,2 % |
| AAE | 18,5 % |

(151)

Ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā izejvielu cenas un līdz ar to PET cenas Savienības tirgū būtiski mainījās, uzskatīja par atbilstošu kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināt, pamatojoties uz ceturkšņa datiem.

Valsts

Kaitējuma novēršanas līmenis

Irāna

17,0 %

Pakistāna

15,2 %

AAE

18,5 %

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (152) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums, kura apmērs jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas līmeņa apmērā, saskaņā ar noteikumu par mazāko nodevu, izvēloties mazāko no tām. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums, kura apmērs jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas līmeņa apmērā, saskaņā ar noteikumu par mazāko nodevu, izvēloties mazāko no tām.

| (153) | Ievērojot iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka par pamatu attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir Irānā, ierosinātajam maksājumam jāņem kaitējuma novēršanas līmenis 17 % apmērā. Turklāt par pamatu attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir Apvienotajos Arābu Emirātos, ierosinātajam maksājumam jāņem dempings 6,6 % apmērā. Pagaidu pasākumi nav jānosaka attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Pakistānā. |
| --- | --- |

(153)

Ievērojot iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka par pamatu attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir Irānā, ierosinātajam maksājumam jāņem kaitējuma novēršanas līmenis 17 % apmērā. Turklāt par pamatu attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir Apvienotajos Arābu Emirātos, ierosinātajam maksājumam jāņem dempings 6,6 % apmērā. Pagaidu pasākumi nav jānosaka attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Pakistānā.

| (154) | Jānorāda, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu PET importa antidempinga izmeklēšana tika veikta vienlaicīgi ar antisubsidēšanas izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu nevienu ražojumu nedrīkst aplikt gan ar antidempinga maksājumu, gan kompensācijas maksājumu vienā un tajā pašā situācijā, kas rodas dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā, tādēļ ir jānosaka, vai subsīdijas apmērs un dempinga starpība rodas vienā un tai pašā situācijā, un cik lielā mērā šī situācija ir uzskatāma par vienu un to pašu situāciju. |
| --- | --- |

(154)

Jānorāda, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu PET importa antidempinga izmeklēšana tika veikta vienlaicīgi ar antisubsidēšanas izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu nevienu ražojumu nedrīkst aplikt gan ar antidempinga maksājumu, gan kompensācijas maksājumu vienā un tajā pašā situācijā, kas rodas dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā, tādēļ ir jānosaka, vai subsīdijas apmērs un dempinga starpība rodas vienā un tai pašā situācijā, un cik lielā mērā šī situācija ir uzskatāma par vienu un to pašu situāciju.

| (155) | Attiecībā uz subsīdiju shēmām, kas ir eksporta subsīdijas Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (3) 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, pagaidu dempinga starpības Irānas ražotājam eksportētājam daļēji ir noteiktas pašreizējo kompensējamo eksporta subsīdiju dēļ. Tomēr netiek rosināts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu attiecībā uz Irānu, jo gan antidempinga, gan antisubsidēšanas izmeklēšanā tiek piemērots viens un tas pats kaitējuma novēršanas līmenis. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz subsīdiju shēmām, kas ir eksporta subsīdijas Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (3) 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, pagaidu dempinga starpības Irānas ražotājam eksportētājam daļēji ir noteiktas pašreizējo kompensējamo eksporta subsīdiju dēļ. Tomēr netiek rosināts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu attiecībā uz Irānu, jo gan antidempinga, gan antisubsidēšanas izmeklēšanā tiek piemērots viens un tas pats kaitējuma novēršanas līmenis.

| (156) | Kā jau minēts 15. apsvērumā, iepriekš minētās PET izmaksām un cenām relatīvi īsā laikposmā bija raksturīgas ievērojamas svārstības. Tādēļ tika uzskatīts pa lietderīgu noteikt maksājumus konkrētas summas veidā par tonnu. Šī summa rodas antidempinga likmi piemērojot CIF eksporta cenām, ko izmantoja dempinga starpības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(156)

Kā jau minēts 15. apsvērumā, iepriekš minētās PET izmaksām un cenām relatīvi īsā laikposmā bija raksturīgas ievērojamas svārstības. Tādēļ tika uzskatīts pa lietderīgu noteikt maksājumus konkrētas summas veidā par tonnu. Šī summa rodas antidempinga likmi piemērojot CIF eksporta cenām, ko izmantoja dempinga starpības aprēķināšanai.

| (157) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā secinājumus, kas izklāstīti Regulā, ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu (Komisijas Regula (ES) Nr. 473/2010/EU) (4), ierosinātās antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena pie Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas:













  Valsts | Kopējā subsīdijas norma | no kuras eksporta subsīdija ir | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība (ceturkšņa dati) | Pagaidu kompensācijas maksājums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Summa
  (EUR/t) | % | Summa
  (EUR/t) |
| Irāna | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| AAE | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā secinājumus, kas izklāstīti Regulā, ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu (Komisijas Regula (ES) Nr. 473/2010/EU) (4), ierosinātās antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena pie Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas:

Valsts

Kopējā subsīdijas norma

no kuras eksporta subsīdija ir

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība (ceturkšņa dati)

Pagaidu kompensācijas maksājums

Pagaidu antidempinga maksājums

%

Summa

(EUR/t)

%

Summa

(EUR/t)

Irāna

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

AAE

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Nobeiguma noteikums

| (158) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājuma uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var no jauna pārskatīt, |
| --- | --- |

(158)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājuma uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var no jauna pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots pagaidu antidempinga maksājums tāda Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēna tereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kas patlaban atbilst KN kodam 3907 60 20.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir šāda:

| Valsts | Antidempinga maksājuma likme (EUR par tonnu) |
| --- | --- |
| Irāna: visi uzņēmumi | 0 |
| Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi | 54,80 |

Valsts

Antidempinga maksājuma likme (EUR par tonnu)

Irāna: visi uzņēmumi

0

Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi

54,80

3.   Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas, tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi 145. pantam Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5), varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš noteikto apmēru, samazina atbilstīgi sadalītajai cenai, kas ir samaksāta vai jāmaksā.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2009., 12. lpp.

2

(3)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 25 lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

5

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/25

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 473/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam nosaka pagaidu kompensācijas maksājumus

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2009. gada 11. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1) un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija, 2009. gada 3. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojumu par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, 2009. gada 3. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojumu par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) importu Eiropas Savienībā (“Savienībā”) un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) importu Eiropas Savienībā (“Savienībā”) un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).

| (3) | Antisubsidēšanas procedūra tika sākta pēc tam, kad 2009. gada 20. jūlijāPlastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir nozīmīga daļa, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Eiropas Savienības kopējā dažu veidu polietilēntereftalāta ražošanas apjoma. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un par tās radīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Antisubsidēšanas procedūra tika sākta pēc tam, kad 2009. gada 20. jūlijāPlastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir nozīmīga daļa, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Eiropas Savienības kopējā dažu veidu polietilēntereftalāta ražošanas apjoma. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un par tās radīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu.

| (4) | Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“AAE”) valdībām, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais Irānas, Pakistānas un AAE izcelsmes PET imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgās valdības tika aicinātas apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu savstarpēju vienošanos par risinājumu. Visas valdības pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Tomēr pienācīgi ņēma vērā attiecīgo valstu iestāžu atsauksmes attiecībā uz sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem par to, ka shēmas nav kompensējamas. Apspriežu laikā vai pēc tām tika saņemta Pakistānas un AAE valdību iesniegta informācija. |
| --- | --- |

(4)

Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“AAE”) valdībām, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais Irānas, Pakistānas un AAE izcelsmes PET imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgās valdības tika aicinātas apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu savstarpēju vienošanos par risinājumu. Visas valdības pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Tomēr pienācīgi ņēma vērā attiecīgo valstu iestāžu atsauksmes attiecībā uz sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem par to, ka shēmas nav kompensējamas. Apspriežu laikā vai pēc tām tika saņemta Pakistānas un AAE valdību iesniegta informācija.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (5) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzību iesniegušos ražotājus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos iesaistītos importētājus/tirgotājus un lietotājus, ražotājus eksportētājus un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā paust savu viedokli rakstveidā un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(5)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzību iesniegušos ražotājus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos iesaistītos importētājus/tirgotājus un lietotājus, ražotājus eksportētājus un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā paust savu viedokli rakstveidā un lūgt, lai tās uzklausītu.

| (6) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (7) | Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēts kaitējuma pārbaudīšanai izmantot pārbaudi izlases veidā. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs vajadzīga pārbaude izlases veidā un nepieciešamības gadījumā veiktu atlasi, visus Savienības ražotājus un importētājus lūdza pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēts kaitējuma pārbaudīšanai izmantot pārbaudi izlases veidā. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs vajadzīga pārbaude izlases veidā un nepieciešamības gadījumā veiktu atlasi, visus Savienības ražotājus un importētājus lūdza pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam).

| (8) | Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, Komisija izlasē iekļāva piecus Savienības ražotājus, kuru produkcija veidoja 65 % no pārdevumiem, ko veica visi Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(8)

Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, Komisija izlasē iekļāva piecus Savienības ražotājus, kuru produkcija veidoja 65 % no pārdevumiem, ko veica visi Savienības ražotāji, kuri sadarbojās.

| (9) | Astoņi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz importētāju, kuri sadarbojās, sniegto informāciju, Komisija izlasē iekļāva divus importētājus, kuru importa apjoms veidoja 83 % no visu importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoma un 48 % no visa AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa apjoma. |
| --- | --- |

(9)

Astoņi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz importētāju, kuri sadarbojās, sniegto informāciju, Komisija izlasē iekļāva divus importētājus, kuru importa apjoms veidoja 83 % no visu importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoma un 48 % no visa AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa apjoma.

| (10) | Komisija nosūtīja anketas attiecīgo valstu iestādēm, ražotājiem eksportētājiem, atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasē iekļautajiem importētājiem un visiem zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja anketas attiecīgo valstu iestādēm, ražotājiem eksportētājiem, atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasē iekļautajiem importētājiem un visiem zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.

| (11) | Atbildes uz anketām saņēma no attiecīgo valstu iestādēm, viena Irānas ražotāja eksportētāja un tā saistītā tirgotāja, viena Pakistānas ražotāja eksportētāja un viena Apvienoto Arābu Emirātu ražotāja eksportētāja, pieciem atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena atlasē iekļautā importētāja, desmit lietotājiem no Savienības, trīs izejmateriālu piegādātājiem. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzes veikšanai. |
| --- | --- |

(11)

Atbildes uz anketām saņēma no attiecīgo valstu iestādēm, viena Irānas ražotāja eksportētāja un tā saistītā tirgotāja, viena Pakistānas ražotāja eksportētāja un viena Apvienoto Arābu Emirātu ražotāja eksportētāja, pieciem atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena atlasē iekļautā importētāja, desmit lietotājiem no Savienības, trīs izejmateriālu piegādātājiem. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzes veikšanai.

| (12) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(12)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses.

| (13) | Pārbaudes apmeklējumus veica šādās valstu iestādēs. | Irānas valdība:






  — | Irānas Tirdzniecības ministrija, Tirdzniecības pārstāvniecības birojs, Teherāna, Irāna, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Pārbaudes apmeklējumus veica šādās valstu iestādēs.

Irānas valdība:

—

Irānas Tirdzniecības ministrija, Tirdzniecības pārstāvniecības birojs, Teherāna, Irāna,

| — | Irānas Muitas dienests, Bandarimamhomeinī (Bandar Imam Khomeini), Irāna. |
| --- | --- |

—

Irānas Muitas dienests, Bandarimamhomeinī (Bandar Imam Khomeini), Irāna.

| | Apvienoto Arābu Emirātu valdība:






  — | Apvienoto Arābu Emirātu Ekonomikas un rūpniecības ministrija, Abū Dabī, Apvienotie Arābu Emirāti, |
| --- | --- | --- |

Apvienoto Arābu Emirātu valdība:

—

Apvienoto Arābu Emirātu Ekonomikas un rūpniecības ministrija, Abū Dabī, Apvienotie Arābu Emirāti,

| — | RAK Investment Authority, Rāselhaimas (Ras Al Khaimah) valdība, Rāselhaima, Apvienotie Arābu Emirāti. |
| --- | --- |

—

RAK Investment Authority, Rāselhaimas (Ras Al Khaimah) valdība, Rāselhaima, Apvienotie Arābu Emirāti.

| (14) | Pārbaudes apmeklējumus veica arī šādos uzņēmumos. | Eiropas Savienības ražotāji:






  — | Novapet SA, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Pārbaudes apmeklējumus veica arī šādos uzņēmumos.

Eiropas Savienības ražotāji:

—

Novapet SA, Spānija,

| — | Equipolymers Srl, Itālija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Itālija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,

| — | UAB Neo Group, Lietuva. |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lietuva.

| | Irānas ražotājs eksportētājs:






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) un tā saistītie uzņēmumi, Bandarimamhomeinī un Teherāna. |
| --- | --- | --- |

Irānas ražotājs eksportētājs:

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) un tā saistītie uzņēmumi, Bandarimamhomeinī un Teherāna.

| | Pakistānas ražotājs eksportētājs:






  — | Novatex Limited, Karači (Karachi). |
| --- | --- | --- |

Pakistānas ražotājs eksportētājs:

—

Novatex Limited, Karači (Karachi).

| | Apvienoto Arābu Emirātu ražotājs eksportētājs:






  — | JBF RAK LLC, Rāselhaima. |
| --- | --- | --- |

Apvienoto Arābu Emirātu ražotājs eksportētājs:

—

JBF RAK LLC, Rāselhaima.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (15) | Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (16) | Attiecīgais ražojums ir Irānas, Pakistānas un AAE izcelsmes polietilēntereftalāts (“attiecīgais ražojums”) ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar ISO standartu 1628-5, uz kuru patlaban attiecas KN kods 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ir Irānas, Pakistānas un AAE izcelsmes polietilēntereftalāts (“attiecīgais ražojums”) ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar ISO standartu 1628-5, uz kuru patlaban attiecas KN kods 3907 60 20.

| (17) | PET ir ķīmisks ražojums, kuru parasti izmanto plastmasas rūpniecībā pudeļu un lokšņu ražošanā. Tā kā šis PET veids ir homogēns ražojums, to neiedalīja dažādu ražojuma veidu apakškategorijās. |
| --- | --- |

(17)

PET ir ķīmisks ražojums, kuru parasti izmanto plastmasas rūpniecībā pudeļu un lokšņu ražošanā. Tā kā šis PET veids ir homogēns ražojums, to neiedalīja dažādu ražojuma veidu apakškategorijās.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (18) | Izmeklēšanā konstatēja, ka PET, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozares pārstāvji, un PET, ko ražo un pārdod Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu iekšējos tirgos un eksportē uz Savienību, būtībā ir vienādas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un tos izmanto vienādiem mērķiem. Tāpēc tie pagaidām ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšanā konstatēja, ka PET, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozares pārstāvji, un PET, ko ražo un pārdod Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu iekšējos tirgos un eksportē uz Savienību, būtībā ir vienādas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un tos izmanto vienādiem mērķiem. Tāpēc tie pagaidām ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Irāna

3.1.1.   Ievads

| (19) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, pārbaudīja šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:






  I. | ar speciālajām ekonomiskajām zonām (“SEZ”) saistītie pasākumi — naftas ķīmijas SEZ; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, pārbaudīja šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:

I.

ar speciālajām ekonomiskajām zonām (“SEZ”) saistītie pasākumi — naftas ķīmijas SEZ;

| II. | valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

II.

valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam.

3.1.2.   Konkrētās shēmas

I.   
  Ar speciālajām ekonomiskajām zonām (SEZ) saistītie pasākumi — naftas ķīmijas SEZ

| (20) | Saskaņā ar tiesību normām SEZ reģistrēts uzņēmums gūst labumu no izejmateriālu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa ar nosacījumu, ka tos izmanto eksportēšanai paredzēta ražojuma izgatavošanas procesā. Pārbaudes laikā konstatēja, ka SEZ uzņēmumi gūst labumu arī no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar tiesību normām SEZ reģistrēts uzņēmums gūst labumu no izejmateriālu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa ar nosacījumu, ka tos izmanto eksportēšanai paredzēta ražojuma izgatavošanas procesā. Pārbaudes laikā konstatēja, ka SEZ uzņēmumi gūst labumu arī no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa.

a)   Juridiskais pamats

| (21) | SEZ shēmas pilns juridiskais apraksts pašreiz ir izklāstīts šādos tiesību aktos un noteikumos: “Likums par speciālo ekonomisko zonu izveidi un pārvaldību Irānas Islāma Republikā” Nr. 257/184168, stājies spēkā 2005. gada 19. maijā; Komisijas apstiprinājums Brīvo rūpniecisko un tirdzniecības zonu augstās padomes sekretariāta Konstitucionālā akta 138. pantam, datēts ar 2007. gada 27. maiju; Izpildlēmums par Irānas Islāma Republikas Speciālo ekonomisko zonu izveidi un pārvaldību; Ministru padomes apstiprinājums, datēts ar 2006. gada 29. aprīli. |
| --- | --- |

(21)

SEZ shēmas pilns juridiskais apraksts pašreiz ir izklāstīts šādos tiesību aktos un noteikumos: “Likums par speciālo ekonomisko zonu izveidi un pārvaldību Irānas Islāma Republikā” Nr. 257/184168, stājies spēkā 2005. gada 19. maijā; Komisijas apstiprinājums Brīvo rūpniecisko un tirdzniecības zonu augstās padomes sekretariāta Konstitucionālā akta 138. pantam, datēts ar 2007. gada 27. maiju; Izpildlēmums par Irānas Islāma Republikas Speciālo ekonomisko zonu izveidi un pārvaldību; Ministru padomes apstiprinājums, datēts ar 2006. gada 29. aprīli.

| (22) | Naftas ķīmijas SEZ tika izveidota 1997. gada 30. aprīlī (pēc persiešu kalendāra — 1376. gadā) ar Aktā Nr. 58548, kas 1997. gada 25. maijā publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 15275. |
| --- | --- |

(22)

Naftas ķīmijas SEZ tika izveidota 1997. gada 30. aprīlī (pēc persiešu kalendāra — 1376. gadā) ar Aktā Nr. 58548, kas 1997. gada 25. maijā publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 15275.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (23) | Irānas valdības iesniegtajos tiesību/administratīvajos aktos izmeklēšanas laikā netika atrasts konkrēts noteikums par tiesībām uz atbalstu. Vienīgā Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ražotnes telpas atrodas naftas ķīmijas SEZ Mašūrā (Mahshahr), Bandarimamhomeinī. Saskaņā ar informāciju, ko darīja pieejamu Irānas iestādes, šī zona ir vienīgā naftas ķīmijas SEZ Irānā. |
| --- | --- |

(23)

Irānas valdības iesniegtajos tiesību/administratīvajos aktos izmeklēšanas laikā netika atrasts konkrēts noteikums par tiesībām uz atbalstu. Vienīgā Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ražotnes telpas atrodas naftas ķīmijas SEZ Mašūrā (Mahshahr), Bandarimamhomeinī. Saskaņā ar informāciju, ko darīja pieejamu Irānas iestādes, šī zona ir vienīgā naftas ķīmijas SEZ Irānā.

c)   Praktiska īstenošana

| (24) | Tiek uzskatīts, ka katra SEZ atrodas ārpus valsts muitas teritorijas. Tādējādi viss imports tiek atbrīvots no nodokļiem ar nosacījumu, ka importētos izejmateriālus izmanto gatavās eksporta preces ražošanā. |
| --- | --- |

(24)

Tiek uzskatīts, ka katra SEZ atrodas ārpus valsts muitas teritorijas. Tādējādi viss imports tiek atbrīvots no nodokļiem ar nosacījumu, ka importētos izejmateriālus izmanto gatavās eksporta preces ražošanā.

| (25) | Lai uzraudzītu gatavās eksporta preces ražošanā patērēto bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu, muitas dienesti importēšanas un eksportēšanas brīdī reģistrē gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākumu, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām, kas norādītas sertifikātā ar nosaukumu “Ražošanas atļauja”, ko izdevis Veselības ministrijas Vispārējais departaments un kas ir spēkā piecus gadus. Katram darījumam muitas dienesti pēc pieprasījuma piešķir koda numuru (B-Jack), kas uzņēmumam ir vajadzīgs, lai muitā muitotu preces. |
| --- | --- |

(25)

Lai uzraudzītu gatavās eksporta preces ražošanā patērēto bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu, muitas dienesti importēšanas un eksportēšanas brīdī reģistrē gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākumu, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām, kas norādītas sertifikātā ar nosaukumu “Ražošanas atļauja”, ko izdevis Veselības ministrijas Vispārējais departaments un kas ir spēkā piecus gadus. Katram darījumam muitas dienesti pēc pieprasījuma piešķir koda numuru (B-Jack), kas uzņēmumam ir vajadzīgs, lai muitā muitotu preces.

| (26) | Uzņēmums arī periodiski sniedz atbildīgajai iestādei informāciju par nākamajā gadā plānoto eksporta apjomu un pārdevumiem iekšējā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto pieejamo informāciju, muitas dienesti uzrauga, vai uzņēmums pareizi izmanto tam piešķirtos labumus. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmums arī periodiski sniedz atbildīgajai iestādei informāciju par nākamajā gadā plānoto eksporta apjomu un pārdevumiem iekšējā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto pieejamo informāciju, muitas dienesti uzrauga, vai uzņēmums pareizi izmanto tam piešķirtos labumus.

| (27) | Attiecībā uz pārdošanu iekšējā tirgū, t. i., importēšanu no SEZ valsts teritorijā, saskaņā ar izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām uzliks ievedmuitas nodokli par tām gatavajā ražojumā izmantotajām izejvielām, ko importēja bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz pārdošanu iekšējā tirgū, t. i., importēšanu no SEZ valsts teritorijā, saskaņā ar izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām uzliks ievedmuitas nodokli par tām gatavajā ražojumā izmantotajām izejvielām, ko importēja bez ievedmuitas nodokļa.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (28) | Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav konkrētu, ar likumu noteiktu un publiski pieejamu kritēriju, kas nosaka piešķīrējas iestādes lēmumu par to, kam ir tiesības tikt reģistrētam naftas ķīmijas SEZ. Uzņēmumam, kas vēlas reģistrēties šajā zonā, ir jāiesniedz pieteikums atbildīgajā iestādē, taču nav pieejamas pamatnostādnes, kurās norādīts pieprasījuma pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums. Turklāt naftas ķīmijas SEZ dibināšanas aktā šīs naftas ķīmijas rūpniecības darbībām paredzētās zonas pārvaldīšana un organizēšana ir uzticēta Valsts naftas ķīmijas uzņēmumam (“VNĶU”) (vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, akcionāram). |
| --- | --- |

(28)

Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav konkrētu, ar likumu noteiktu un publiski pieejamu kritēriju, kas nosaka piešķīrējas iestādes lēmumu par to, kam ir tiesības tikt reģistrētam naftas ķīmijas SEZ. Uzņēmumam, kas vēlas reģistrēties šajā zonā, ir jāiesniedz pieteikums atbildīgajā iestādē, taču nav pieejamas pamatnostādnes, kurās norādīts pieprasījuma pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums. Turklāt naftas ķīmijas SEZ dibināšanas aktā šīs naftas ķīmijas rūpniecības darbībām paredzētās zonas pārvaldīšana un organizēšana ir uzticēta Valsts naftas ķīmijas uzņēmumam (“VNĶU”) (vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, akcionāram).

| (29) | Sistēmā ir konstatētas nopietnas nepilnības un trūkumi. Irānas iestādes nav izveidojušas pienācīgu pārbaudes sistēmu, ar kuru uzraudzīt gatavās eksporta preces ražošanā izmantoto bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu. STPC, vienīgais Irānas ražotājs, kurš sadarbojās, neinformēja par izejmateriālu faktisko daudzumu, un NPC nav ieviesis praksē pārbaudes sistēmu, ar kuru apstiprināt, vai no nodokļa atbrīvotās izejvielas ir izmantotas eksportētās produkcijas ražošanā un kāds ir to daudzums. Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas ir uzņēmuma ierosinātie un valdības akceptētie produktivitātes koeficienti, ko atvasina no naftas ķīmijas rūpniecībā piemērotā standarta. |
| --- | --- |

(29)

Sistēmā ir konstatētas nopietnas nepilnības un trūkumi. Irānas iestādes nav izveidojušas pienācīgu pārbaudes sistēmu, ar kuru uzraudzīt gatavās eksporta preces ražošanā izmantoto bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu. STPC, vienīgais Irānas ražotājs, kurš sadarbojās, neinformēja par izejmateriālu faktisko daudzumu, un NPC nav ieviesis praksē pārbaudes sistēmu, ar kuru apstiprināt, vai no nodokļa atbrīvotās izejvielas ir izmantotas eksportētās produkcijas ražošanā un kāds ir to daudzums. Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas ir uzņēmuma ierosinātie un valdības akceptētie produktivitātes koeficienti, ko atvasina no naftas ķīmijas rūpniecībā piemērotā standarta.

| (30) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no minētās shēmas, kā arī ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(30)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no minētās shēmas, kā arī ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa.

e)   Secinājums

| (31) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, izejvielu importēšana SEZ bez ievedmuitas nodokļa ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., par Irānas valdības finansiālu ieguldījumu, no kura gūst labumu izmeklēšanā iesaistītais eksportētājs. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, izejvielu importēšana SEZ bez ievedmuitas nodokļa ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., par Irānas valdības finansiālu ieguldījumu, no kura gūst labumu izmeklēšanā iesaistītais eksportētājs.

| (32) | Turklāt tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, izteikti ierobežo piekļuvi šai zonai līdz zināmiem uzņēmumiem, kas darbojas naftas ķīmijas rūpniecības ražošanas jomā, tāpēc shēma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, izteikti ierobežo piekļuvi šai zonai līdz zināmiem uzņēmumiem, kas darbojas naftas ķīmijas rūpniecības ražošanas jomā, tāpēc shēma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (33) | Pie tam shēma ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem un tādēļ atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīs shēmas. |
| --- | --- |

(33)

Pie tam shēma ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem un tādēļ atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīs shēmas.

| (34) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikumā un jo īpaši tā i) punktā, kā arī pamatregulas II un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikumā un jo īpaši tā i) punktā, kā arī pamatregulas II un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

| (35) | Irānas valdībai nav pārbaudes sistēmas vai procedūras, ar kuru noskaidrot, vai un kādā daudzumā eksportētās produkcijas ražošanā tika patērētas attiecīgās izejvielas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punktu). Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas nav uzskatāmas ne par uzņēmumam specifiskiem standartiem, ne par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Šāda veida process nedod valdībai iespēju pietiekami precīzi noskaidrot, kāds izejvielu daudzums ir patērēts eksporta preces ražošanā un ar kādiem izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu etalonkritērijiem tas jāsalīdzina. Turklāt valdība neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareizi veidots faktiskā patēriņa reģistrs. Faktiski Irānas valdība neveica sīkāku izpēti, kuras pamatā ir faktiskais izmantoto izejvielu daudzums, lai gan tāda parasti būtu jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — III pielikuma II daļas 3. punktu). |
| --- | --- |

(35)

Irānas valdībai nav pārbaudes sistēmas vai procedūras, ar kuru noskaidrot, vai un kādā daudzumā eksportētās produkcijas ražošanā tika patērētas attiecīgās izejvielas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punktu). Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas nav uzskatāmas ne par uzņēmumam specifiskiem standartiem, ne par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Šāda veida process nedod valdībai iespēju pietiekami precīzi noskaidrot, kāds izejvielu daudzums ir patērēts eksporta preces ražošanā un ar kādiem izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu etalonkritērijiem tas jāsalīdzina. Turklāt valdība neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareizi veidots faktiskā patēriņa reģistrs. Faktiski Irānas valdība neveica sīkāku izpēti, kuras pamatā ir faktiskais izmantoto izejvielu daudzums, lai gan tāda parasti būtu jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — III pielikuma II daļas 3. punktu).

| (36) | Turklāt labums no nenomaksātā nodokļa par ražošanas līdzekļu importu arī ir uzskatāms par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., par Irānas valdības finansiālu ieguldījumu, no kura gūst labumu izmeklēšanā iesaistītais eksportētājs. Pie tam shēma ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskatāma par konkrētu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīs shēmas. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt labums no nenomaksātā nodokļa par ražošanas līdzekļu importu arī ir uzskatāms par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., par Irānas valdības finansiālu ieguldījumu, no kura gūst labumu izmeklēšanā iesaistītais eksportētājs. Pie tam shēma ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskatāma par konkrētu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīs shēmas.

| (37) | Tā nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz kapitālieguldījumu precēm, kuras nepatērē ražošanas procesā un uz kurām tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma. |
| --- | --- |

(37)

Tā nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz kapitālieguldījumu precēm, kuras nepatērē ražošanas procesā un uz kurām tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma.

| (38) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, attiecīgās subsīdijas uzskata par kompensējamām. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, attiecīgās subsīdijas uzskata par kompensējamām.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (39) | Ja nav pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Saistībā ar to tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu drīkst kompensēt vienīgi pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem, ja ir ievēroti pamatregulas II un III pielikumā paredzētie nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem. |
| --- | --- |

(39)

Ja nav pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Saistībā ar to tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu drīkst kompensēt vienīgi pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem, ja ir ievēroti pamatregulas II un III pielikumā paredzētie nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem.

| (40) | Eksportētāja subsīdijas summu par izejvielu importu bez ievedmuitas nodokļa, aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu summu (muitas pamatnodoklis) par attiecīgajam ražojumam importētajiem materiāliem IP (saucējs) laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu iedalīja attiecīgā ražojuma radītajam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(40)

Eksportētāja subsīdijas summu par izejvielu importu bez ievedmuitas nodokļa, aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu summu (muitas pamatnodoklis) par attiecīgajam ražojumam importētajiem materiāliem IP (saucējs) laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu iedalīja attiecīgā ražojuma radītajam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (41) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 1,13 %.

| (42) | Turklāt labums no ievedmuitas nodokļa nemaksāšanas par ražošanas līdzekļiem nav uzskatāms par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz kapitālieguldījumu precēm, ko nepatērē ražošanas procesā. Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar attiecīgo ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka IP laikā Irānā bija šim nolūkam piemērota komerciālā procentu likme. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt labums no ievedmuitas nodokļa nemaksāšanas par ražošanas līdzekļiem nav uzskatāms par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz kapitālieguldījumu precēm, ko nepatērē ražošanas procesā. Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar attiecīgo ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka IP laikā Irānā bija šim nolūkam piemērota komerciālā procentu likme.

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (kā saucēju) iedalīja kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo subsīdiju IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (kā saucēju) iedalīja kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo subsīdiju IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,93 %.

| (44) | Kopējā subsīdijas likme, ko attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Kopējā subsīdijas likme, ko attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,06 %.

II.   
  Valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam

| (45) | Šo shēmu veido NPC veikta tieša neatmaksājamu līdzekļu pārnešana vienīgajam Irānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(45)

Šo shēmu veido NPC veikta tieša neatmaksājamu līdzekļu pārnešana vienīgajam Irānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās.

a)   Pārbaudes secinājumi

| (46) | Izmeklēšanā konstatēja, ka NPC ir galvenais STPC akcionārs, kam pieder 75 % uzņēmuma akciju. Pārējie akcionāri ir Naftas ministrijas Pensiju un labklājības fonds, kam pieder 15 % akciju, un Justice Shares Broker Co., kam pieder 10 % akciju. Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka NPC ir finansējis būtisku STPC kapitāla izmaksu daļu un tā apgrozības/ražošanas kapitālu, kā arī STPC piešķirto bankas aizdevumu iemaksas attiecīgajos datumos. Tādējādi, kā skaidri liecina pārbaudītie finanšu pārskati par finanšu gadu, kurš attiecās uz IP, ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, darbības turpināšana ir atkarīga no atbalsta, ko sniedz galvenais akcionārs, kas pilnībā pieder Irānas Valsts naftas uzņēmumam, kura īpašnieks ir Irānas Naftas ministrija. |
| --- | --- |

(46)

Izmeklēšanā konstatēja, ka NPC ir galvenais STPC akcionārs, kam pieder 75 % uzņēmuma akciju. Pārējie akcionāri ir Naftas ministrijas Pensiju un labklājības fonds, kam pieder 15 % akciju, un Justice Shares Broker Co., kam pieder 10 % akciju. Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka NPC ir finansējis būtisku STPC kapitāla izmaksu daļu un tā apgrozības/ražošanas kapitālu, kā arī STPC piešķirto bankas aizdevumu iemaksas attiecīgajos datumos. Tādējādi, kā skaidri liecina pārbaudītie finanšu pārskati par finanšu gadu, kurš attiecās uz IP, ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, darbības turpināšana ir atkarīga no atbalsta, ko sniedz galvenais akcionārs, kas pilnībā pieder Irānas Valsts naftas uzņēmumam, kura īpašnieks ir Irānas Naftas ministrija.

| (47) | Turklāt likviditātes maksājumi par STPC uzņēmuma uzskaitē nav norādīti kā aizdevumi. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt likviditātes maksājumi par STPC uzņēmuma uzskaitē nav norādīti kā aizdevumi.

| (48) | STPC parāds NPC, kā skaidri norādīts STPC pārbaudītajos finanšu pārskatos, kas beidzas 2009. gada 20. martā, ir 51 % no tā kopējiem aktīviem. Saistībā ar to tiek norādīts, ka Irānas Komerckodeksa grozījuma projekta 141. pantā noteikts, ka akcionāriem jāpieņem lēmums par uzņēmuma likvidēšanu vai tā darbības turpināšanu, ja kādam uzņēmumam radīto zaudējumu segšanai jāpiešķir vismaz puse no tā kapitāla. |
| --- | --- |

(48)

STPC parāds NPC, kā skaidri norādīts STPC pārbaudītajos finanšu pārskatos, kas beidzas 2009. gada 20. martā, ir 51 % no tā kopējiem aktīviem. Saistībā ar to tiek norādīts, ka Irānas Komerckodeksa grozījuma projekta 141. pantā noteikts, ka akcionāriem jāpieņem lēmums par uzņēmuma likvidēšanu vai tā darbības turpināšanu, ja kādam uzņēmumam radīto zaudējumu segšanai jāpiešķir vismaz puse no tā kapitāla.

| (49) | Līdz šim NPC kā STPC galvenais akcionārs nav rīkojies, lai pašreizējā finansiālajā situācijā palielinātu STPC kapitālu, lai gan 2009. gada 3. jūnijāSTPC akcionāru pilnsapulcē tika nolemts, ka jāprecizē situācija saistībā ar uzņēmuma parādiem NPC. |
| --- | --- |

(49)

Līdz šim NPC kā STPC galvenais akcionārs nav rīkojies, lai pašreizējā finansiālajā situācijā palielinātu STPC kapitālu, lai gan 2009. gada 3. jūnijāSTPC akcionāru pilnsapulcē tika nolemts, ka jāprecizē situācija saistībā ar uzņēmuma parādiem NPC.

| (50) | Izmeklēšanā arī konstatēja, ka iepriekš aprakstītā līdzekļu nodošana ir regulāra, vairākus gadus īstenota prakse. Patiesi, STPC atbilstošie pārbaudītie finanšu pārskati liecina, ka kopš uzņēmuma darbības sākšanas ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, kā apliecināts pārbaudītajos finanšu pārskatos kopš 2004. finanšu gada. |
| --- | --- |

(50)

Izmeklēšanā arī konstatēja, ka iepriekš aprakstītā līdzekļu nodošana ir regulāra, vairākus gadus īstenota prakse. Patiesi, STPC atbilstošie pārbaudītie finanšu pārskati liecina, ka kopš uzņēmuma darbības sākšanas ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, kā apliecināts pārbaudītajos finanšu pārskatos kopš 2004. finanšu gada.

b)   Secinājums

| (51) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šis NPC sniegtais finansiālais atbalsts ir uzskatāms par subsīdiju, jo tā ir valdības prakse, kas nodrošina finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, t. i., tiešu naudas līdzekļu nodošanu ražošanas kapitāla ieguldījuma un dotāciju aizdevuma atmaksai veidā. Turklāt tas, ka kopš 2004. gada ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, apstiprina, ka tā ir vairākkārtēja subsīdija, kuras mērķis ir saglabāt vienīgā Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, darbību. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šis NPC sniegtais finansiālais atbalsts ir uzskatāms par subsīdiju, jo tā ir valdības prakse, kas nodrošina finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, t. i., tiešu naudas līdzekļu nodošanu ražošanas kapitāla ieguldījuma un dotāciju aizdevuma atmaksai veidā. Turklāt tas, ka kopš 2004. gada ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, apstiprina, ka tā ir vairākkārtēja subsīdija, kuras mērķis ir saglabāt vienīgā Irānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, darbību.

| (52) | Pie tam, pamatojoties uz turpmāk minētajiem faktoriem, NPC ir uzskatāms par valsts iestādi: 1) pieder valstij: NPC pilnībā pieder valstij, Irānas Valsts naftas uzņēmuma, kurš pilnībā pieder Naftas ministrijai, meitasuzņēmums; 2) NPC statūti ir ieviesti ar likumdošanas procedūru; 3) akcionāru pārstāvju pilnsapulci veido seši ministri, tostarp premjerministrs, un divi Irānas Valsts naftas uzņēmuma direktori, ko ievēl Irānas Valsts naftas uzņēmuma valdes priekšsēdētājs un rīkotājdirektors. Citiem vārdiem sakot, valdība pilnībā kontrolē NPC; 4) NPC ir atbildīgs par valsts naftas ķīmijas rūpniecības nozares attīstību un darbību, tādēļ tam ir uzticēts pārvaldīt naftas ķīmijas speciālo ekonomisko zonu. |
| --- | --- |

(52)

Pie tam, pamatojoties uz turpmāk minētajiem faktoriem, NPC ir uzskatāms par valsts iestādi: 1) pieder valstij: NPC pilnībā pieder valstij, Irānas Valsts naftas uzņēmuma, kurš pilnībā pieder Naftas ministrijai, meitasuzņēmums; 2) NPC statūti ir ieviesti ar likumdošanas procedūru; 3) akcionāru pārstāvju pilnsapulci veido seši ministri, tostarp premjerministrs, un divi Irānas Valsts naftas uzņēmuma direktori, ko ievēl Irānas Valsts naftas uzņēmuma valdes priekšsēdētājs un rīkotājdirektors. Citiem vārdiem sakot, valdība pilnībā kontrolē NPC; 4) NPC ir atbildīgs par valsts naftas ķīmijas rūpniecības nozares attīstību un darbību, tādēļ tam ir uzticēts pārvaldīt naftas ķīmijas speciālo ekonomisko zonu.

| (53) | Saistībā ar saņēmējuzņēmumam piešķirto labumu izmeklēšanā konstatēja, ka STPC tā pašreizējā situācijā nevarētu turpināt darbību bez NPC finansiāla atbalsta. Šī prakse neatbilst ierastajai privāto ieguldītāju īstenotajai ieguldījumu praksei, jo neviena komerciāla organizācija neturpinātu šādu neatmaksājamu naudas līdzekļu iemaksāšanu. |
| --- | --- |

(53)

Saistībā ar saņēmējuzņēmumam piešķirto labumu izmeklēšanā konstatēja, ka STPC tā pašreizējā situācijā nevarētu turpināt darbību bez NPC finansiāla atbalsta. Šī prakse neatbilst ierastajai privāto ieguldītāju īstenotajai ieguldījumu praksei, jo neviena komerciāla organizācija neturpinātu šādu neatmaksājamu naudas līdzekļu iemaksāšanu.

| (54) | Šī NPC finansiālā iejaukšanās ir konkrēta pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo piešķīrēja iestāde atbilstīgi savai politikai par naftas ķīmijas nozares attīstību izteikti ierobežo piekļuvi šādai subsīdijai tikai līdz STPC. |
| --- | --- |

(54)

Šī NPC finansiālā iejaukšanās ir konkrēta pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo piešķīrēja iestāde atbilstīgi savai politikai par naftas ķīmijas nozares attīstību izteikti ierobežo piekļuvi šādai subsīdijai tikai līdz STPC.

| (55) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

c)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (56) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo neatmaksājamo naudas līdzekļu summu, kādu ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, ir norādījis savā uzskaitē. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(56)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo neatmaksājamo naudas līdzekļu summu, kādu ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, ir norādījis savā uzskaitē. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (57) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 51,02 %.

3.1.3.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (58) | Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Irānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Irānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 53,08 %.

3.2.   Pakistāna

| (59) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:






  I. | Ražošanas garantijas shēma; |
| --- | --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:

I.

Ražošanas garantijas shēma;

| II. | Iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai; |
| --- | --- |

II.

Iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai;

| III. | Tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

III.

Tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū;

| IV. | Galīgā nodokļa režīms (GNR); |
| --- | --- |

IV.

Galīgā nodokļa režīms (GNR);

| V. | Eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP); |
| --- | --- |

V.

Eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP);

| VI. | Pakistānas Valsts bankas Eksporta finansēšanas shēma (EFS); |
| --- | --- |

VI.

Pakistānas Valsts bankas Eksporta finansēšanas shēma (EFS);

| VII. | Finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25. |
| --- | --- |

VII.

Finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25.

3.2.1.   Īpašas shēmas

I.   
  Ražošanas garantijas shēma

| (60) | Ar šo shēmu ir atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus ar nosacījumu, ka tos pēc pārstrādes izmanto eksportam. |
| --- | --- |

(60)

Ar šo shēmu ir atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus ar nosacījumu, ka tos pēc pārstrādes izmanto eksportam.

a)   Juridiskais pamats

| (61) | Shēmas pamatā ir 1969. gada Muitas akts, kas grozīts 2008. gada 30. jūnijā. Šī Muitas akta 219. iedaļā (XX nodaļa) Centrālā ieņēmumu pārvalde tiek pilnvarota izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Attiecīgi 2001. gada Noteikumu par muitu (SRO 450(I)/2001, publicēti 2001. gada 18. jūnijā) XV nodaļā ir detalizēti reglamentēts atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai importēto preču atbrīvojums no nodokļa. |
| --- | --- |

(61)

Shēmas pamatā ir 1969. gada Muitas akts, kas grozīts 2008. gada 30. jūnijā. Šī Muitas akta 219. iedaļā (XX nodaļa) Centrālā ieņēmumu pārvalde tiek pilnvarota izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Attiecīgi 2001. gada Noteikumu par muitu (SRO 450(I)/2001, publicēti 2001. gada 18. jūnijā) XV nodaļā ir detalizēti reglamentēts atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai importēto preču atbrīvojums no nodokļa.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (62) | Lai izmantotu Ražošanas garantijas shēmu, katram pieteikuma iesniedzējam vai firmai ir jāsaņem Muitas kolektorāta izsniegta licence, kā noteikts 2001. gada Muitas noteikumu 343. pantā, XV nodaļā. |
| --- | --- |

(62)

Lai izmantotu Ražošanas garantijas shēmu, katram pieteikuma iesniedzējam vai firmai ir jāsaņem Muitas kolektorāta izsniegta licence, kā noteikts 2001. gada Muitas noteikumu 343. pantā, XV nodaļā.

c)   Praktiska īstenošana

| (63) | Izejmateriālu importēšanas brīdī ražotājuzņēmumam paredzētajā muitas deklarācijas veidlapā, t. i., “preču deklarācijā”, ir jānorāda SRO numurs 450/(I)/2001. Tomēr Muitas departamentā tiek uzglabāta garantijas vēstule un vēlāk saņemti čeki ievedmuitas nodokļa un tirdzniecības nodokļa apmērā, un tie ir derīgi trīs gadus. Šo garantiju piešķir/atceļ Muitas departaments, saņemot pierādījumus par uzņēmuma saražoto gatavo preču eksportu. |
| --- | --- |

(63)

Izejmateriālu importēšanas brīdī ražotājuzņēmumam paredzētajā muitas deklarācijas veidlapā, t. i., “preču deklarācijā”, ir jānorāda SRO numurs 450/(I)/2001. Tomēr Muitas departamentā tiek uzglabāta garantijas vēstule un vēlāk saņemti čeki ievedmuitas nodokļa un tirdzniecības nodokļa apmērā, un tie ir derīgi trīs gadus. Šo garantiju piešķir/atceļ Muitas departaments, saņemot pierādījumus par uzņēmuma saražoto gatavo preču eksportu.

| (64) | Gatavās preces, kas ražotas no importētajiem izejmateriāliem, tiek reģistrētas Garantiju reģistrā, un izejmateriālus koriģē atbilstīgi Analīzes sertifikātā apliecinātajiem izejvielu koeficientiem. Šajā Muitas departamenta izsniegtajā sertifikātā ir apstiprināti visu izejmateriālu izejvielu/saražotās produkcijas koeficienti 1 000 kg attiecīgā ražojuma ražošanai. Šos izejvielu/saražotās produkcijas koeficientus ierosina uzņēmums, apstiprina valdība un atvasina no attiecīgajā ražošanas nozarē piemērotā standarta. |
| --- | --- |

(64)

Gatavās preces, kas ražotas no importētajiem izejmateriāliem, tiek reģistrētas Garantiju reģistrā, un izejmateriālus koriģē atbilstīgi Analīzes sertifikātā apliecinātajiem izejvielu koeficientiem. Šajā Muitas departamenta izsniegtajā sertifikātā ir apstiprināti visu izejmateriālu izejvielu/saražotās produkcijas koeficienti 1 000 kg attiecīgā ražojuma ražošanai. Šos izejvielu/saražotās produkcijas koeficientus ierosina uzņēmums, apstiprina valdība un atvasina no attiecīgajā ražošanas nozarē piemērotā standarta.

| (65) | Eksportēšanas brīdī muitojamo preču deklarācijā tiek norādīts, ka uz precēm attiecas ražošanas garantijas shēma un ka muitojamo preču deklarācijai ir pievienots gatavo preču ražošanā izmantoto izejmateriālu patēriņa saraksts. Pēc visu preču deklarācijas aspektu pārbaudīšanas attiecīgā muitas amatpersona atļauj eksportēt gatavās preces. |
| --- | --- |

(65)

Eksportēšanas brīdī muitojamo preču deklarācijā tiek norādīts, ka uz precēm attiecas ražošanas garantijas shēma un ka muitojamo preču deklarācijai ir pievienots gatavo preču ražošanā izmantoto izejmateriālu patēriņa saraksts. Pēc visu preču deklarācijas aspektu pārbaudīšanas attiecīgā muitas amatpersona atļauj eksportēt gatavās preces.

| (66) | Kad importētie izejmateriāli ir izlietoti, lai panāktu Garantiju reģistrā noteikto gatavo preču eksporta apjomu, uzņēmums iesniedz Muitas departamentam vēstuli, kā arī importēto preču deklarācijas un eksporta nosūtīšanas rēķinu kopiju un kopsavilkumu/saskaņojumu, kur norādīts izejmateriālu patēriņš un to eksports gatavo preču veidā atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai. Attiecīgi muitas amatpersona izsniedz garantijas vēstuli un vēlāk saņemtos čekus, ko uzglabāja izejmateriālu importēšanas brīdī. |
| --- | --- |

(66)

Kad importētie izejmateriāli ir izlietoti, lai panāktu Garantiju reģistrā noteikto gatavo preču eksporta apjomu, uzņēmums iesniedz Muitas departamentam vēstuli, kā arī importēto preču deklarācijas un eksporta nosūtīšanas rēķinu kopiju un kopsavilkumu/saskaņojumu, kur norādīts izejmateriālu patēriņš un to eksports gatavo preču veidā atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai. Attiecīgi muitas amatpersona izsniedz garantijas vēstuli un vēlāk saņemtos čekus, ko uzglabāja izejmateriālu importēšanas brīdī.

d)   Izmeklēšanas secinājumi

| (67) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no ražošanas garantijas shēmas. |
| --- | --- |

(67)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no ražošanas garantijas shēmas.

| (68) | Pārbaudes apmeklējumā konstatēja, ka Pakistānas iestādes nepiemēroja pienācīgu pārbaudes sistēmu, lai uzraudzītu bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu un to patēriņu gatavās eksporta preces ražošanā. Salīdzinot sistēmu ar tiesību normās noteikto atmaksas sistēmu (2001. gada Muitas noteikumu XV nodaļa), konstatēja nopietnas nepilnības un trūkumus. |
| --- | --- |

(68)

Pārbaudes apmeklējumā konstatēja, ka Pakistānas iestādes nepiemēroja pienācīgu pārbaudes sistēmu, lai uzraudzītu bez ievedmuitas nodokļa importēto izejmateriālu daudzumu un to patēriņu gatavās eksporta preces ražošanā. Salīdzinot sistēmu ar tiesību normās noteikto atmaksas sistēmu (2001. gada Muitas noteikumu XV nodaļa), konstatēja nopietnas nepilnības un trūkumus.

| (69) | Atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavā nebija skaidri norādīta ražošanas zona un atsevišķas gatavo preču, brāķu un atlikumu glabātavas. Tikai bez ievedmuitas nodokļa importētie materiāli tika nodalīti no materiāliem, kas iepirkti iekšējā tirgū. Noliktavas telpas, t. i., muitas noliktava preču novietošanai līdz muitas nodokļa samaksāšanai un atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktava, neatradās atsevišķā teritorijā ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, un tajās nebija citas ieejas vai izejas, kā paredzēts iepriekš minētās XV nodaļas 349. pantā. |
| --- | --- |

(69)

Atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavā nebija skaidri norādīta ražošanas zona un atsevišķas gatavo preču, brāķu un atlikumu glabātavas. Tikai bez ievedmuitas nodokļa importētie materiāli tika nodalīti no materiāliem, kas iepirkti iekšējā tirgū. Noliktavas telpas, t. i., muitas noliktava preču novietošanai līdz muitas nodokļa samaksāšanai un atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktava, neatradās atsevišķā teritorijā ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, un tajās nebija citas ieejas vai izejas, kā paredzēts iepriekš minētās XV nodaļas 349. pantā.

| (70) | Netika veikta pienācīga uz faktisko patēriņu balstīta saņemto, ražoto un eksportēto materiālu reģistrēšana. Reģistrēja tikai teorētisku, Analīzes sertifikātam atbilstošu patēriņu un norādīja 1 000 kg gatavo preču ražošanai vajadzīgo izejmateriālu izejvielu/saražotās produkcijas koeficientus. Šīs izejvielu/saražotās produkcijas normas nosaka un periodiski pārskata iestādes, taču nav skaidru noteikumu un pierādījumu par to, kā veic šādas pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(70)

Netika veikta pienācīga uz faktisko patēriņu balstīta saņemto, ražoto un eksportēto materiālu reģistrēšana. Reģistrēja tikai teorētisku, Analīzes sertifikātam atbilstošu patēriņu un norādīja 1 000 kg gatavo preču ražošanai vajadzīgo izejmateriālu izejvielu/saražotās produkcijas koeficientus. Šīs izejvielu/saražotās produkcijas normas nosaka un periodiski pārskata iestādes, taču nav skaidru noteikumu un pierādījumu par to, kā veic šādas pārskatīšanas.

| (71) | Turklāt Pakistānas valdība nav ieviesusi praksē efektīvu pārbaudes sistēmu. Iestādes apgalvo, ka tās veic uzņēmumu veidotās dokumentācijas revīziju, taču to dara, apskatot uzņēmumu sniegto informāciju par izejvielu/saražotās produkcijas standartnormu, nevis faktisko ražošanas materiālu daudzumu. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt Pakistānas valdība nav ieviesusi praksē efektīvu pārbaudes sistēmu. Iestādes apgalvo, ka tās veic uzņēmumu veidotās dokumentācijas revīziju, taču to dara, apskatot uzņēmumu sniegto informāciju par izejvielu/saražotās produkcijas standartnormu, nevis faktisko ražošanas materiālu daudzumu.

| (72) | Iestādes informēja, ka vienīga ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, atbilstīgais PET Analīzes sertifikāts tika pārskatīts no 2002. gada (kad tika izdots pirmais iesniegtais Analīzes sertifikāts) līdz IP. Pamatojot šo apgalvojumu, iestādes iesniedza 2004. gadā izveidota pārskata kopiju. Taču, lai gan pēc pārskatīšanas tika noteikts bez ievedmuitas nodokļa importējamo izejmateriālu daudzuma ierobežojums, izmeklēšana par pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz nesamaksāto nodokli netika kontrolēta. No Analīzes sertifikāta koriģēšanas brīža un turpmāk ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, vienkārši koriģēja reģistrēto daudzumu Garantijas reģistrā atbilstoši Analīzes sertifikātā norādītajiem daudzumiem. Kopš 2004. gada, neskatoties uz nepārprotamiem pierādījumiem par to, ka ražošanas procesā iespējams iegūt lielāku izejmateriālu daudzumu (un tādējādi arī pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem), Analīzes sertifikātu nepārskatīja un nepārbaudīja arī ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, faktisko izejmateriālu patēriņu. |
| --- | --- |

(72)

Iestādes informēja, ka vienīga ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, atbilstīgais PET Analīzes sertifikāts tika pārskatīts no 2002. gada (kad tika izdots pirmais iesniegtais Analīzes sertifikāts) līdz IP. Pamatojot šo apgalvojumu, iestādes iesniedza 2004. gadā izveidota pārskata kopiju. Taču, lai gan pēc pārskatīšanas tika noteikts bez ievedmuitas nodokļa importējamo izejmateriālu daudzuma ierobežojums, izmeklēšana par pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz nesamaksāto nodokli netika kontrolēta. No Analīzes sertifikāta koriģēšanas brīža un turpmāk ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, vienkārši koriģēja reģistrēto daudzumu Garantijas reģistrā atbilstoši Analīzes sertifikātā norādītajiem daudzumiem. Kopš 2004. gada, neskatoties uz nepārprotamiem pierādījumiem par to, ka ražošanas procesā iespējams iegūt lielāku izejmateriālu daudzumu (un tādējādi arī pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem), Analīzes sertifikātu nepārskatīja un nepārbaudīja arī ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, faktisko izejmateriālu patēriņu.

e)   Secinājums

| (73) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, ražošanas garantijas shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju nesaņemto valdības ieņēmu veidā, no kuras saņēmējuzņēmums gūst labumu. |
| --- | --- |

(73)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, ražošanas garantijas shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju nesaņemto valdības ieņēmu veidā, no kuras saņēmējuzņēmums gūst labumu.

| (74) | Turklāt šī subsīdijas shēma ir uzskatāma par konkrētu, jo to piešķir uzņēmumiem, kuri ražo preces, par kurām nav samaksāts muitas nodoklis, un pēc tam tās eksportē, tādējādi atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam tā ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt šī subsīdijas shēma ir uzskatāma par konkrētu, jo to piešķir uzņēmumiem, kuri ražo preces, par kurām nav samaksāts muitas nodoklis, un pēc tam tās eksportē, tādējādi atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam tā ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (75) | Pie tam šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst I pielikumā paredzētajiem stingrajiem noteikumiem, jo īpaši pamatregulas I pielikuma i) punktam, II un III pielikumam. |
| --- | --- |

(75)

Pie tam šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst I pielikumā paredzētajiem stingrajiem noteikumiem, jo īpaši pamatregulas I pielikuma i) punktam, II un III pielikumam.

| (76) | Pakistānas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, ar kuru noskaidrot, vai un kādā daudzumā eksportētās produkcijas ražošanā tika patērētas izejvielas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punktu). Izejmateriālu/saražotās produkcijas koeficienti nav uzskatāmi par uzņēmumam specifiskiem standartiem un pat ne par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Šāda veida process nedod valdībai iespēju pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejvielu patērēts eksporta preču ražošanā. Turklāt valdība neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareiza faktiskā patēriņa reģistrēšana. Pakistānas valdība arī neveica sīkāku izpēti, kuras pamatā būtu faktiski izmantoto izejvielu daudzums, lai gan parasti tāda ir jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(76)

Pakistānas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, ar kuru noskaidrot, vai un kādā daudzumā eksportētās produkcijas ražošanā tika patērētas izejvielas (saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un atmaksas aizvietojuma shēmu gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punktu). Izejmateriālu/saražotās produkcijas koeficienti nav uzskatāmi par uzņēmumam specifiskiem standartiem un pat ne par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu. Šāda veida process nedod valdībai iespēju pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejvielu patērēts eksporta preču ražošanā. Turklāt valdība neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareiza faktiskā patēriņa reģistrēšana. Pakistānas valdība arī neveica sīkāku izpēti, kuras pamatā būtu faktiski izmantoto izejvielu daudzums, lai gan parasti tāda ir jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (77) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (78) | Ja nav pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Saistībā ar to tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu pārmērīgo atbrīvojumu no nodokļiem drīkst kompensēt vienīgi tad, ja ir ievēroti pamatregulas II un III pielikumā paredzētie nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem. |
| --- | --- |

(78)

Ja nav pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Saistībā ar to tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu pārmērīgo atbrīvojumu no nodokļiem drīkst kompensēt vienīgi tad, ja ir ievēroti pamatregulas II un III pielikumā paredzētie nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem.

| (79) | Eksportētāja subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis) par materiāliem, ko importēja atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai, kuru IP laikā piemēroja attiecīgajam ražojumam (saucējs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu iedalīja attiecīgā ražojuma radītajam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(79)

Eksportētāja subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis) par materiāliem, ko importēja atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai, kuru IP laikā piemēroja attiecīgajam ražojumam (saucējs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu iedalīja attiecīgā ražojuma radītajam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (80) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,57 %.

II.   
  Iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai

| (81) | Ar šo shēmu ir atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt iekārtas un mehānismus, kas paredzēti ražošanai atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai un ir importēti līdz 2004. gada 30. jūnijam. Mehānismus un rezerves daļas, ko neražo iekšējā tirgū, ir jāimportē, lai izveidotu ražošanas vienību vai paplašinātu, līdzsvarotu, modernizētu un aizstātu muitas kontrolētajā noliktavā esošās vienības. |
| --- | --- |

(81)

Ar šo shēmu ir atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt iekārtas un mehānismus, kas paredzēti ražošanai atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai un ir importēti līdz 2004. gada 30. jūnijam. Mehānismus un rezerves daļas, ko neražo iekšējā tirgū, ir jāimportē, lai izveidotu ražošanas vienību vai paplašinātu, līdzsvarotu, modernizētu un aizstātu muitas kontrolētajā noliktavā esošās vienības.

a)   Juridiskais pamats

| (82) | Shēma ir paredzēta SRO Nr. 554(I)/98, datēts ar 1998. gada 12. jūniju. |
| --- | --- |

(82)

Shēma ir paredzēta SRO Nr. 554(I)/98, datēts ar 1998. gada 12. jūniju.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (83) | Lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, importētājam bija jāpaziņo muitas iestādēm, ka mehānismi ir pienācīgi uzstādīti vai izmantoti muitas kontrolētās telpās. |
| --- | --- |

(83)

Lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, importētājam bija jāpaziņo muitas iestādēm, ka mehānismi ir pienācīgi uzstādīti vai izmantoti muitas kontrolētās telpās.

c)   Prakstiska īstenošana

| (84) | Importēšanas brīdī importētājam bija jāapliecina muitas kolektoram, ka mehānismi vai rezerves daļas ir importēti, lai izveidotu ražotni muitas kontrolētā noliktavā un jānodrošina garantijas vēstule muitas nodevas apjomā. Iesniedzot apliecinājumu par importēto mehānismu uzstādīšanu, minētā garantijas vēstule tiktu anulēta. |
| --- | --- |

(84)

Importēšanas brīdī importētājam bija jāapliecina muitas kolektoram, ka mehānismi vai rezerves daļas ir importēti, lai izveidotu ražotni muitas kontrolētā noliktavā un jānodrošina garantijas vēstule muitas nodevas apjomā. Iesniedzot apliecinājumu par importēto mehānismu uzstādīšanu, minētā garantijas vēstule tiktu anulēta.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (85) | Šo shēmu izmantoja līdz 2004. gada jūnijam, un vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam guva labumu, importējot daļu no tā iekārtām. |
| --- | --- |

(85)

Šo shēmu izmantoja līdz 2004. gada jūnijam, un vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam guva labumu, importējot daļu no tā iekārtām.

e)   Secinājums

| (86) | Ņemot vērā iepriekš minēto, shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju iepriekš zināmo valdības ieņēmu veidā, no kuras saņēmējuzņēmums gūst labumu. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā iepriekš minēto, shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju iepriekš zināmo valdības ieņēmu veidā, no kuras saņēmējuzņēmums gūst labumu.

| (87) | Šī subsīdijas shēma ir uzskatāma par konkrētu, jo to nodrošina uzņēmumiem, kuri ražo preces, par kurām nav samaksāts muitas nodoklis, un pēc tam tās eksportē, tādējādi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu tā ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(87)

Šī subsīdijas shēma ir uzskatāma par konkrētu, jo to nodrošina uzņēmumiem, kuri ražo preces, par kurām nav samaksāts muitas nodoklis, un pēc tam tās eksportē, tādējādi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu tā ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (88) | Turklāt labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez nodokļa nomaksas nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz ražošanas līdzekļiem, kurus nepatērē ražošanas procesā un uz kuriem tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez nodokļa nomaksas nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz ražošanas līdzekļiem, kurus nepatērē ražošanas procesā un uz kuriem tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma.

| (89) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (90) | Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar konkrēto ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka IP laikā Pakistānā bija šim nolūkam piemērota komerciālā procentu likme. |
| --- | --- |

(90)

Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar konkrēto ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka IP laikā Pakistānā bija šim nolūkam piemērota komerciālā procentu likme.

| (91) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (kā skaitītāju) iedalīja kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (kā skaitītāju) iedalīja kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (92) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,01 %.

III.   
  Tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū

| (93) | Shēma nodrošina finanšu līdzekļu atmaksu par Pakistānā ražota PTA (galvenais PET ražošanā izmantotais izejmateriāls) pirkumiem iekšējā tirgū 7,5 % apmērā no rēķinā norādītās pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(93)

Shēma nodrošina finanšu līdzekļu atmaksu par Pakistānā ražota PTA (galvenais PET ražošanā izmantotais izejmateriāls) pirkumiem iekšējā tirgū 7,5 % apmērā no rēķinā norādītās pārdošanas cenas.

a)   Juridiskais pamats

| (94) | Shēmas pamatā ir SRO Nr. 1045(I)/2008, kas datēts ar 2008. gada 19. septembri un grozīts ar SRO Nr. 1299(I)/2008, kas datēts ar 2008. gada 22. decembri, un tā visiem PTA patērētājiem un lietotājiem sniedz iespēju saņemt atmaksu 7,5 % apmērā par iekšējā tirgū pārdota PTA pirkumiem. |
| --- | --- |

(94)

Shēmas pamatā ir SRO Nr. 1045(I)/2008, kas datēts ar 2008. gada 19. septembri un grozīts ar SRO Nr. 1299(I)/2008, kas datēts ar 2008. gada 22. decembri, un tā visiem PTA patērētājiem un lietotājiem sniedz iespēju saņemt atmaksu 7,5 % apmērā par iekšējā tirgū pārdota PTA pirkumiem.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (95) | Šī shēma ir kompensējošs atbalsts PTA lietotājiem vai iepriekš minētajā SRO norādītajiem patērētājiem, kā arī jebkuram Tekstilrūpniecības ministrijas apstiprinātam lietotājam, kurš nākotnē ir tiesīgs uz atbalstu. Šo kompensējošo atbalstu sniedz, lai ar Pakistānas Valsts bankas palīdzību kompensētu iekšējā tirgū pirktā vai importētā PTA ietekmi. Pieteikuma veidlapas shēmas sniegtajām priekšrocībām ir pieejamas kā SRO pielikumi. Turklāt shēmas sniegto priekšrocību saņēmējuzņēmumu saraksts ir norādīts tieši SRO Nr. 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Šī shēma ir kompensējošs atbalsts PTA lietotājiem vai iepriekš minētajā SRO norādītajiem patērētājiem, kā arī jebkuram Tekstilrūpniecības ministrijas apstiprinātam lietotājam, kurš nākotnē ir tiesīgs uz atbalstu. Šo kompensējošo atbalstu sniedz, lai ar Pakistānas Valsts bankas palīdzību kompensētu iekšējā tirgū pirktā vai importētā PTA ietekmi. Pieteikuma veidlapas shēmas sniegtajām priekšrocībām ir pieejamas kā SRO pielikumi. Turklāt shēmas sniegto priekšrocību saņēmējuzņēmumu saraksts ir norādīts tieši SRO Nr. 1045(I)/2008.

c)   Praktiska īstenošana

| (96) | Šī atmaksa ir kompensējošs atbalsts/tarifu aizsardzība poliestera ražošanas nozarei, un to administrē Pakistānas Valsts banka. Ja PTA importē, tiek iekasēts ievedmuitas nodoklis 7,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(96)

Šī atmaksa ir kompensējošs atbalsts/tarifu aizsardzība poliestera ražošanas nozarei, un to administrē Pakistānas Valsts banka. Ja PTA importē, tiek iekasēts ievedmuitas nodoklis 7,5 % apmērā.

| (97) | Ja PTA iepērk no Pakistānas ražotāja, kurš PTA ražojis vietējā teritorijā, rēķinā, ko pircējam nosūta vietējais PTA ražotājs, tiek norādīts 7,5 % liels cenas komponents. Attiecīgi pircējs pēc pieprasījuma saņem šo 7,5 % atmaksu. |
| --- | --- |

(97)

Ja PTA iepērk no Pakistānas ražotāja, kurš PTA ražojis vietējā teritorijā, rēķinā, ko pircējam nosūta vietējais PTA ražotājs, tiek norādīts 7,5 % liels cenas komponents. Attiecīgi pircējs pēc pieprasījuma saņem šo 7,5 % atmaksu.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (98) | Izmeklēšanā konstatēja, ka praksē shēma nodrošina Pakistānas poliestera ražošanas nozarei tiešu finansējumu. SRO ir paredzēti, lai veicinātu iekšējā tirgū ražota PTA iepirkšanu. Šādu atbalstu iekšējā tirgū pirktam PTA uzskata par tiešu pircēja finansēšanu. Izmeklēšanā konstatēja, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, atbilstīgajā SRO bija skaidri norādīts kā šīs shēmas labumguvējs. Patiesībā atbilstīgajā SRO kā personas, kam ir tiesības uz šīs shēmas atbalstu, ir minēti tikai astoņi Pakistānas uzņēmumi. Tādējādi ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no PTA kompensējošā atbalsta. |
| --- | --- |

(98)

Izmeklēšanā konstatēja, ka praksē shēma nodrošina Pakistānas poliestera ražošanas nozarei tiešu finansējumu. SRO ir paredzēti, lai veicinātu iekšējā tirgū ražota PTA iepirkšanu. Šādu atbalstu iekšējā tirgū pirktam PTA uzskata par tiešu pircēja finansēšanu. Izmeklēšanā konstatēja, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, atbilstīgajā SRO bija skaidri norādīts kā šīs shēmas labumguvējs. Patiesībā atbilstīgajā SRO kā personas, kam ir tiesības uz šīs shēmas atbalstu, ir minēti tikai astoņi Pakistānas uzņēmumi. Tādējādi ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no PTA kompensējošā atbalsta.

e)   Secinājums

| (99) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tiešas līdzekļu nodošanas veidā, no kā saņēmējuzņēmums gūst nepārprotamu labumu. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tiešas līdzekļu nodošanas veidā, no kā saņēmējuzņēmums gūst nepārprotamu labumu.

| (100) | Shēma arī ir īpaša pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo subsīdija ir atkarīga no iekšējā tirgū pirktu, nevis importētu preču izmantošanas. |
| --- | --- |

(100)

Shēma arī ir īpaša pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo subsīdija ir atkarīga no iekšējā tirgū pirktu, nevis importētu preču izmantošanas.

| (101) | Turklāt šo subsīdiju var uzskatīt par īpašu arī pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tiesību aktos piekļuve šai shēmai ir izteikti ierobežota līdz konkrētiem poliestera ražošanas nozares uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt šo subsīdiju var uzskatīt par īpašu arī pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tiesību aktos piekļuve šai shēmai ir izteikti ierobežota līdz konkrētiem poliestera ražošanas nozares uzņēmumiem.

| (102) | Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(102)

Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (103) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo finanšu līdzekļu atmaksas summu, kādu ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, ir norādījis savā uzskaitē. |
| --- | --- |

(103)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo finanšu līdzekļu atmaksas summu, kādu ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, ir norādījis savā uzskaitē.

| (104) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (105) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 2,38 %.

IV.   
  Galīgais nodokļu režīms (GNR)

| (106) | Atbilstīgi šai shēmai uzņēmums var gūt labumu no īpaša nodokļu režīma, ko piemēro tā eksporta apgrozījumam. |
| --- | --- |

(106)

Atbilstīgi šai shēmai uzņēmums var gūt labumu no īpaša nodokļu režīma, ko piemēro tā eksporta apgrozījumam.

a)   Juridiskais pamats

| (107) | Shēmas pamats ir 2001. gada Lēmuma par ienākumu nodokli (LIN) 154. un 169. iedaļa un 2001. gada LIN pirmā saraksta III daļas IV nodaļa. |
| --- | --- |

(107)

Shēmas pamats ir 2001. gada Lēmuma par ienākumu nodokli (LIN) 154. un 169. iedaļa un 2001. gada LIN pirmā saraksta III daļas IV nodaļa.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (108) | Šī shēma ir sistēma, ar kuru piemēro nodokli ienākumiem, pamatojoties uz eksporta apgrozījumu, un to var izmantot ikviens eksportētājs, kad tiek realizēti ienākumi par preču pārdošanu. |
| --- | --- |

(108)

Šī shēma ir sistēma, ar kuru piemēro nodokli ienākumiem, pamatojoties uz eksporta apgrozījumu, un to var izmantot ikviens eksportētājs, kad tiek realizēti ienākumi par preču pārdošanu.

c)   Praktiska īstenošana

| (109) | Apstiprināta banka neatkarīgi no uzņēmuma peļņas iekasē 1 % nodokli no eksporta darījuma vērtības brīdī, kad tiek gūti ienākumi ārvalstu valūtā. Savukārt uzņēmumu ar nodokli apliekamajiem ienākumiem no to darbības iekšējā tirgū tiek piemērots 35 % ienākumu nodoklis. |
| --- | --- |

(109)

Apstiprināta banka neatkarīgi no uzņēmuma peļņas iekasē 1 % nodokli no eksporta darījuma vērtības brīdī, kad tiek gūti ienākumi ārvalstu valūtā. Savukārt uzņēmumu ar nodokli apliekamajiem ienākumiem no to darbības iekšējā tirgū tiek piemērots 35 % ienākumu nodoklis.

| (110) | Šis nodokļa atskaitījums, ko tieši piemēro ienākumiem no maiņas, ir uzskatāms par galīgo nodokli, ko piemēro no eksporta darījumiem gūtajiem ienākumiem. Nav atļauts piemērot nodokli izdevumiem, kas ir saistīti ar eksporta apgrozījuma realizāciju. |
| --- | --- |

(110)

Šis nodokļa atskaitījums, ko tieši piemēro ienākumiem no maiņas, ir uzskatāms par galīgo nodokli, ko piemēro no eksporta darījumiem gūtajiem ienākumiem. Nav atļauts piemērot nodokli izdevumiem, kas ir saistīti ar eksporta apgrozījuma realizāciju.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (111) | Izmeklēšanā konstatēja, ka praksē shēma nodrošina eksportētājiem īpašu un labvēlīgu nodokļu režīmu. Lai gan ar eksporta apgrozījumu saistīto izdevumu daļu nevar aplikt ar nodokli, zemā nodokļa likme 1 % apmērā no kopējā eksporta apgrozījuma ir labvēlīga nodokļu sistēma, salīdzinot ar parasto nodokļu režīmu, kurā parastajiem ienākumiem tiek noteikta augstāka — 35 % likme, ja peļņai no eksporta piemēro zemāku likmi nekā peļņai no pārdevumiem iekšējā tirgū. Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no GNR shēmas. |
| --- | --- |

(111)

Izmeklēšanā konstatēja, ka praksē shēma nodrošina eksportētājiem īpašu un labvēlīgu nodokļu režīmu. Lai gan ar eksporta apgrozījumu saistīto izdevumu daļu nevar aplikt ar nodokli, zemā nodokļa likme 1 % apmērā no kopējā eksporta apgrozījuma ir labvēlīga nodokļu sistēma, salīdzinot ar parasto nodokļu režīmu, kurā parastajiem ienākumiem tiek noteikta augstāka — 35 % likme, ja peļņai no eksporta piemēro zemāku likmi nekā peļņai no pārdevumiem iekšējā tirgū. Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no GNR shēmas.

e)   Secinājums

| (112) | Tā kā šis nodokļu režīms rada peļņu, jo eksportam tiek piemērota mazāka nodokļu likme nekā pārdevumiem iekšējā tirgū, šo shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju nesaņemto valdības ieņēmumu veidā, no kā saņēmējuzņēmums gūst labumu. |
| --- | --- |

(112)

Tā kā šis nodokļu režīms rada peļņu, jo eksportam tiek piemērota mazāka nodokļu likme nekā pārdevumiem iekšējā tirgū, šo shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju nesaņemto valdības ieņēmumu veidā, no kā saņēmējuzņēmums gūst labumu.

| (113) | Šī subsīdija arī ir uzskatāma par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(113)

Šī subsīdija arī ir uzskatāma par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (114) | Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (115) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo nodokļa summu, kas būtu jāmaksā par ienākumiem, uz ko attiecas GNR (no eksporta), pēc nomaksātā GNR (1 % no eksporta apgrozījuma) atņemšanas. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(115)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto labumu uzskata kopējo nodokļa summu, kas būtu jāmaksā par ienākumiem, uz ko attiecas GNR (no eksporta), pēc nomaksātā GNR (1 % no eksporta apgrozījuma) atņemšanas. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (saucēju) iedalīja uzņēmuma kopējam eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (116) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 1,95 %.

V.   
  Eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP)

| (117) | Uz eksportu vērstu projektu ilgtermiņa finansēšanas (LTF-EOP) mērķis ir veicināt, ka atbilstīgās finanšu iestādes tām personām, kas aizņemas mehānismu, iekārtu, aprīkojuma un saistīto piederumu importēšanai, nodrošina finanšu instrumentus ar izdevīgiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(117)

Uz eksportu vērstu projektu ilgtermiņa finansēšanas (LTF-EOP) mērķis ir veicināt, ka atbilstīgās finanšu iestādes tām personām, kas aizņemas mehānismu, iekārtu, aprīkojuma un saistīto piederumu importēšanai, nodrošina finanšu instrumentus ar izdevīgiem noteikumiem un nosacījumiem.

a)   Juridiskais pamats

| (118) | Juridiskais pamatojums ir sniegts 1956. gada Akta par Pakistānas Valsts banku 17. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā/17. iedaļas 4. punkta c) apakšpunktā un 22. iedaļā kopā ar attiecīgi 17. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu. Detalizēta informācija par shēmu ir izklāstīta Pakistānas Valsts bankas (“PVB”) Apkārtrakstā Nr. 14, kas datēts ar 2004. gada 18. maiju. |
| --- | --- |

(118)

Juridiskais pamatojums ir sniegts 1956. gada Akta par Pakistānas Valsts banku 17. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā/17. iedaļas 4. punkta c) apakšpunktā un 22. iedaļā kopā ar attiecīgi 17. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu. Detalizēta informācija par shēmu ir izklāstīta Pakistānas Valsts bankas (“PVB”) Apkārtrakstā Nr. 14, kas datēts ar 2004. gada 18. maiju.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (119) | Kā skaidri norādīts PVB Apkārtrakstā Nr. 14, kas datēts ar 2004. gada 18. maiju, shēmas finansējumu ir tiesīgi saņemt tādi uzņēmumi, kuri tieši vai netieši eksportē vismaz 50 % no to gada ražīguma. |
| --- | --- |

(119)

Kā skaidri norādīts PVB Apkārtrakstā Nr. 14, kas datēts ar 2004. gada 18. maiju, shēmas finansējumu ir tiesīgi saņemt tādi uzņēmumi, kuri tieši vai netieši eksportē vismaz 50 % no to gada ražīguma.

c)   Praktiska īstenošana

| (120) | FTF-EOP apstiprinātās finanšu iestādes, kas piedalās, ir tādas iestādes, kuras atbilst PVB prasībai par kapitāla pietiekamību. Šīs iestādes saviem aizņēmējiem var sniegt ilgtermiņa finansējumu, kura ilgums ir 7-1/2 gadi. |
| --- | --- |

(120)

FTF-EOP apstiprinātās finanšu iestādes, kas piedalās, ir tādas iestādes, kuras atbilst PVB prasībai par kapitāla pietiekamību. Šīs iestādes saviem aizņēmējiem var sniegt ilgtermiņa finansējumu, kura ilgums ir 7-1/2 gadi.

| (121) | Uzņēmumiem izsniegto kredītu var izmantot dažādiem nolūkiem (rūpnīcu modernizēšanai, iekšējā tirgū ražotu iekārtu un mehānismu iegādei, mehānismu importam u. c.). |
| --- | --- |

(121)

Uzņēmumiem izsniegto kredītu var izmantot dažādiem nolūkiem (rūpnīcu modernizēšanai, iekšējā tirgū ražotu iekārtu un mehānismu iegādei, mehānismu importam u. c.).

| (122) | Bankas drīkst noteikt aizņēmējam likmes, kuras ir līdz 3 % augstākas par PVB noteiktajām likmēm. Atkarībā no finansējuma laikposma procentu likmes LTF-EOP shēmas finansējumam nosaka pēc valsts kases parādzīmju un Pakistānas ieguldījumu garantiju vidējām svērtajām ienesīguma likmēm attiecīgi 12 mēnešu un trīs līdz piecu gadu laikā. |
| --- | --- |

(122)

Bankas drīkst noteikt aizņēmējam likmes, kuras ir līdz 3 % augstākas par PVB noteiktajām likmēm. Atkarībā no finansējuma laikposma procentu likmes LTF-EOP shēmas finansējumam nosaka pēc valsts kases parādzīmju un Pakistānas ieguldījumu garantiju vidējām svērtajām ienesīguma likmēm attiecīgi 12 mēnešu un trīs līdz piecu gadu laikā.

| (123) | Pēc aizdevuma izmaksas bankas var vērsties PVB attiecīgajā nodaļā, lai saņemtu refinansējumu izmaksātā aizdevuma apmērā. |
| --- | --- |

(123)

Pēc aizdevuma izmaksas bankas var vērsties PVB attiecīgajā nodaļā, lai saņemtu refinansējumu izmaksātā aizdevuma apmērā.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (124) | Lai gan šī shēma beidza darboties 2007. gada jūnijā, vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, joprojām gūst labumu no shēmas, jo tas ir ilgtermiņa finansējums un labums tika piešķirts 2005. gada aprīlī uz 7-1/2 gadus ilgu periodu. |
| --- | --- |

(124)

Lai gan šī shēma beidza darboties 2007. gada jūnijā, vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, joprojām gūst labumu no shēmas, jo tas ir ilgtermiņa finansējums un labums tika piešķirts 2005. gada aprīlī uz 7-1/2 gadus ilgu periodu.

| (125) | Ar šo shēmu PVB stingri nosaka augstāko procentu likmju robežu, kas attiecināma uz ilgtermiņa aizdevumiem. |
| --- | --- |

(125)

Ar šo shēmu PVB stingri nosaka augstāko procentu likmju robežu, kas attiecināma uz ilgtermiņa aizdevumiem.

| (126) | Tādējādi eksportētāji var saņemt ilgtermiņa aizdevumus ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(126)

Tādējādi eksportētāji var saņemt ilgtermiņa aizdevumus ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi.

e)   Secinājums

| (127) | Shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB), kura tādējādi ir valdības daļa, instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme. |
| --- | --- |

(127)

Shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB), kura tādējādi ir valdības daļa, instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme.

| (128) | Saistībā ar to ir jāuzsver, ka PVB atbilst pamatregulas 2. panta b) apakšpunktā sniegtajai “valdības” definīcijai. Tā pilnībā pieder valdībai un ievēro valsts politikas mērķus. Patiesi, PVB veic visas valsts bankām uzticētās funkcijas, tostarp naudas emisiju, finanšu sistēmas regulēšanu un uzraudzību, darbojas kā baņķieru banka, pēdējās instances aizdevējs un valdības banka, īsteno monetāro politiku, pārvalda valsts parādu, pārvalda valūtas maiņu, izstrādā finanšu regulējumu, institucionalizē uzkrājumus un ieguldījumus, nodrošina baņķieriem mācību pakalpojumus un izsniedz kredītu prioritārajām nozarēm. |
| --- | --- |

(128)

Saistībā ar to ir jāuzsver, ka PVB atbilst pamatregulas 2. panta b) apakšpunktā sniegtajai “valdības” definīcijai. Tā pilnībā pieder valdībai un ievēro valsts politikas mērķus. Patiesi, PVB veic visas valsts bankām uzticētās funkcijas, tostarp naudas emisiju, finanšu sistēmas regulēšanu un uzraudzību, darbojas kā baņķieru banka, pēdējās instances aizdevējs un valdības banka, īsteno monetāro politiku, pārvalda valsts parādu, pārvalda valūtas maiņu, izstrādā finanšu regulējumu, institucionalizē uzkrājumus un ieguldījumus, nodrošina baņķieriem mācību pakalpojumus un izsniedz kredītu prioritārajām nozarēm.

| (129) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tiesību aktos par atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tiesību aktos par atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem.

| (130) | Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(130)

Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (131) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību. |
| --- | --- |

(131)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību.

| (132) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (133) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,60 %.

VI.   
  Pakistānas Valsts bankas Eksporta finansēšanas shēma (EFS)

| (134) | EFS īstermiņa finansējuma ietvaros eksportētājiem ar komerciālo banku palīdzību tiek nodrošināti finanšu instrumenti visu saražoto preču eksportēšanai. Šī shēma galvenokārt ir īstermiņa atbalsts ražošanas kapitālam, kuras maksimālais ilgums ir 180 dienas. |
| --- | --- |

(134)

EFS īstermiņa finansējuma ietvaros eksportētājiem ar komerciālo banku palīdzību tiek nodrošināti finanšu instrumenti visu saražoto preču eksportēšanai. Šī shēma galvenokārt ir īstermiņa atbalsts ražošanas kapitālam, kuras maksimālais ilgums ir 180 dienas.

a)   Juridiskais pamats

| (135) | Juridisko pamatu nodrošina 1956. gada Akta par Pakistānas Valsts banku 17. iedaļas 2. punkta a) apakšpunkts/17. iedaļas 4. punkta c) apakšpunkts un 22. iedaļa kopā ar attiecīgi 17. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu. Detalizēta informācija par shēmu ir sniegta PVB Apkārtrakstā Nr. 35, kas datēts ar 2001. gada 28. septembri un Apkārtrakstā Nr. 44, kas datēts ar 1998. gada 17. decembri. |
| --- | --- |

(135)

Juridisko pamatu nodrošina 1956. gada Akta par Pakistānas Valsts banku 17. iedaļas 2. punkta a) apakšpunkts/17. iedaļas 4. punkta c) apakšpunkts un 22. iedaļa kopā ar attiecīgi 17. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu. Detalizēta informācija par shēmu ir sniegta PVB Apkārtrakstā Nr. 35, kas datēts ar 2001. gada 28. septembri un Apkārtrakstā Nr. 44, kas datēts ar 1998. gada 17. decembri.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (136) | No EFS var gūt labumu jebkurš eksportētājs, kurš piesakās jebkurā komercbankā un atbilst pārējām finanšu iestādes noteiktajām prasībām. Lēmumu par aizdevuma piešķiršanu pieņem banka atbilstīgi tās iekšēji apstiprinātajai kredītpolitikai. |
| --- | --- |

(136)

No EFS var gūt labumu jebkurš eksportētājs, kurš piesakās jebkurā komercbankā un atbilst pārējām finanšu iestādes noteiktajām prasībām. Lēmumu par aizdevuma piešķiršanu pieņem banka atbilstīgi tās iekšēji apstiprinātajai kredītpolitikai.

c)   Praktiska īstenošana

| (137) | Šo labumu var piešķirt gan eksporta darījumiem, gan eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(137)

Šo labumu var piešķirt gan eksporta darījumiem, gan eksporta rezultātiem.

| (138) | Ja atbalsta pamatā ir darījums, banka piešķir eksportētājam finansējumu, pamatojoties uz firmas eksporta pasūtījumu/eksporta kredītvēstuli, un maksimālais periods ir 180 dienas. Finansiālo atbalstu var piešķirt pirmsnosūtīšanas posmā izejvielu iegādei un eksportējamo preču ražošanai. Finansējums pēcnosūtīšanas posmā tiek piešķirts arī precēm, kas jau ir nosūtītas importētājam ārvalstīs, to piešķir līdz eksporta ieņēmumu gūšanai vai uz 180 dienu periodu atkarībā no tā, kurš brīdis pienāk ātrāk. |
| --- | --- |

(138)

Ja atbalsta pamatā ir darījums, banka piešķir eksportētājam finansējumu, pamatojoties uz firmas eksporta pasūtījumu/eksporta kredītvēstuli, un maksimālais periods ir 180 dienas. Finansiālo atbalstu var piešķirt pirmsnosūtīšanas posmā izejvielu iegādei un eksportējamo preču ražošanai. Finansējums pēcnosūtīšanas posmā tiek piešķirts arī precēm, kas jau ir nosūtītas importētājam ārvalstīs, to piešķir līdz eksporta ieņēmumu gūšanai vai uz 180 dienu periodu atkarībā no tā, kurš brīdis pienāk ātrāk.

| (139) | Ja atbalsta pamatā ir rezultāti, šo atjaunojamo finansējumu piešķir eksportētājam līdz 50 % vērtībā no iepriekšējā gadā gūtajiem eksporta rezultātiem. Eksportētāji var izmantot šo finansiālo atbalstu 180 dienas. Ja šāds atbalsts ir piešķirts, tas ir jāatmaksā pilnībā. |
| --- | --- |

(139)

Ja atbalsta pamatā ir rezultāti, šo atjaunojamo finansējumu piešķir eksportētājam līdz 50 % vērtībā no iepriekšējā gadā gūtajiem eksporta rezultātiem. Eksportētāji var izmantot šo finansiālo atbalstu 180 dienas. Ja šāds atbalsts ir piešķirts, tas ir jāatmaksā pilnībā.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (140) | Šī shēma nodrošina, ka komercbankas izsniedz īstermiņa eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, gūst labumu no šīs shēmas gan attiecībā uz pārdevumiem iekšējā tirgū, gan eksporta pārdevumiem. |
| --- | --- |

(140)

Šī shēma nodrošina, ka komercbankas izsniedz īstermiņa eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, gūst labumu no šīs shēmas gan attiecībā uz pārdevumiem iekšējā tirgū, gan eksporta pārdevumiem.

| (141) | EFS uzcenojuma likmes nosaka pēc Pakistānas Valsts kases parādzīmju vidējām svērtajām ienesīguma likmēm sešu mēnešu periodam. |
| --- | --- |

(141)

EFS uzcenojuma likmes nosaka pēc Pakistānas Valsts kases parādzīmju vidējām svērtajām ienesīguma likmēm sešu mēnešu periodam.

| (142) | Tādējādi eksportētāji var saņemt finansiālu atbalstu ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem īstermiņa komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(142)

Tādējādi eksportētāji var saņemt finansiālu atbalstu ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem īstermiņa komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi.

e)   Secinājums

| (143) | Shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB) instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme. |
| --- | --- |

(143)

Shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB) instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme.

| (144) | Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam, jo tiesību aktos attiecībā uz atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam, jo tiesību aktos attiecībā uz atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem.

| (145) | Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(145)

Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (146) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību. |
| --- | --- |

(146)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību.

| (147) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (148) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 2,22 %.

VII.   
  Finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25

| (149) | Šī shēma ir īstermiņa finanšu atbalsts eksportam un importam, ko komercbankas nodrošina ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka. |
| --- | --- |

(149)

Šī shēma ir īstermiņa finanšu atbalsts eksportam un importam, ko komercbankas nodrošina ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka.

a)   Juridiskais pamats

| (150) | Šo finanšu atbalstu reglamentē 1998. gada 20. jūnijaF.E. Apkārtraksts Nr. 25, kas mainīts ar 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstu Nr. 05. |
| --- | --- |

(150)

Šo finanšu atbalstu reglamentē 1998. gada 20. jūnijaF.E. Apkārtraksts Nr. 25, kas mainīts ar 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstu Nr. 05.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (151) | Šo īstermiņa finansējumu var izmantot jebkurš eksportētājs un importētājs. |
| --- | --- |

(151)

Šo īstermiņa finansējumu var izmantot jebkurš eksportētājs un importētājs.

c)   Praktiska īstenošana

| (152) | Saskaņā ar šo shēmu bankām ir atļauts izmantot/ieguldīt to dolāru depozītus importētāju un eksportētāju finansēšanā. Šo aizdevumu piešķir no dolāru depozītu/starpbanku izvietotajiem līdzekļiem, ko izsniedz dolāros, bet atmaksā ekvivalentu summu rūpijās. Finansējumu, kas pieejams atbilstīgi F.E. Apkārtrakstam Nr. 25 (“F.E. 25”) izsniedz bankas, saņemot atbilstīgus pierādījumus par tirdzniecības darījumiem. |
| --- | --- |

(152)

Saskaņā ar šo shēmu bankām ir atļauts izmantot/ieguldīt to dolāru depozītus importētāju un eksportētāju finansēšanā. Šo aizdevumu piešķir no dolāru depozītu/starpbanku izvietotajiem līdzekļiem, ko izsniedz dolāros, bet atmaksā ekvivalentu summu rūpijās. Finansējumu, kas pieejams atbilstīgi F.E. Apkārtrakstam Nr. 25 (“F.E. 25”) izsniedz bankas, saņemot atbilstīgus pierādījumus par tirdzniecības darījumiem.

| (153) | Kā norādīts 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstā Nr. 05, ja aizdevums tiek izsniegts eksportētājam, atmaksājot aizdevumu un tā peļņu/procentus, ienākumus par eksportu ārvalstu valūtā var koriģēt tikai tad, ja eksportētājs ir nodevis bankai visus aizņēmuma ienākumus pret maksājumu rūpijās. F.E. 25 shēmai atbilstīgā tirdzniecības aizdevuma pašlikvidācija notiek tikai no ienākumiem no eksporta. |
| --- | --- |

(153)

Kā norādīts 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstā Nr. 05, ja aizdevums tiek izsniegts eksportētājam, atmaksājot aizdevumu un tā peļņu/procentus, ienākumus par eksportu ārvalstu valūtā var koriģēt tikai tad, ja eksportētājs ir nodevis bankai visus aizņēmuma ienākumus pret maksājumu rūpijās. F.E. 25 shēmai atbilstīgā tirdzniecības aizdevuma pašlikvidācija notiek tikai no ienākumiem no eksporta.

| (154) | Kā norādīts 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstā Nr. 05, finansiālais atbalsts importam ir pieļaujams tikai no importa maksājumu ārvalstu valūtā faktiskā veikšanas datuma, piešķirot importētājam aizdevumu ārvalstu valūtā. Maksimālais šādu aizdevumu periods nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus kopš izmaksas importētājam. |
| --- | --- |

(154)

Kā norādīts 2002. gada 23. augustaF.E. Apkārtrakstā Nr. 05, finansiālais atbalsts importam ir pieļaujams tikai no importa maksājumu ārvalstu valūtā faktiskā veikšanas datuma, piešķirot importētājam aizdevumu ārvalstu valūtā. Maksimālais šādu aizdevumu periods nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus kopš izmaksas importētājam.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (155) | Šī shēma nodrošina, ka komercbankas izsniedz īstermiņa eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka. |
| --- | --- |

(155)

Šī shēma nodrošina, ka komercbankas izsniedz īstermiņa eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras noteikusi Pakistānas Valsts banka.

| (156) | Šī finansējuma procentus/uzcenojumu nosaka pēc LIBOR likmes un banku noteiktā likmju diapazona. |
| --- | --- |

(156)

Šī finansējuma procentus/uzcenojumu nosaka pēc LIBOR likmes un banku noteiktā likmju diapazona.

| (157) | Tādējādi eksportētāji var saņemt finansiālu atbalstu ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem īstermiņa komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(157)

Tādējādi eksportētāji var saņemt finansiālu atbalstu ar izdevīgākām procentu likmēm nekā parastajiem īstermiņa komerciālajiem kredītiem, kuru likmes nosaka tikai tirgus apstākļi.

e)   Secinājums

| (158) | Shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB) instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme. |
| --- | --- |

(158)

Shēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē uzskata par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu tādas valdības prakses veidā, kas ietver valsts organizācijas (t. i., PVB) instrukcijas komercbankām veikt 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā norādītās funkcijas (t. i., līdzekļu tiešu nodošanu aizdevumu veidā). Saņēmējuzņēmuma labums ir izdevīgāka procentu likme.

| (159) | Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam, jo tiesību aktos attiecībā uz atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, šī subsīdija ir uzskatāma par konkrētu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam, jo tiesību aktos attiecībā uz atbilstības kritērijiem ir skaidri norādīta subsīdijas atkarība no eksporta rezultātiem.

| (160) | Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(160)

Tādējādi šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (161) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību. |
| --- | --- |

(161)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta b) punktam saņēmējam piešķirto labumu aprēķina, nosakot centrālās bankas (Pakistānas Valsts bankas) noteiktā kredītlimita un piemērojamo komerciālo kredītu likmju starpību.

| (162) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (saucēju) iedalīja eksporta apgrozījumam IP, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (163) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,06 %.

3.2.2.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (164) | Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 9,79 %.

3.3.   Apvienotie Arābu Emirāti (AAE)

| (165) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:






  I. | 1979. gada Federālais likums Nr. 1; |
| --- | --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām valdības iestāde, iespējams, piešķir subsīdijas:

I.

1979. gada Federālais likums Nr. 1;

| II. | Brīvās tirdzniecības zona. |
| --- | --- |

II.

Brīvās tirdzniecības zona.

3.3.1.   Konkrētās shēmas

I.   
  1979. gada Federālais likums Nr. 1

| (166) | Ar šo shēmu tiek atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, iepakojuma materiālus un ražošanas līdzekļus ar nulles nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(166)

Ar šo shēmu tiek atļauts bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, iepakojuma materiālus un ražošanas līdzekļus ar nulles nodokļa likmi.

a)   Juridiskais pamats

| (167) | Shēmas pamats ir 1979. gada Federālais likums Nr. 1 par rūpnieciskās darbības organizēšanu. |
| --- | --- |

(167)

Shēmas pamats ir 1979. gada Federālais likums Nr. 1 par rūpnieciskās darbības organizēšanu.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (168) | Lai izmantotu iepriekš minētā Federālā likuma sniegtās priekšrocības, ir jāiegūst rūpnieciskās darbības licence, ko izsniedz Finanšu un rūpniecības ministrija. |
| --- | --- |

(168)

Lai izmantotu iepriekš minētā Federālā likuma sniegtās priekšrocības, ir jāiegūst rūpnieciskās darbības licence, ko izsniedz Finanšu un rūpniecības ministrija.

| (169) | Saskaņā ar Federālā likuma 8. pantu licences rūpnieciskās darbības projekta izveidei var piešķirt tikai AAE pilsoņiem vai uzņēmumiem, kuru vietējā kapitāla daļas ir vismaz 51 %, un tad, ja atbildīgais vadītājs ir AAE pilsonis vai arī direktoru valdi veido galvenokārt vietējie pilsoņi. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar Federālā likuma 8. pantu licences rūpnieciskās darbības projekta izveidei var piešķirt tikai AAE pilsoņiem vai uzņēmumiem, kuru vietējā kapitāla daļas ir vismaz 51 %, un tad, ja atbildīgais vadītājs ir AAE pilsonis vai arī direktoru valdi veido galvenokārt vietējie pilsoņi.

| (170) | Turklāt šajā Federālajā likumā arī ir noteikts atbilstības prasību kopums, kuram ieinteresētajām personām ir jāatbilst: fiksētais kapitāls nedrīkst būt mazāks par 250 000 dirhēmiem, darbinieku nedrīkst būt mazāk par 10 personām, izmantotajai virzošajai jaudai jāpārsniedz piecus zirgspēkus (2. pants). Vēl viena prasība paredz, ka 25 % darbinieku jābūt vietējiem pilsoņiem, taču ministrs var pieņemt lēmumu par šīs procentuālās daļas atcelšanu vai samazināšanu (33. pants). Saskaņā ar 13. pantu, izskatot pieteikumu rūpnieciskās darbības projektiem, jāņem vērā: rūpnieciskās darbības projekta piederība valsts rūpnieciskās attīstības programmai un starp arābu valstīm panāktajam nolīgumam, kā arī ar vietējo patēriņu saistītajām prasībām. Projektiem, kuri atbilst 13. pantā noteiktajām prasībām un ir konkurētspējīgi un vērsti uz eksportu, 21. pantā ir noteikta īpaša prioritāte privilēģiju piešķiršanā. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt šajā Federālajā likumā arī ir noteikts atbilstības prasību kopums, kuram ieinteresētajām personām ir jāatbilst: fiksētais kapitāls nedrīkst būt mazāks par 250 000 dirhēmiem, darbinieku nedrīkst būt mazāk par 10 personām, izmantotajai virzošajai jaudai jāpārsniedz piecus zirgspēkus (2. pants). Vēl viena prasība paredz, ka 25 % darbinieku jābūt vietējiem pilsoņiem, taču ministrs var pieņemt lēmumu par šīs procentuālās daļas atcelšanu vai samazināšanu (33. pants). Saskaņā ar 13. pantu, izskatot pieteikumu rūpnieciskās darbības projektiem, jāņem vērā: rūpnieciskās darbības projekta piederība valsts rūpnieciskās attīstības programmai un starp arābu valstīm panāktajam nolīgumam, kā arī ar vietējo patēriņu saistītajām prasībām. Projektiem, kuri atbilst 13. pantā noteiktajām prasībām un ir konkurētspējīgi un vērsti uz eksportu, 21. pantā ir noteikta īpaša prioritāte privilēģiju piešķiršanā.

| (171) | Pamatojoties uz iesniegto pieteikumu un atbilstošo dokumentāciju, Finanšu un rūpniecības ministrijas atbildīgā komiteja iesaka ministram apstiprināt vai noraidīt pieteikumu. Saskaņā ar 12. pantu Federālajā likumā Nr. 1 ministrs var pieņemt lēmumu par licences piešķiršanu vai nepiešķiršanu. |
| --- | --- |

(171)

Pamatojoties uz iesniegto pieteikumu un atbilstošo dokumentāciju, Finanšu un rūpniecības ministrijas atbildīgā komiteja iesaka ministram apstiprināt vai noraidīt pieteikumu. Saskaņā ar 12. pantu Federālajā likumā Nr. 1 ministrs var pieņemt lēmumu par licences piešķiršanu vai nepiešķiršanu.

c)   Praktiska īstenošana

| (172) | Lai atbilstu šīs shēmas darbības jomai, kandidātam ir jāievēro šāda procedūra: pieteikuma rūpnieciskās darbības licencei iesniegšana Finanšu un rūpniecības ministrijā; rūpnieciskās darbības licences piešķiršana ministrijā; importa bez ievedmuitas nodokļa apstiprināšana ar pieteikumu tiešsaistē. |
| --- | --- |

(172)

Lai atbilstu šīs shēmas darbības jomai, kandidātam ir jāievēro šāda procedūra: pieteikuma rūpnieciskās darbības licencei iesniegšana Finanšu un rūpniecības ministrijā; rūpnieciskās darbības licences piešķiršana ministrijā; importa bez ievedmuitas nodokļa apstiprināšana ar pieteikumu tiešsaistē.

| (173) | Attiecīgā ministrija šai shēmai ir izveidojusi Elektronisko rūpniecības sistēmu (“ERS”) un izdevusi saistošu lietošanas rokasgrāmatu, kurā lietotājam sniegts shēmas apraksts. ERS ir tiešsaistes sistēma, ko ieviesusi ministrija. Sistēma lietotājam nodrošina tiešu piekļuvi tā attiecīgajai licencei. Savukārt ministrijas Rūpnieciskās attīstības departamentam tā nodrošina iespēju vispārēji kontrolēt shēmu un uzraudzīt uzņēmumiem piešķirto labumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(173)

Attiecīgā ministrija šai shēmai ir izveidojusi Elektronisko rūpniecības sistēmu (“ERS”) un izdevusi saistošu lietošanas rokasgrāmatu, kurā lietotājam sniegts shēmas apraksts. ERS ir tiešsaistes sistēma, ko ieviesusi ministrija. Sistēma lietotājam nodrošina tiešu piekļuvi tā attiecīgajai licencei. Savukārt ministrijas Rūpnieciskās attīstības departamentam tā nodrošina iespēju vispārēji kontrolēt shēmu un uzraudzīt uzņēmumiem piešķirto labumu izmantošanu.

| (174) | Katram lietotājam ir rezervēta piekļuve ERS, kurā var skatīt tā rūpnieciskajā ražošanas procesā izmanto izejmateriālu sarakstu (vienuma nosaukumu, HS kodu, mērvienību, kopējo atlikumu — kas ir vienumu daudzums — un atlikušo daudzumu, kas nozīmē vienuma atlikušo daudzumu, par kuru uzņēmums var saņemt atbrīvojumu no nodokļa). Par katru importa darījumu ir jāaizpilda pieteikums tiešsaistē, lai saņemtu īpašu kodu, kas ļauj veikt preču muitošanu bez ievedmuitas nodokļa. Rūpnieciskās attīstības departaments var noraidīt pieteikumus atbrīvojumam no nodokļiem par izejmateriāliem, ja pieprasītais daudzums pārsniedz attiecīgā vienuma atlikušo daudzumu. Tas arī var noraidīt atbrīvojumu no nodokļa par ražošanas līdzekļiem, kas nav iesaistīti rūpnieciskās darbības projektā. Pēdējā gadījumā lēmuma pamatā ir informācija, ko uzņēmums sniedza, pirmoreiz reģistrējoties shēmai. Pēc noraidījuma saņemšanas uzņēmums var pārskatīt sistēmā visu detalizēto informāciju un noraidījuma iemeslus un attiecīgi rīkoties, lai sniegtu pieprasītos precizējumus. |
| --- | --- |

(174)

Katram lietotājam ir rezervēta piekļuve ERS, kurā var skatīt tā rūpnieciskajā ražošanas procesā izmanto izejmateriālu sarakstu (vienuma nosaukumu, HS kodu, mērvienību, kopējo atlikumu — kas ir vienumu daudzums — un atlikušo daudzumu, kas nozīmē vienuma atlikušo daudzumu, par kuru uzņēmums var saņemt atbrīvojumu no nodokļa). Par katru importa darījumu ir jāaizpilda pieteikums tiešsaistē, lai saņemtu īpašu kodu, kas ļauj veikt preču muitošanu bez ievedmuitas nodokļa. Rūpnieciskās attīstības departaments var noraidīt pieteikumus atbrīvojumam no nodokļiem par izejmateriāliem, ja pieprasītais daudzums pārsniedz attiecīgā vienuma atlikušo daudzumu. Tas arī var noraidīt atbrīvojumu no nodokļa par ražošanas līdzekļiem, kas nav iesaistīti rūpnieciskās darbības projektā. Pēdējā gadījumā lēmuma pamatā ir informācija, ko uzņēmums sniedza, pirmoreiz reģistrējoties shēmai. Pēc noraidījuma saņemšanas uzņēmums var pārskatīt sistēmā visu detalizēto informāciju un noraidījuma iemeslus un attiecīgi rīkoties, lai sniegtu pieprasītos precizējumus.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (175) | Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, gūst labumu no vispārēja atbrīvojuma no nodokļiem par izejmateriālu, iepakojuma materiāla un ražošanas līdzekļu importu un tam nav noteikti nekādi nosacījumi, piemēram, par gatavā ražojuma eksportēšanu. Nevienā federālajā/vietējā tiesību aktā vai noteikumos nav noteikts, ka uzņēmumam jāuztur reģistrs, kuru vēlāk kontrolētu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(175)

Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, gūst labumu no vispārēja atbrīvojuma no nodokļiem par izejmateriālu, iepakojuma materiāla un ražošanas līdzekļu importu un tam nav noteikti nekādi nosacījumi, piemēram, par gatavā ražojuma eksportēšanu. Nevienā federālajā/vietējā tiesību aktā vai noteikumos nav noteikts, ka uzņēmumam jāuztur reģistrs, kuru vēlāk kontrolētu kompetentās iestādes.

| (176) | Lai gan, lai uzņēmums varētu importēt bez ievedmuitas nodokļa, tam jāiesniedz pieteikumi, izmantojot tiešsaistes ERS, nav atrastas pamatnostādnes, kurās norādīts pieprasījumu pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums. |
| --- | --- |

(176)

Lai gan, lai uzņēmums varētu importēt bez ievedmuitas nodokļa, tam jāiesniedz pieteikumi, izmantojot tiešsaistes ERS, nav atrastas pamatnostādnes, kurās norādīts pieprasījumu pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums.

| (177) | Turklāt piešķīrējas iestādes nav informētas par bez ievedmuitas nodokļa importēto materiālu faktisko patēriņu. Uzņēmums ERS paziņo tikai par teorētisko patēriņu. Faktiski no brīža, kad notiek pirmā reģistrēšanās sistēmā, piešķīrējas iestādes veic pārbaudes tikai elektroniski. Nav sniegti pierādījumi par to, ka pirmajā reģistrēšanās reizē norādītais izejmateriālu/saražotās produkcijas materiālu apjoms būtu visos gadījumos pārbaudīts un apstiprināts. Turklāt AAE valdība nav ieviesusi praksē efektīvu pārbaudes sistēmu. Iestādes apgalvo, ka tās veic pārbaudes, izmantojot ERS un pamatojoties uz dokumentāciju, kas visiem uzņēmumam jāiesniedz katru gadu, lai atjaunotu to licences (informācija par vietējo rūpnieciskās darbības licenci, pārbaudīto uzskaiti, dati par ražošanu un pārdevumiem u. c.). Tomēr tas notiek apskatot informāciju, ko uzņēmumi katru gadu iesniedz, un salīdzinot ar to pirmajā reģistrēšanās reizē sniegto informāciju, nevis faktisko produkciju. Faktiski netika sniegta informācija, kas apstiprinātu, ka iestādes katrā procedūras posmā ir informētas par to, kāds ir vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās un kurš gūst labumu no šīs shēmas, faktiskais ražošanas materiālu apjoms. |
| --- | --- |

(177)

Turklāt piešķīrējas iestādes nav informētas par bez ievedmuitas nodokļa importēto materiālu faktisko patēriņu. Uzņēmums ERS paziņo tikai par teorētisko patēriņu. Faktiski no brīža, kad notiek pirmā reģistrēšanās sistēmā, piešķīrējas iestādes veic pārbaudes tikai elektroniski. Nav sniegti pierādījumi par to, ka pirmajā reģistrēšanās reizē norādītais izejmateriālu/saražotās produkcijas materiālu apjoms būtu visos gadījumos pārbaudīts un apstiprināts. Turklāt AAE valdība nav ieviesusi praksē efektīvu pārbaudes sistēmu. Iestādes apgalvo, ka tās veic pārbaudes, izmantojot ERS un pamatojoties uz dokumentāciju, kas visiem uzņēmumam jāiesniedz katru gadu, lai atjaunotu to licences (informācija par vietējo rūpnieciskās darbības licenci, pārbaudīto uzskaiti, dati par ražošanu un pārdevumiem u. c.). Tomēr tas notiek apskatot informāciju, ko uzņēmumi katru gadu iesniedz, un salīdzinot ar to pirmajā reģistrēšanās reizē sniegto informāciju, nevis faktisko produkciju. Faktiski netika sniegta informācija, kas apstiprinātu, ka iestādes katrā procedūras posmā ir informētas par to, kāds ir vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās un kurš gūst labumu no šīs shēmas, faktiskais ražošanas materiālu apjoms.

e)   Secinājums

| (178) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu nesaņemto valdības ieguldījumu veidā un piešķir saņēmējuzņēmumam labumu, jo sniedz iespēju saņemt atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem. Saistībā ar to jāatzīmē, ka šo sistēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma un jo īpaši tā i) punkta, II un III pielikuma noteikumiem. Patiesībā AAE valdība ir iesniegusi informāciju, ka AAE nav nosacījumu par nodokļu atmaksas noteikumiem. |
| --- | --- |

(178)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu nesaņemto valdības ieguldījumu veidā un piešķir saņēmējuzņēmumam labumu, jo sniedz iespēju saņemt atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem. Saistībā ar to jāatzīmē, ka šo sistēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma un jo īpaši tā i) punkta, II un III pielikuma noteikumiem. Patiesībā AAE valdība ir iesniegusi informāciju, ka AAE nav nosacījumu par nodokļu atmaksas noteikumiem.

| (179) | Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma ir konkrēta, jo piekļuve tai ir ierobežota līdz zināmiem uzņēmumiem, un atbilstīgi pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktam nav objektīvu kritēriju, ar ko ierobežo tiesības uz atbalstu. Patiesi, attiecībā uz tiešsaistes pieteikumu piešķīrējas iestādes izmantotie atbilstības kritēriji shēmas atbalsta saņēmēju izvēlē ir atsevišķu skaidru un objektīvu, lai gan diskriminējošu, kritēriju (t. i., licences var piešķirt tikai AAE pilsoņiem vai uzņēmumiem, kuru vietējā kapitāla daļas ir vismaz 51 %, un tad, ja atbildīgais vadītājs ir vietējais pilsonis vai arī direktoru valdi veido galvenokārt vietējie pilsoņi; 25 % darbinieku jābūt vietējiem pilsoņiem) un atsevišķu neskaidri definētu nosacījumu (t. i., uzņēmumam jābūt reģistrētam valdības noteiktajās teritorijās, jāpilda valsts rūpnieciskās attīstības programma un arābu valstu nolīgumi, jāievēro ar vietējo patēriņu saistītās prasības, jābūt konkurētspējīgam un vērstam uz eksportu) kopums. Nav noteikumu, kur precizētu, kāda loma ir Rūpnieciskās attīstības departamentam, kurš ir pieminēts tikai ministrijas izdotajā lietošanas pamācībā, bet nav minēts Federālajā likumā, ar ko shēma ir izveidota. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma ir konkrēta, jo piekļuve tai ir ierobežota līdz zināmiem uzņēmumiem, un atbilstīgi pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktam nav objektīvu kritēriju, ar ko ierobežo tiesības uz atbalstu. Patiesi, attiecībā uz tiešsaistes pieteikumu piešķīrējas iestādes izmantotie atbilstības kritēriji shēmas atbalsta saņēmēju izvēlē ir atsevišķu skaidru un objektīvu, lai gan diskriminējošu, kritēriju (t. i., licences var piešķirt tikai AAE pilsoņiem vai uzņēmumiem, kuru vietējā kapitāla daļas ir vismaz 51 %, un tad, ja atbildīgais vadītājs ir vietējais pilsonis vai arī direktoru valdi veido galvenokārt vietējie pilsoņi; 25 % darbinieku jābūt vietējiem pilsoņiem) un atsevišķu neskaidri definētu nosacījumu (t. i., uzņēmumam jābūt reģistrētam valdības noteiktajās teritorijās, jāpilda valsts rūpnieciskās attīstības programma un arābu valstu nolīgumi, jāievēro ar vietējo patēriņu saistītās prasības, jābūt konkurētspējīgam un vērstam uz eksportu) kopums. Nav noteikumu, kur precizētu, kāda loma ir Rūpnieciskās attīstības departamentam, kurš ir pieminēts tikai ministrijas izdotajā lietošanas pamācībā, bet nav minēts Federālajā likumā, ar ko shēma ir izveidota.

| (180) | Turklāt nav pierādījumu, ka subsīdiju piešķiršana nenotiek automātiski. Tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, pilnvaro ministru pieņemt galīgo lēmumu par Rūpnieciskās darbības licences piešķiršanu bez pierādījumiem, uz kuru pamata pieņemt vai noraidīt pieteikumu. Turklāt iestādes vienmēr drīkst piešķirt vai noraidīt pieprasītos atbrīvojumus no nodokļiem pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt nav pierādījumu, ka subsīdiju piešķiršana nenotiek automātiski. Tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, pilnvaro ministru pieņemt galīgo lēmumu par Rūpnieciskās darbības licences piešķiršanu bez pierādījumiem, uz kuru pamata pieņemt vai noraidīt pieteikumu. Turklāt iestādes vienmēr drīkst piešķirt vai noraidīt pieprasītos atbrīvojumus no nodokļiem pēc saviem ieskatiem.

| (181) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (182) | Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā, proti, kopējiem par izejmateriālu importu nenomaksātajiem nodokļiem IP laikā. Šī subsīdijas summa (skaitītājs) ir iedalīta uzņēmuma attiecīgā ražojuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP laikā. |
| --- | --- |

(182)

Kompensējamās subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto labumu IP laikā, proti, kopējiem par izejmateriālu importu nenomaksātajiem nodokļiem IP laikā. Šī subsīdijas summa (skaitītājs) ir iedalīta uzņēmuma attiecīgā ražojuma kopējam pārdošanas apgrozījumam IP laikā.

| (183) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 5,02 %.

II.   
  Brīvās tirdzniecības zona (BTZ)

| (184) | Ražotājs eksportētājs darbojās Rāselhaimas brīvās tirdzniecības zonas režīmā no tā reģistrēšanas brīža līdz 2008. gada maijam un guva labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(184)

Ražotājs eksportētājs darbojās Rāselhaimas brīvās tirdzniecības zonas režīmā no tā reģistrēšanas brīža līdz 2008. gada maijam un guva labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa.

a)   Juridiskais pamats

| (185) | AAE nav federālu tiesību aktu, kas reglamentē ar BTZ izveidi un pārvaldību saistītos jautājumus. Katrs emirāts izdod savus tiesību aktus un noteikumus un ir atbildīgs par attiecīgās BTZ uzraudzību ar savu muitas dienestu palīdzību. |
| --- | --- |

(185)

AAE nav federālu tiesību aktu, kas reglamentē ar BTZ izveidi un pārvaldību saistītos jautājumus. Katrs emirāts izdod savus tiesību aktus un noteikumus un ir atbildīgs par attiecīgās BTZ uzraudzību ar savu muitas dienestu palīdzību.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (186) | Uz uzņēmuma dibināšanu Rāselhaimas BTZ neattiecas konkrēti atbilstības noteikumi vai ierobežojumi — BTZ var reģistrēties jebkurš valsts uzņēmums vai uzņēmums, kas pilnībā pieder ārvalstniekiem. |
| --- | --- |

(186)

Uz uzņēmuma dibināšanu Rāselhaimas BTZ neattiecas konkrēti atbilstības noteikumi vai ierobežojumi — BTZ var reģistrēties jebkurš valsts uzņēmums vai uzņēmums, kas pilnībā pieder ārvalstniekiem.

c)   Praktiska īstenošana

| (187) | Būtiskākie no reģistrēšanās BTZ izrietošie labumi ir iespēja importēt visus vienumus (izejvielas, būtiskos materiālus, papildu materiālus, starpproduktus, ražošanas līdzekļus) bez ievedmuitas nodokļa un pieņemt lēmumu par uzņēmuma kapitāldaļu struktūru, neievērojot valsts noteiktu priekšnosacījumu. Tiek uzskatīts, ka BTZ ražoto preču izcelsme ir AAE. Tomēr, ja tās no BTZ ieved AAE iekšējā tirgū, tās uzskata par ārvalstu precēm, t. i., pēc preču iekļaušanas brīvā apgrozībā tām piemēro ievedmuitas nodokļus. |
| --- | --- |

(187)

Būtiskākie no reģistrēšanās BTZ izrietošie labumi ir iespēja importēt visus vienumus (izejvielas, būtiskos materiālus, papildu materiālus, starpproduktus, ražošanas līdzekļus) bez ievedmuitas nodokļa un pieņemt lēmumu par uzņēmuma kapitāldaļu struktūru, neievērojot valsts noteiktu priekšnosacījumu. Tiek uzskatīts, ka BTZ ražoto preču izcelsme ir AAE. Tomēr, ja tās no BTZ ieved AAE iekšējā tirgū, tās uzskata par ārvalstu precēm, t. i., pēc preču iekļaušanas brīvā apgrozībā tām piemēro ievedmuitas nodokļus.

| (188) | Lai gan uzņēmums, kas atrodas BTZ, gūst labumu no importēšanas un eksportēšanas bez ievedmuitas nodokļa, importēšanas brīdī atbilstīgajā federālajā muitas dienestā ir jāaizpilda muitas deklarācijas. Importēšanas punktā uzņēmumam ir jāiesniedz muitai bankas garantija. Muitā importētās preces tiek muitotas atbilstīgi izvešanas/ievešanas deklarācijai. Saņemot preces BTZ ievešanas/importēšanas vietā, attiecīgā muitas zonas amatpersona pārbauda saņemtās preces un, ja tās atbilst prasībām, apstiprina izvešanas/ievešanas deklarāciju. Deklarācija, kura atbilstīgi parakstīta saņemošajā muitas kontrolpunktā, jāiesniedz atpakaļ muitas iestādei ievešanas/importēšanas vietā, lai izsniegtu bankas garantiju. |
| --- | --- |

(188)

Lai gan uzņēmums, kas atrodas BTZ, gūst labumu no importēšanas un eksportēšanas bez ievedmuitas nodokļa, importēšanas brīdī atbilstīgajā federālajā muitas dienestā ir jāaizpilda muitas deklarācijas. Importēšanas punktā uzņēmumam ir jāiesniedz muitai bankas garantija. Muitā importētās preces tiek muitotas atbilstīgi izvešanas/ievešanas deklarācijai. Saņemot preces BTZ ievešanas/importēšanas vietā, attiecīgā muitas zonas amatpersona pārbauda saņemtās preces un, ja tās atbilst prasībām, apstiprina izvešanas/ievešanas deklarāciju. Deklarācija, kura atbilstīgi parakstīta saņemošajā muitas kontrolpunktā, jāiesniedz atpakaļ muitas iestādei ievešanas/importēšanas vietā, lai izsniegtu bankas garantiju.

d)   Pārbaudes secinājumi

| (189) | Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav konkrētu, ar likumu noteiktu un publiski pieejamu kritēriju, kas reglamentē piešķīrējas iestādes lēmumu par to, kam ir tiesības reģistrēties BTZ. Uzņēmumam, kas vēlas reģistrēties šajā zonā, ir jāiesniedz pieteikums Rāselhaimas emirāta iestādē, taču nav pieejami tiesību akti vai pamatnostādnes, kur norādīts pieprasījuma pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums. |
| --- | --- |

(189)

Pārbaudes apmeklējuma laikā konstatēja, ka nav konkrētu, ar likumu noteiktu un publiski pieejamu kritēriju, kas reglamentē piešķīrējas iestādes lēmumu par to, kam ir tiesības reģistrēties BTZ. Uzņēmumam, kas vēlas reģistrēties šajā zonā, ir jāiesniedz pieteikums Rāselhaimas emirāta iestādē, taču nav pieejami tiesību akti vai pamatnostādnes, kur norādīts pieprasījuma pieņemšanas vai noraidīšanas pamatojums.

| (190) | Attiecībā uz dažādu BTZ pastāvēšanu AAE izmeklēšanā atklāja, ka nav vienotu ar likumu noteiktu kritēriju, kas reglamentē BTZ izveidi un pārvaldību AAE. Netika sniegti pierādījumi par to, ka visas AAE BTZ darbojas atbilstīgi vienādam tiesiskajam regulējumam un ievēro vienādus darbības noteikumus. Nopietnas bažas radās arī par to, vai tiesības reģistrēties BTZ ir iespējams ierobežot, pamatojoties uz noteiktu saimnieciskās darbības veidu. Patiesi, pamatojoties uz sniegto informāciju, rodas priekšstats, ka atsevišķas AAE BTZ ir ekskluzīvi paredzētas konkrēta veida saimnieciskajām darbībām (piemēram, Dubaijas Auto brīvā zona, Starptautiskā mediju ražošanas brīvā zona, Dubaijas Ziedu centra brīvā zona u. c.). |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz dažādu BTZ pastāvēšanu AAE izmeklēšanā atklāja, ka nav vienotu ar likumu noteiktu kritēriju, kas reglamentē BTZ izveidi un pārvaldību AAE. Netika sniegti pierādījumi par to, ka visas AAE BTZ darbojas atbilstīgi vienādam tiesiskajam regulējumam un ievēro vienādus darbības noteikumus. Nopietnas bažas radās arī par to, vai tiesības reģistrēties BTZ ir iespējams ierobežot, pamatojoties uz noteiktu saimnieciskās darbības veidu. Patiesi, pamatojoties uz sniegto informāciju, rodas priekšstats, ka atsevišķas AAE BTZ ir ekskluzīvi paredzētas konkrēta veida saimnieciskajām darbībām (piemēram, Dubaijas Auto brīvā zona, Starptautiskā mediju ražošanas brīvā zona, Dubaijas Ziedu centra brīvā zona u. c.).

| (191) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(191)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guva labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez ievedmuitas nodokļa.

e)   Secinājums

| (192) | Ņemot vērā iepriekš minēto, shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu nesaņemto valdības ieņēmu veidā un piešķir saņēmējuzņēmumam labumu. |
| --- | --- |

(192)

Ņemot vērā iepriekš minēto, shēma pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē ir uzskatāma par subsīdiju, jo tā sniedz finansiālu ieguldījumu nesaņemto valdības ieņēmu veidā un piešķir saņēmējuzņēmumam labumu.

| (193) | Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma ir konkrēta, jo šie labumi ir pieejami tikai BTZ uzņēmumiem, t. i., piekļuve subsīdijai ir ierobežota līdz uzņēmumiem zināmās atrašanās vietās, kas darbojas atbilstīgi BTZ režīmam. Pie tam izmeklēšanā konstatēja, ka attiecībā uz BTZ statusa piešķiršanu AAE pastāv rīcības brīvība un netiek ievēroti neitrāli vai objektīvi kritēriji, kā noteikts pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ņemot vērā to, ka nav federālu tiesību aktu, kas reglamentē BTZ izveidi un pārvaldību AAE, katra septiņu AAE veidojošo emirātu piešķīrēja iestāde piešķir piekļuvi BTZ saskaņā ar saviem noteikumiem. Tā kā Rāselhaimas emirātā nav pieejami tiesību akti vai pamatnostādnes, atbildīgā iestāde pēc saviem ieskatiem izlemj, kuram uzņēmumam var piešķirt tiesības iestāties BTZ. |
| --- | --- |

(193)

Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma ir konkrēta, jo šie labumi ir pieejami tikai BTZ uzņēmumiem, t. i., piekļuve subsīdijai ir ierobežota līdz uzņēmumiem zināmās atrašanās vietās, kas darbojas atbilstīgi BTZ režīmam. Pie tam izmeklēšanā konstatēja, ka attiecībā uz BTZ statusa piešķiršanu AAE pastāv rīcības brīvība un netiek ievēroti neitrāli vai objektīvi kritēriji, kā noteikts pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ņemot vērā to, ka nav federālu tiesību aktu, kas reglamentē BTZ izveidi un pārvaldību AAE, katra septiņu AAE veidojošo emirātu piešķīrēja iestāde piešķir piekļuvi BTZ saskaņā ar saviem noteikumiem. Tā kā Rāselhaimas emirātā nav pieejami tiesību akti vai pamatnostādnes, atbildīgā iestāde pēc saviem ieskatiem izlemj, kuram uzņēmumam var piešķirt tiesības iestāties BTZ.

| (194) | Turklāt labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez nodokļa nomaksas nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz ražošanas līdzekļiem, kurus nepatērē ražošanas procesā un uz kuriem tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma. |
| --- | --- |

(194)

Turklāt labumu no ražošanas līdzekļu importēšanas bez nodokļa nomaksas nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu, jo tā attiecas uz ražošanas līdzekļiem, kurus nepatērē ražošanas procesā un uz kuriem tādējādi neattiecas pamatregulas I pielikuma i) punktā noteiktā pieļaujamo nodokļa atmaksas sistēmu darbības joma.

| (195) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (196) | Ņemot vērā to, ka uzņēmums kopš tā dibināšanas līdz 2008. gada maijam bija reģistrēts BTZ, taču PET ražošanas process sākās 2007. gada septembrī un uzņēmuma ražošanas process kopš 2008. gada janvāra notika saskaņā ar 1979. gada Federālajam likumam Nr. 1 atbilstīgu rūpnieciskās darbības pagaidu licenci, par IP saņemto subsīdiju jāuzskata tikai ražošanas līdzekļu importēšana bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(196)

Ņemot vērā to, ka uzņēmums kopš tā dibināšanas līdz 2008. gada maijam bija reģistrēts BTZ, taču PET ražošanas process sākās 2007. gada septembrī un uzņēmuma ražošanas process kopš 2008. gada janvāra notika saskaņā ar 1979. gada Federālajam likumam Nr. 1 atbilstīgu rūpnieciskās darbības pagaidu licenci, par IP saņemto subsīdiju jāuzskata tikai ražošanas līdzekļu importēšana bez ievedmuitas nodokļa.

| (197) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar konkrēto ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka AAE komerciālā procentu likme IP bija piemērota šim nolūkam. |
| --- | --- |

(197)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodevu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kas sadalīta pa 15 gadus ilgu periodu, kurš atbilst minimālajam nolietojuma periodam, kas saistībā ar konkrēto ražošanas nozari konstatēts visās trijās pašreizējā izmeklēšanā iesaistītajās valstīs. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Tika uzskatīts, ka AAE komerciālā procentu likme IP bija piemērota šim nolūkam.

| (198) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa (kā skaitītājs) IP ir iedalīta kopējam pārdošanas apgrozījumam, jo labuma piešķiršana nav atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(198)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa (kā skaitītājs) IP ir iedalīta kopējam pārdošanas apgrozījumam, jo labuma piešķiršana nav atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (199) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP laikā noteica ražotājam eksportētājam, bija 0,11 %.

3.3.2.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (200) | Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Apvienoto Arābu Emirātu ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem vienīgajam Apvienoto Arābu Emirātu ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, paredzēto kompensējamo subsīdiju provizoriskā summa, kas izteikta ad valorem, bija 5,13 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Eiropas Savienības ražošanas apjoms un ražošanas nozare

| (201) | IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc uzskata, ka šo ražotāju izgatavotā produkcija pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē ir Savienības produkcija. |
| --- | --- |

(201)

IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc uzskata, ka šo ražotāju izgatavotā produkcija pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē ir Savienības produkcija.

| (202) | No šiem 17 ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās 12 ražotāji. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo lielāko daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā — šajā gadījumā vairāk nekā 80 %. Tāpēc 12 ražotāji, kuri sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 6. punkta nozīmē un turpmāk tos apzīmē kā “Savienības ražošanas nozari”. Pārējos Savienības ražotājus turpmāk apzīmē kā “pārējie Savienības ražotāji”. Šie pārējie Savienības ražotāji nav ne aktīvi atbalstījuši sūdzību, ne iebilduši pret to. |
| --- | --- |

(202)

No šiem 17 ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās 12 ražotāji. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo lielāko daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā — šajā gadījumā vairāk nekā 80 %. Tāpēc 12 ražotāji, kuri sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 6. punkta nozīmē un turpmāk tos apzīmē kā “Savienības ražošanas nozari”. Pārējos Savienības ražotājus turpmāk apzīmē kā “pārējie Savienības ražotāji”. Šie pārējie Savienības ražotāji nav ne aktīvi atbalstījuši sūdzību, ne iebilduši pret to.

| (203) | Tiek norādīts, ka Eiropas Savienības PET tirgu raksturo salīdzinoši liels skaits ražotāju, kas parasti pieder lielākām grupām, kuru galvenā mītne atrodas ārpus ES. Tirgū norit konsolidēšanās process, un nesen notika vairākas uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas uzņēmumu Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražotnes, savukārt uzņēmums Indorama pārņēma bijušās Eastman ražotnes Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē. |
| --- | --- |

(203)

Tiek norādīts, ka Eiropas Savienības PET tirgu raksturo salīdzinoši liels skaits ražotāju, kas parasti pieder lielākām grupām, kuru galvenā mītne atrodas ārpus ES. Tirgū norit konsolidēšanās process, un nesen notika vairākas uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas uzņēmumu Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražotnes, savukārt uzņēmums Indorama pārņēma bijušās Eastman ražotnes Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.

| (204) | Kā norādīts 8. apsvērumā, tika veikta piecu tādu atsevišķu ražotāju atlase, kuru pārdevumi veido 65 % no visu Eiropas Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, pārdevumiem. Viens uzņēmums nevarēja sniegt visus pieprasītos datus, tādējādi atlase bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdevumi ir 47 % no visu ražotāju, kuri sadarbojās, pārdevumiem. |
| --- | --- |

(204)

Kā norādīts 8. apsvērumā, tika veikta piecu tādu atsevišķu ražotāju atlase, kuru pārdevumi veido 65 % no visu Eiropas Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, pārdevumiem. Viens uzņēmums nevarēja sniegt visus pieprasītos datus, tādējādi atlase bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdevumi ir 47 % no visu ražotāju, kuri sadarbojās, pārdevumiem.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (205) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, EUROSTAT sniegtajiem datiem par importa apjomu ES tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem — pamatojoties uz sūdzībā iekļautajām aplēsēm. |
| --- | --- |

(205)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, EUROSTAT sniegtajiem datiem par importa apjomu ES tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem — pamatojoties uz sūdzībā iekļautajām aplēsēm.

| (206) | Ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, patēriņš Eiropas Savienībā laikposmā starp 2006. gadu un IP palielinājās par 11 %. Detalizēti izsakoties, šķietamais pieprasījums 2007. gadā pieauga par 8 %, nedaudz samazinājās laikposmā starp 2007. un 2008. gadu (par 2 procentpunktiem) un palielinājās par 5 procentpunktiem laikposmā no 2008. gada līdz IP.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš ES (tonnas) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un sūdzība. |

(206)

Ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, patēriņš Eiropas Savienībā laikposmā starp 2006. gadu un IP palielinājās par 11 %. Detalizēti izsakoties, šķietamais pieprasījums 2007. gadā pieauga par 8 %, nedaudz samazinājās laikposmā starp 2007. un 2008. gadu (par 2 procentpunktiem) un palielinājās par 5 procentpunktiem laikposmā no 2008. gada līdz IP.

1.   tabula

2006

2007

2008

IP

Kopējais patēriņš ES (tonnas)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indekss (2006=100)

100

108

106

111

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un sūdzība.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

a)   Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (207) | Komisija izpētīja, vai PET imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 8. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(207)

Komisija izpētīja, vai PET imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 8. panta 3. punktu.

| (208) | Attiecībā uz AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa ietekmi izmeklēšanas rezultāti liecināja, ka subsīdijas norma bija lielāka par minimālo robežvērtību, kas noteikta pamatregulas 14. panta 5. punktā, un subsidētā importa apjoms no šīm valstīm pamatregulas 10. panta 9. punkta izpratnē nebija niecīgs. |
| --- | --- |

(208)

Attiecībā uz AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa ietekmi izmeklēšanas rezultāti liecināja, ka subsīdijas norma bija lielāka par minimālo robežvērtību, kas noteikta pamatregulas 14. panta 5. punktā, un subsidētā importa apjoms no šīm valstīm pamatregulas 10. panta 9. punkta izpratnē nebija niecīgs.

| (209) | Attiecībā uz Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importa un līdzīgā ražojuma konkurences nosacījumiem izmeklēšanā atklāja, ka ražotāji no šīm valstīm izmanto tādus pašus tirdzniecības kanālus un pārdod ražojumu līdzīgām patērētāju kategorijām. Turklāt izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā importam no visām šīm valstīm bija tendence palielināties. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importa un līdzīgā ražojuma konkurences nosacījumiem izmeklēšanā atklāja, ka ražotāji no šīm valstīm izmanto tādus pašus tirdzniecības kanālus un pārdod ražojumu līdzīgām patērētāju kategorijām. Turklāt izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā importam no visām šīm valstīm bija tendence palielināties.

| (210) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski uzskatīts, ka visi pamatregulas 8. panta 3. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir jāpārbauda kumulatīvi. |
| --- | --- |

(210)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski uzskatīts, ka visi pamatregulas 8. panta 3. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir jāpārbauda kumulatīvi.

b)   Attiecīgā importa apjoms

| (211) | Attiecīgā produkta subsidētā importa uz ES apjoms laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga vairāk nekā piecas reizes un IP laikā sasniedza 304 202 tonnas. Respektīvi, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no attiecīgajām valstīm pieauga par 20 %, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās par 270 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par 154 procentpunktiem.

  2.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidētā importa apjoms (tonnās) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Subsidētā importa tirgus daļa | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Informācijas avots: Eurostat. |

(211)

Attiecīgā produkta subsidētā importa uz ES apjoms laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga vairāk nekā piecas reizes un IP laikā sasniedza 304 202 tonnas. Respektīvi, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no attiecīgajām valstīm pieauga par 20 %, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās par 270 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par 154 procentpunktiem.

2.   tabula

2006

2007

2008

IP

Subsidētā importa apjoms (tonnās)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indekss (2006=100)

100

120

390

544

Subsidētā importa tirgus daļa

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Informācijas avots: Eurostat.

c)   Attiecīgā importa tirgus daļa

| (212) | Subsidētā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa 2006. gadā bija 2,1 % un attiecīgā perioda laikā stabili pieauga par 8 procentpunktiem. Respektīvi, laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam tā pieauga par 0,2 procentpunktiem un vēl par 5,3 procentpunktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, kā arī par 2,6 procentupunktiem laikposmā no 2008. gada līdz IP. IP laikā subsidētā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa bija 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Subsidētā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa 2006. gadā bija 2,1 % un attiecīgā perioda laikā stabili pieauga par 8 procentpunktiem. Respektīvi, laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam tā pieauga par 0,2 procentpunktiem un vēl par 5,3 procentpunktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, kā arī par 2,6 procentupunktiem laikposmā no 2008. gada līdz IP. IP laikā subsidētā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa bija 10,2 %.

| (213) | Tiek norādīts, ka AAE tirgū iesaistījās tikai 2007. gadā, taču tiem ātri izdevās iegūt nozīmīgu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(213)

Tiek norādīts, ka AAE tirgū iesaistījās tikai 2007. gadā, taču tiem ātri izdevās iegūt nozīmīgu tirgus daļu.

d)   Cenas

i)   Cenu pārmaiņas

| (214) | Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, un tas bija krasākais samazinājums laikposmā no 2008. gada līdz IP. Respektīvi, 2007. gadā vidējā cena samazinājās par 1 %, tā saglabājas tuvu šim līmenim 2008. gadā, bet IP laikā samazinājās par 13 procentpunktiem.

  3.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena (EUR/tonna) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Informācijas avots: Eurostat. |

(214)

Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, un tas bija krasākais samazinājums laikposmā no 2008. gada līdz IP. Respektīvi, 2007. gadā vidējā cena samazinājās par 1 %, tā saglabājas tuvu šim līmenim 2008. gadā, bet IP laikā samazinājās par 13 procentpunktiem.

3.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa cena (EUR/tonna)

1 030

1 023

1 015

882

Indekss (2006=100)

100

99

99

86

Informācijas avots: Eurostat.

ii)   Cenu samazinājums

| (215) | Ņemot vērā to, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas IP ievērojami svārstījās, pārdošanas cenas un izmaksas apkopoja pa ceturkšņiem, un cenu un mērķa cenu samazināšanās aprēķinus veica par ceturksni. |
| --- | --- |

(215)

Ņemot vērā to, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas IP ievērojami svārstījās, pārdošanas cenas un izmaksas apkopoja pa ceturkšņiem, un cenu un mērķa cenu samazināšanās aprēķinus veica par ceturksni.

| (216) | Lai varētu analizēt mērķa cenas samazinājumu, Eiropas Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam ES tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, atbilstīgi koriģējot pēcimportēšanas izmaksas un tirdzniecības līmeņa atšķirības. |
| --- | --- |

(216)

Lai varētu analizēt mērķa cenas samazinājumu, Eiropas Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam ES tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, atbilstīgi koriģējot pēcimportēšanas izmaksas un tirdzniecības līmeņa atšķirības.

| (217) | Salīdzinājums liecināja, ka IP laikā Eiropas Savienības tirgū pārdotie AAE izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas par 3,9 %. Eiropas Savienībā pārdotie Irānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja ES ražošanas nozares cenas par 3,2 %. Eiropas Savienībā pārdotie Pakistānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas par 1,4 %. Attiecīgo valstu vidējā svērtā samazināšanas robeža IP bija 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Salīdzinājums liecināja, ka IP laikā Eiropas Savienības tirgū pārdotie AAE izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas par 3,9 %. Eiropas Savienībā pārdotie Irānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja ES ražošanas nozares cenas par 3,2 %. Eiropas Savienībā pārdotie Pakistānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas par 1,4 %. Attiecīgo valstu vidējā svērtā samazināšanas robeža IP bija 3,2 %.

4.4.   Stāvoklis Eiropas Savienības ražošanas nozarē

| (218) | Atbilstīgi pamatregulas 8. panta 4. punktam subsidētā importa ietekmes uz Eiropas Savienības ražošanas nozari izvērtējumā iekļāva visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(218)

Atbilstīgi pamatregulas 8. panta 4. punktam subsidētā importa ietekmes uz Eiropas Savienības ražošanas nozari izvērtējumā iekļāva visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.

| (219) | Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā ES ražotāju lielo skaitu, bija jāizmanto atlase. Lai veiktu kaitējuma analīzi, noteica kaitējuma rādītājus šādos divos līmeņos:






  — | makroekonomikas elementi (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas un dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām) tika novērtēti visas Eiropas Savienības ražošanas nozares mērogā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Eiropas Savienības ražotājiem — izmantojot aplēses, kuru pamatā bija sūdzībā iekļautie dati, |
| --- | --- | --- |

(219)

Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā ES ražotāju lielo skaitu, bija jāizmanto atlase. Lai veiktu kaitējuma analīzi, noteica kaitējuma rādītājus šādos divos līmeņos:

—

makroekonomikas elementi (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas un dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām) tika novērtēti visas Eiropas Savienības ražošanas nozares mērogā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Eiropas Savienības ražotājiem — izmantojot aplēses, kuru pamatā bija sūdzībā iekļautie dati,

| — | tika veikta atlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju mikroekonomikas elementu (krājumi, algas, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma, kapitāla un ieguldījumu piesaistes spēja) analīze, pamatojoties uz to sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

tika veikta atlasē iekļauto Eiropas Savienības ražotāju mikroekonomikas elementu (krājumi, algas, rentabilitāte, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma, kapitāla un ieguldījumu piesaistes spēja) analīze, pamatojoties uz to sniegto informāciju.

4.4.1.   Makroekonomikas elementi

a)   Ražošanas apjoms

| (220) | Ražošanas apjoms Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās par 4 %. Respektīvi, 2007. gadā tas pieauga par 5 % līdz aptuveni 2 570 000 tonnām, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, krasi samazinājās par 10 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu, sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnu.

  4.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(220)

Ražošanas apjoms Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās par 4 %. Respektīvi, 2007. gadā tas pieauga par 5 % līdz aptuveni 2 570 000 tonnām, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, krasi samazinājās par 10 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu, sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnu.

4.   tabula

2006

2007

2008

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indekss (2006=100)

100

105

95

96

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (221) | Eiropas Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Proti, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā — vēl par 5 procentpunktiem, un visbeidzot IP — par 9 procentpunktiem.

  5.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Jaudas izlietojums | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(221)

Eiropas Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Proti, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā — vēl par 5 procentpunktiem, un visbeidzot IP — par 9 procentpunktiem.

5.   tabula

2006

2007

2008

IP

Ražošanas jauda (tonnas)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indekss (2006=100)

100

101

106

115

Jaudas izlietojums

83 %

87 %

75 %

69 %

Indekss (2006=100)

100

105

90

84

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

| (222) | Jaudas izlietojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas pieauga līdz 87 %, bet vēlāk, 2008. gadā, samazinājās līdz 75 % un IP bija tikai 69 %. Jaudas izlietojuma kritums 2008. gadā un IP atspoguļo samazināto ražošanas apjomu un palielināto ražošanas jaudu šajā periodā. |
| --- | --- |

(222)

Jaudas izlietojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas pieauga līdz 87 %, bet vēlāk, 2008. gadā, samazinājās līdz 75 % un IP bija tikai 69 %. Jaudas izlietojuma kritums 2008. gadā un IP atspoguļo samazināto ražošanas apjomu un palielināto ražošanas jaudu šajā periodā.

c)   Pārdošanas apjoms

| (223) | Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem ES tirgū attiecīgajā periodā mēreni samazinājās. Pārdevumi 2007. gadā pieauga par 5 %, bet nākamajā gadā bija nedaudz mazāki par apjomu 2006. gadā, savukārt IP tie bija par 3 % mazāki nekā 2006. gadā — aptuveni 2 100 000 tonnu. Ņemot vērā krājumu ierobežoto apjomu, pārdevumu tendences cieši atspoguļo ražošanas apjoma tendences.

  6.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumi ES (tonnas) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(223)

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem ES tirgū attiecīgajā periodā mēreni samazinājās. Pārdevumi 2007. gadā pieauga par 5 %, bet nākamajā gadā bija nedaudz mazāki par apjomu 2006. gadā, savukārt IP tie bija par 3 % mazāki nekā 2006. gadā — aptuveni 2 100 000 tonnu. Ņemot vērā krājumu ierobežoto apjomu, pārdevumu tendences cieši atspoguļo ražošanas apjoma tendences.

6.   tabula

2006

2007

2008

IP

Pārdevumi ES (tonnas)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indekss (2006=100)

100

105

99

97

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

d)   Tirgus daļa

| (224) | Eiropas Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja desmit procentpunktus no tirgus daļas, kura no 85 % 2006. gadā samazinājās līdz 75 % IP. Šis tirgus daļas zaudējums liecina, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Eiropas Savienības ražošanas nozares pārdevumi attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Tiek atzīmēts, ka šo samazināšanās tendenci konstatēja arī atlasē iekļautajiem Eiropas Savienības ražotājiem.

  7.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES ražotāju tirgus daļa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indekss (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība un Eurostat dati. |

(224)

Eiropas Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja desmit procentpunktus no tirgus daļas, kura no 85 % 2006. gadā samazinājās līdz 75 % IP. Šis tirgus daļas zaudējums liecina, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Eiropas Savienības ražošanas nozares pārdevumi attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Tiek atzīmēts, ka šo samazināšanās tendenci konstatēja arī atlasē iekļautajiem Eiropas Savienības ražotājiem.

7.   tabula

2006

2007

2008

IP

ES ražotāju tirgus daļa

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indekss (2006=100)

100

98

94

88

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība un Eurostat dati.

e)   Izaugsme

| (225) | Lai gan laikposmā no 2006. gada līdz IP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, ES ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 3 % un ES ražotāju tirgus daļa samazinājās par desmit procentpunktiem. Savukārt subsidētā importa tirgus daļa tajā pašā laika periodā no 2,1 % pieauga līdz 10,2 %. Tādējādi tiek secināts, ka Eiropas Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(225)

Lai gan laikposmā no 2006. gada līdz IP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, ES ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 3 % un ES ražotāju tirgus daļa samazinājās par desmit procentpunktiem. Savukārt subsidētā importa tirgus daļa tajā pašā laika periodā no 2,1 % pieauga līdz 10,2 %. Tādējādi tiek secināts, ka Eiropas Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

f)   Nodarbinātība

| (226) | Attiecībā uz Savienības ražotāju nodarbinātības līmeni laikposmā no 2006. gada līdz IP vērojams samazinājums par 15 %. Respektīvi, nodarbināto personu skaits no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā ievērojami samazinājās līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 %, un saglabājās tuvu šim līmenim 2008. gadā un IP. Kritums 2007. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.

  8.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (personas) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(226)

Attiecībā uz Savienības ražotāju nodarbinātības līmeni laikposmā no 2006. gada līdz IP vērojams samazinājums par 15 %. Respektīvi, nodarbināto personu skaits no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā ievērojami samazinājās līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 %, un saglabājās tuvu šim līmenim 2008. gadā un IP. Kritums 2007. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.

8.   tabula

2006

2007

2008

IP

Nodarbinātība (personas)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indekss (2006=100)

100

87

85

85

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

g)   Produktivitāte

| (227) | Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās mazāk nekā nodarbinātības līmenis, un liecina par Savienības ražotāju darbības lielāku efektivitāti. Tas ir īpaši redzams 2007. gadā, kad, neraugoties uz nodarbinātības līmeņa samazināšanos, ražošanas apjoms palielinājās, un produktivitāte bija par 21 % lielāka nekā 2006. gadā.

  9.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(227)

Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās mazāk nekā nodarbinātības līmenis, un liecina par Savienības ražotāju darbības lielāku efektivitāti. Tas ir īpaši redzams 2007. gadā, kad, neraugoties uz nodarbinātības līmeņa samazināšanos, ražošanas apjoms palielinājās, un produktivitāte bija par 21 % lielāka nekā 2006. gadā.

9.   tabula

2006

2007

2008

IP

Produktivitāte (tonnas uz darbinieku)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indekss (2006=100)

100

121

112

112

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

h)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

| (228) | Savienības ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītajiem klientiem laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās stabilas — aptuveni EUR 1 100 par tonnu. Gada vidējā pārdošanas cena IP samazinājās par 12 % un sasniedza EUR 977 par tonnu. Gada vidējā pārdošanas cena neatspoguļo PET mēneša un pat ne dienas cenas svārstības Eiropas Savienības (un pasaules) tirgū, taču to uzskata par pietiekamu, lai liecinātu par tendenci attiecīgajā periodā. PET pārdošanas cenas parasti atbilst tā galveno izejmateriālu (galvenokārt PTA un MEG) cenu tendencēm, jo tās veido līdz pat 80 % no kopējām PET izmaksām.

  10.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES tirgū (EUR/tonna) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība. |

(228)

Savienības ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītajiem klientiem laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās stabilas — aptuveni EUR 1 100 par tonnu. Gada vidējā pārdošanas cena IP samazinājās par 12 % un sasniedza EUR 977 par tonnu. Gada vidējā pārdošanas cena neatspoguļo PET mēneša un pat ne dienas cenas svārstības Eiropas Savienības (un pasaules) tirgū, taču to uzskata par pietiekamu, lai liecinātu par tendenci attiecīgajā periodā. PET pārdošanas cenas parasti atbilst tā galveno izejmateriālu (galvenokārt PTA un MEG) cenu tendencēm, jo tās veido līdz pat 80 % no kopējām PET izmaksām.

10.   tabula

2006

2007

2008

IP

Vienības cena ES tirgū (EUR/tonna)

1 110

1 105

1 111

977

Indekss (2006=100)

100

100

100

88

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība.

| (229) | Kā norādīts iepriekš, subsidētais imports no attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(229)

Kā norādīts iepriekš, subsidētais imports no attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

i)   Subsīdijas normas lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga un subsidēšanas

| (230) | Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju starpības ietekme uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. Ir būtiski atgādināt, ka kopš 2000. gada spēkā ir antidempinga pasākumi attiecībā uz PET importu no Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas, Malaizijas, Taivānas, Taizemes un kopš 2004. gada — no Ķīnas Tautas Republikas. Kopš 2000. gada ir ieviesti arī kompensācijas pasākumi attiecībā uz importu no Indijas. Ievērojot, ka šajā izmeklēšanā aplūkotajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un pieauga tās zaudējumi, nevar konstatēt faktisku atkopšanos no iepriekšējā dempinga un subsidēšanas, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari joprojām apdraud kaitīgā ietekme, ko rada viss subsidētais imports Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju starpības ietekme uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. Ir būtiski atgādināt, ka kopš 2000. gada spēkā ir antidempinga pasākumi attiecībā uz PET importu no Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas, Malaizijas, Taivānas, Taizemes un kopš 2004. gada — no Ķīnas Tautas Republikas. Kopš 2000. gada ir ieviesti arī kompensācijas pasākumi attiecībā uz importu no Indijas. Ievērojot, ka šajā izmeklēšanā aplūkotajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un pieauga tās zaudējumi, nevar konstatēt faktisku atkopšanos no iepriekšējā dempinga un subsidēšanas, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari joprojām apdraud kaitīgā ietekme, ko rada viss subsidētais imports Savienības tirgū.

4.4.2.   Mikroekonomikas elementi

a)   Krājumi

| (231) | Atlasē iekļautiem ražotājiem laikposmā no 2006. gada līdz IP beigu krājumi palielinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumu apjoms bija par 5 % mazāks nekā gada ražīgums, un tādējādi kaitējuma analīzē šis rādītājs ir nenozīmīgs.
  11.   tabula










  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnas) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(231)

Atlasē iekļautiem ražotājiem laikposmā no 2006. gada līdz IP beigu krājumi palielinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumu apjoms bija par 5 % mazāks nekā gada ražīgums, un tādējādi kaitējuma analīzē šis rādītājs ir nenozīmīgs.

11.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Noslēguma krājumi (tonnas)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indekss (2006=100)

100

94

77

78

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

b)   Algas

| (232) | No 2006. līdz 2007. gadam par 11 % palielinājās gada darbaspēka izmaksas, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tās samazinājās par 2 procentpunktiem, un IP, salīdzinot ar 2008. gadu, tās samazinājās vēl par 9 procentpunktiem, sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2006. gadā. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas bija stabilas.

  12.   tabula










  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada darbaspēka izmaksas (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(232)

No 2006. līdz 2007. gadam par 11 % palielinājās gada darbaspēka izmaksas, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tās samazinājās par 2 procentpunktiem, un IP, salīdzinot ar 2008. gadu, tās samazinājās vēl par 9 procentpunktiem, sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2006. gadā. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas bija stabilas.

12.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Gada darbaspēka izmaksas (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indekss (2006=100)

100

111

109

100

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

c)   Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums

| (233) | Atlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā par līdzīgā ražojuma pārdevumiem nesaistītiem klientiem ES tirgū izteikts kā tīro pārdošanas ienākumu procenti saglabājās negatīvs un pat samazinājās no – 6,9 % līdz – 7,5 %. Respektīvi, atlasē iekļauto ražotāju situācija attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās 2007. gadā, kad tīrie zaudējumi bija tikai – 1,5 % no tīrajiem pārdevumiem, taču 2008. gadā zaudējumi krasi palielinājās līdz – 9,3 %. Situācija ievērojami uzlabojās IP.

  13.   tabula










  atlase | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indekss (2006=-100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Ieguldījumu ienesīgums (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indekss (2006=-100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(233)

Atlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā par līdzīgā ražojuma pārdevumiem nesaistītiem klientiem ES tirgū izteikts kā tīro pārdošanas ienākumu procenti saglabājās negatīvs un pat samazinājās no – 6,9 % līdz – 7,5 %. Respektīvi, atlasē iekļauto ražotāju situācija attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās 2007. gadā, kad tīrie zaudējumi bija tikai – 1,5 % no tīrajiem pārdevumiem, taču 2008. gadā zaudējumi krasi palielinājās līdz – 9,3 %. Situācija ievērojami uzlabojās IP.

13.   tabula

atlase

2006

2007

2008

IP

ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indekss (2006=-100)

– 100

–22

– 134

– 108

Ieguldījumu ienesīgums (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indekss (2006=-100)

– 100

–32

– 175

– 127

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (234) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. Tas no – 9,6 % 2006. gadā pieauga līdz – 3,1 % 2007. gadā. Tas samazinājās līdz – 16,8 % 2008. gadā un IP atkal palielinājās līdz – 12,3 %. Kopumā ieguldījumu ienesīguma rādītājs saglabājās negatīvs un attiecīgajā periodā samazinājās par 2,7 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(234)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. Tas no – 9,6 % 2006. gadā pieauga līdz – 3,1 % 2007. gadā. Tas samazinājās līdz – 16,8 % 2008. gadā un IP atkal palielinājās līdz – 12,3 %. Kopumā ieguldījumu ienesīguma rādītājs saglabājās negatīvs un attiecīgajā periodā samazinājās par 2,7 procentpunktiem.

d)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (235) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva — EUR 18,5 miljoni. Tā ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad rādītājs kļuva pozitīvs — EUR 19,5 miljoni, taču pamatīgi samazinājās 2008. gadā (EUR 42 miljoni) un IP laikā sasniedza negatīvu vērtību: – EUR 11 miljonus. Kopumā naudas plūsmas apjoms attiecīgajā periodā uzlabojās, lai gan saglabājās negatīvs. |
| --- | --- |

(235)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva — EUR 18,5 miljoni. Tā ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad rādītājs kļuva pozitīvs — EUR 19,5 miljoni, taču pamatīgi samazinājās 2008. gadā (EUR 42 miljoni) un IP laikā sasniedza negatīvu vērtību: – EUR 11 miljonus. Kopumā naudas plūsmas apjoms attiecīgajā periodā uzlabojās, lai gan saglabājās negatīvs.

| (236) | Nebija pazīmju, ka Eiropas Savienības ražošanas nozare saskārās ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tādēļ, ka atsevišķi ražotāji ir iekļauti lielāku grupu sastāvā.

  14.   tabula










  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indekss (2006=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(236)

Nebija pazīmju, ka Eiropas Savienības ražošanas nozare saskārās ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tādēļ, ka atsevišķi ražotāji ir iekļauti lielāku grupu sastāvā.

14.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Naudas plūsma (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indekss (2006=100)

– 100

206

– 229

–60

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

e)   Ieguldījumi

| (237) | Atlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam tie saruka vēl par 59 procentpunktiem un, salīdzinot ar 2008. gadu, IP ievērojami samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 96 %. Kraso ieguldījumu samazinājumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā ar nolūku palielināt ražošanas jaudu tika iegādātas jaunas ražošanas līnijas.

  15.   tabula










  Paraugs | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(237)

Atlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam tie saruka vēl par 59 procentpunktiem un, salīdzinot ar 2008. gadu, IP ievērojami samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 96 %. Kraso ieguldījumu samazinājumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā ar nolūku palielināt ražošanas jaudu tika iegādātas jaunas ražošanas līnijas.

15.   tabula

Paraugs

2006

2007

2008

IP

Neto ieguldījumi (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indekss (2006=100)

100

66

7

4

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

| (238) | Makroekonomikas datu analīze liecina, ka Savienības ražotāju produkcijas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Lai gan konstatētais samazinājums nebija dramatisks, tas jāaplūko, ņemot vērā pieprasījuma pieaugumu laikposmā no 2006. gada līdz IP, kas izraisīja Eiropas Savienības ražotāju tirgus daļas kritumu par 10 procentpunktiem — līdz 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Makroekonomikas datu analīze liecina, ka Savienības ražotāju produkcijas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Lai gan konstatētais samazinājums nebija dramatisks, tas jāaplūko, ņemot vērā pieprasījuma pieaugumu laikposmā no 2006. gada līdz IP, kas izraisīja Eiropas Savienības ražotāju tirgus daļas kritumu par 10 procentpunktiem — līdz 75 %.

| (239) | Tajā pašā laikā atbilstošie mikroekonomikas rādītāji liecina par nepārprotamu atlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums saglabājās negatīvs, un laikposmā no 2006. gada līdz IP tie kopumā samazinājās. Neraugoties uz kopumā pozitīvajām tendencēm, attiecīgajā periodā negatīvs saglabājās arī naudas plūsmas apjoms. |
| --- | --- |

(239)

Tajā pašā laikā atbilstošie mikroekonomikas rādītāji liecina par nepārprotamu atlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums saglabājās negatīvs, un laikposmā no 2006. gada līdz IP tie kopumā samazinājās. Neraugoties uz kopumā pozitīvajām tendencēm, attiecīgajā periodā negatīvs saglabājās arī naudas plūsmas apjoms.

| (240) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(240)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (241) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(241)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.   Subsidētā importa ietekme

| (242) | Laikposmā no 2006. gada līdz IP attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms pieauga vairāk nekā pieckārtīgi — līdz 304 200 tonnām —, un tā tirgus daļa palielinājās par gandrīz astoņiem procentpunktiem (no 2,1 % līdz 10,2 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja aptuveni desmit procentpunktus no tirgus daļas (no 84,9 % līdz 72,1 %). Vidējā importa cena laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās un saglabājās zemāka nekā Savienības ražotāju noteiktā vidējā cena. |
| --- | --- |

(242)

Laikposmā no 2006. gada līdz IP attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms pieauga vairāk nekā pieckārtīgi — līdz 304 200 tonnām —, un tā tirgus daļa palielinājās par gandrīz astoņiem procentpunktiem (no 2,1 % līdz 10,2 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozare zaudēja aptuveni desmit procentpunktus no tirgus daļas (no 84,9 % līdz 72,1 %). Vidējā importa cena laikposmā no 2006. gada līdz IP samazinājās un saglabājās zemāka nekā Savienības ražotāju noteiktā vidējā cena.

| (243) | Kā norādīts 216. apsvērumā, subsidētais imports samazināja cenu par vidēji 3,2 %. Pat ja cenas samazinājums nepārsniedza 4 %, to nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo PET ir patēriņa prece, un tās konkurētspēju galvenokārt nosaka cena. |
| --- | --- |

(243)

Kā norādīts 216. apsvērumā, subsidētais imports samazināja cenu par vidēji 3,2 %. Pat ja cenas samazinājums nepārsniedza 4 %, to nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo PET ir patēriņa prece, un tās konkurētspēju galvenokārt nosaka cena.

| (244) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka PET imports nevarēja radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ņemot vērā to, ka šā importa līmenis tikai nedaudz pārsniedza importa de minimis robežvērtību. Tomēr IP imports no Irānas, kura tirgus daļa bija 1,9 %, pārsniedza pamatregulā norādīto de minimis robežvērtību. Turklāt Irānas importa cenas samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Ņemot vērā šos aspektus, Irānas eksportētāja paustais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(244)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka PET imports nevarēja radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ņemot vērā to, ka šā importa līmenis tikai nedaudz pārsniedza importa de minimis robežvērtību. Tomēr IP imports no Irānas, kura tirgus daļa bija 1,9 %, pārsniedza pamatregulā norādīto de minimis robežvērtību. Turklāt Irānas importa cenas samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Ņemot vērā šos aspektus, Irānas eksportētāja paustais apgalvojums tiek noraidīts.

| (245) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, ko izraisīja imports no attiecīgajām valstīm, tiek uzskatīts, ka šis subsidētais imports izraisīja cenu lejupslīdi, liedzot Savienības ražošanas nozarei saglabāt pārdošanas cenas tādā līmenī, kas būtu vajadzīgs, lai segtu izmaksas un gūtu peļņu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka starp šo importu un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pastāv cēloņsakarība. |
| --- | --- |

(245)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, ko izraisīja imports no attiecīgajām valstīm, tiek uzskatīts, ka šis subsidētais imports izraisīja cenu lejupslīdi, liedzot Savienības ražošanas nozarei saglabāt pārdošanas cenas tādā līmenī, kas būtu vajadzīgs, lai segtu izmaksas un gūtu peļņu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka starp šo importu un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pastāv cēloņsakarība.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Eiropas Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

| (246) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka visu kaitējumu izraisīja Savienības ražotāju mazā aktivitāte eksporta jomā. Kā liecina nākamā tabula, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Eksporta cenu līmenis tajā pašā laika periodā samazinājās par 10 %, kā rezultātā eksporta pārdevumu vērtīb attiecīgajā periodā bija stabila. Tādējādi nav pazīmju par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja eksporta rezultāti.

  16.   tabula










  Eiropas Savienības ražošanas nozare | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdevumi (tonnās) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksporta pārdevumi (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksporta cena (EUR/tonna) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(246)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka visu kaitējumu izraisīja Savienības ražotāju mazā aktivitāte eksporta jomā. Kā liecina nākamā tabula, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Eksporta cenu līmenis tajā pašā laika periodā samazinājās par 10 %, kā rezultātā eksporta pārdevumu vērtīb attiecīgajā periodā bija stabila. Tādējādi nav pazīmju par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja eksporta rezultāti.

16.   tabula

Eiropas Savienības ražošanas nozare

2006

2007

2008

IP

Eksporta pārdevumi (tonnās)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indekss (2006=100)

100

94

91

111

Eksporta pārdevumi (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indekss (2006=100)

100

95

88

100

Eksporta cena (EUR/tonna)

1 109

1 128

1 072

1 002

Informācijas avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (247) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū ir mākslīgi augstas. Saskaņā ar šīs ieinteresētās personas teikto šo apgalvojumu apstiprina tas, kas cenas ES tirgū nemainījās, bet eksporta pārdošanas cenas pazeminājās. Tomēr izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā Savienības tirgū ir pazeminājušās par 12 % atbilstīgi eksporta cenu samazinājumam šajā pašā periodā. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(247)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū ir mākslīgi augstas. Saskaņā ar šīs ieinteresētās personas teikto šo apgalvojumu apstiprina tas, kas cenas ES tirgū nemainījās, bet eksporta pārdošanas cenas pazeminājās. Tomēr izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā Savienības tirgū ir pazeminājušās par 12 % atbilstīgi eksporta cenu samazinājumam šajā pašā periodā. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts.

5.3.2.   Imports no trešajām valstīm

a)   Korejas Republika

| (248) | Uz Korejas Republiku kopš 2000. gada attiecas antidempinga maksājumi. Taču diviem Korejas uzņēmumiem ir piemērots nulles likmes nodoklis, un izmeklēšanā konstatēja, ka joprojām ir augsts Korejas Republikas izcelsmes importa līmenis un ka attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Laikposmā no 2006. gada līdz IP imports no Korejas pieauga par gandrīz 150 %, un tā attiecīgā tirgus daļa no 3,5 % 2006. gadā palielinājās līdz 7,7 % IP.

  17.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnas) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Importa no Dienvidkorejas tirgus daļa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importa cena (EUR par tonnu) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Informācijas avots: Eurostat. |

(248)

Uz Korejas Republiku kopš 2000. gada attiecas antidempinga maksājumi. Taču diviem Korejas uzņēmumiem ir piemērots nulles likmes nodoklis, un izmeklēšanā konstatēja, ka joprojām ir augsts Korejas Republikas izcelsmes importa līmenis un ka attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Laikposmā no 2006. gada līdz IP imports no Korejas pieauga par gandrīz 150 %, un tā attiecīgā tirgus daļa no 3,5 % 2006. gadā palielinājās līdz 7,7 % IP.

17.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnas)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indekss (2006=100)

100

139

189

246

Importa no Dienvidkorejas tirgus daļa

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importa cena (EUR par tonnu)

1 084

1 071

1 063

914

Informācijas avots: Eurostat.

| (249) | Vidējā Korejas izcelsmes importa cena saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr Korejas izcelsmes importa cenas bija augstākas par attiecīgo valstu importa vidējām cenām. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka imports no Korejas Republikas veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tā ietekme bija tikai ierobežota, un tiek uzskatīts, ka šī importa dēļ nav likvidēta cēloņsakarība, kas konstatēta attiecībā uz subsidēto importu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(249)

Vidējā Korejas izcelsmes importa cena saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr Korejas izcelsmes importa cenas bija augstākas par attiecīgo valstu importa vidējām cenām. Tādējādi, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka imports no Korejas Republikas veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tā ietekme bija tikai ierobežota, un tiek uzskatīts, ka šī importa dēļ nav likvidēta cēloņsakarība, kas konstatēta attiecībā uz subsidēto importu no attiecīgajām valstīm.

| (250) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka Irānas importa pieaugumu veicināja Dienvidkorejas importa samazinājums, un tāpēc tas nenotika uz Eiropas ražotāju rēķina. Tomēr Eurostat dati liecina, ka attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm vienlaikus stabili palielinājās. Tādējādi nevar secināt, ka imports no Irānas tikai aizvietoja importu no Dienvidkorejas |
| --- | --- |

(250)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka Irānas importa pieaugumu veicināja Dienvidkorejas importa samazinājums, un tāpēc tas nenotika uz Eiropas ražotāju rēķina. Tomēr Eurostat dati liecina, ka attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm vienlaikus stabili palielinājās. Tādējādi nevar secināt, ka imports no Irānas tikai aizvietoja importu no Dienvidkorejas

b)   Citas valstis

| (251) | Citu valstu importa cenas vidēji bija ievērojami augstākas nekā Eiropas Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Turklāt attiecīgajā periodā šis imports zaudēja tirgus daļu. Tādējādi netiek uzskatīts, ka šis imports var nodarīt kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei.

  18.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no citām valstīm (tonnas) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Citu valstu importa tirgus daļa | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importa cena (EUR par tonnu) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Informācijas avots: Eurostat. |

(251)

Citu valstu importa cenas vidēji bija ievērojami augstākas nekā Eiropas Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Turklāt attiecīgajā periodā šis imports zaudēja tirgus daļu. Tādējādi netiek uzskatīts, ka šis imports var nodarīt kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei.

18.   tabula

2006

2007

2008

IP

Importa apjoms no citām valstīm (tonnas)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indekss (2006=100)

100

114

71

81

Citu valstu importa tirgus daļa

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importa cena (EUR par tonnu)

1 176

1 144

1 194

1 043

Informācijas avots: Eurostat.

5.3.3.   Ražotāju, kuri nesadarbojās, radītā konkurence Eiropas Savienībā

| (252) | Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis konkurences veids, kādu rada Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Šajā procedūrā nesadarbojās pieci Savienības ražotāji. Viens no tiem pārtrauca ražošanu jau IP, savukārt divi pārējie ražotāji to izdarīja neilgi pēc tā. Ražotāju, kuri nesadarbojās, pārdošanas apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz sūdzībā iekļauto informāciju. Pieejamā informācija liecina, ka attiecīgajā periodā šo ražotāju tirgus daļa saruka no 20,5 % 2006. gadā līdz 16 % IP. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka šo ražotāju rīcība būtu likvidējusi cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

  19.   tabula










  ES ražotāji, kuri nesadarbojās | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdevumi (tonnas) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indekss (2006=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Tirgus daļa | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Informācijas avots: sūdzība. |

(252)

Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis konkurences veids, kādu rada Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Šajā procedūrā nesadarbojās pieci Savienības ražotāji. Viens no tiem pārtrauca ražošanu jau IP, savukārt divi pārējie ražotāji to izdarīja neilgi pēc tā. Ražotāju, kuri nesadarbojās, pārdošanas apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz sūdzībā iekļauto informāciju. Pieejamā informācija liecina, ka attiecīgajā periodā šo ražotāju tirgus daļa saruka no 20,5 % 2006. gadā līdz 16 % IP. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka šo ražotāju rīcība būtu likvidējusi cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

19.   tabula

ES ražotāji, kuri nesadarbojās

2006

2007

2008

IP

ES pārdevumi (tonnas)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indekss (2006=100)

100

89

64

86

Tirgus daļa

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Informācijas avots: sūdzība.

5.3.4.   Ekonomikas lejupslīde

| (253) | Finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gadā, izraisīja lēnāku tirgus pieaugumu, nekā tika gaidīts, un, salīdzinot ar 21. gadsimta sākumu, kad novērotais gada izaugsmes līmenis bija 10 %, tas bija nepierasts. Pieprasījums pēc PET pirmoreiz samazinājās 2008. gadā. Tas nepārprotami ietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējos rezultātus. |
| --- | --- |

(253)

Finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gadā, izraisīja lēnāku tirgus pieaugumu, nekā tika gaidīts, un, salīdzinot ar 21. gadsimta sākumu, kad novērotais gada izaugsmes līmenis bija 10 %, tas bija nepierasts. Pieprasījums pēc PET pirmoreiz samazinājās 2008. gadā. Tas nepārprotami ietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējos rezultātus.

| (254) | Tomēr ekonomikas lejupslīdes nelabvēlīgo ietekmi un pieprasījuma samazinājumu pastiprināja importa no attiecīgajām valstīm pieaugums, kas mazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas. Pat tad, ja tādējādi varētu uzskatīt, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu laikposmā no 2008. gada pēdējā ceturkšņa, tā nekādā veidā nevar mazināt kaitējumu, kādu subsidētā importa cena ES tirgū ir radījusi visā attiecīgajā periodā. Pat situācijā, kad samazinās pārdevumi, Eiropas Savienības ražošanas nozarei vajadzētu varēt saglabāt pieņemamu cenu līmeni un tādējādi ierobežot patēriņa pieauguma samazinājuma nelabvēlīgo ietekmi, taču tas iespējams tikai tad, ja tirgū nav negodīgas konkurences, ko rada imports par zemu cenu. |
| --- | --- |

(254)

Tomēr ekonomikas lejupslīdes nelabvēlīgo ietekmi un pieprasījuma samazinājumu pastiprināja importa no attiecīgajām valstīm pieaugums, kas mazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares cenas. Pat tad, ja tādējādi varētu uzskatīt, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu laikposmā no 2008. gada pēdējā ceturkšņa, tā nekādā veidā nevar mazināt kaitējumu, kādu subsidētā importa cena ES tirgū ir radījusi visā attiecīgajā periodā. Pat situācijā, kad samazinās pārdevumi, Eiropas Savienības ražošanas nozarei vajadzētu varēt saglabāt pieņemamu cenu līmeni un tādējādi ierobežot patēriņa pieauguma samazinājuma nelabvēlīgo ietekmi, taču tas iespējams tikai tad, ja tirgū nav negodīgas konkurences, ko rada imports par zemu cenu.

| (255) | Ekonomikas lejupslīde arī nekādā veidā neietekmēja radīto kaitējumu, kas novērots jau pirms 2008. gada pēdējā ceturkšņa. |
| --- | --- |

(255)

Ekonomikas lejupslīde arī nekādā veidā neietekmēja radīto kaitējumu, kas novērots jau pirms 2008. gada pēdējā ceturkšņa.

| (256) | Tādējādi ekonomikas lejupslīde ir uzskatāma par elementu, kas veicina Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu tikai no 2008. gada pēdējā ceturkšņa, un, ņemot vērā tās vispārējo būtību, to nevar uzskatīt par iespējamu cēloni, kas likvidē cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu un subsidēto importu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(256)

Tādējādi ekonomikas lejupslīde ir uzskatāma par elementu, kas veicina Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu tikai no 2008. gada pēdējā ceturkšņa, un, ņemot vērā tās vispārējo būtību, to nevar uzskatīt par iespējamu cēloni, kas likvidē cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu un subsidēto importu no attiecīgajām valstīm.

5.3.5.   Ģeogrāfiskā atrašanās vieta

| (257) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, pirmkārt, izraisīja vismaz dažu ES ražotāju neizdevīga atrašanās vieta (t. i., liels attālums no ostas, kas tādējādi rada nevajadzīgas papildu izmaksas par izejmateriālu un gatavā ražojuma transportu). |
| --- | --- |

(257)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, pirmkārt, izraisīja vismaz dažu ES ražotāju neizdevīga atrašanās vieta (t. i., liels attālums no ostas, kas tādējādi rada nevajadzīgas papildu izmaksas par izejmateriālu un gatavā ražojuma transportu).

| (258) | Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu tiek atzīts, ka atrašanās vieta, kurai nav viegli piekļūt ar salīdzinoši lētākiem transportlīdzekļiem, noteikti rada zināmu neizdevīgu stāvokli gan saistībā ar izejmateriālu piegādi no piegādātājiem, gan gatavo ražojumu piegādi klientiem. Tomēr izmeklēšana un atlasē iekļauto Savienības ražotāju (divi no tiem atrodas ostas tuvumā, bet divi tālāk iekšzemē) sniegtie apstiprinātie dati neliecināja par būtisku savstarpēju saikni starp ģeogrāfisko atrašanās vietu un Eiropas Savienības ražotāju ekonomiskajiem rādītājiem. Patiesībā konstatētais kaitējums attiecās arī uz tiem ražotājiem, kuru atrašanās vieta bija ostas tuvumā. |
| --- | --- |

(258)

Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu tiek atzīts, ka atrašanās vieta, kurai nav viegli piekļūt ar salīdzinoši lētākiem transportlīdzekļiem, noteikti rada zināmu neizdevīgu stāvokli gan saistībā ar izejmateriālu piegādi no piegādātājiem, gan gatavo ražojumu piegādi klientiem. Tomēr izmeklēšana un atlasē iekļauto Savienības ražotāju (divi no tiem atrodas ostas tuvumā, bet divi tālāk iekšzemē) sniegtie apstiprinātie dati neliecināja par būtisku savstarpēju saikni starp ģeogrāfisko atrašanās vietu un Eiropas Savienības ražotāju ekonomiskajiem rādītājiem. Patiesībā konstatētais kaitējums attiecās arī uz tiem ražotājiem, kuru atrašanās vieta bija ostas tuvumā.

| (259) | Tādējādi tiek secināts, ka ģeogrāfiskā atrašanās vieta būtiski neveicina Savienības ražošanas nozarei nodarīto materiālo kaitējumu. |
| --- | --- |

(259)

Tādējādi tiek secināts, ka ģeogrāfiskā atrašanās vieta būtiski neveicina Savienības ražošanas nozarei nodarīto materiālo kaitējumu.

5.3.6.   Vertikālā integrācija

| (260) | Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisa tas, ka daudzi ES ražotāji nav vertikāli integrēti (saistībā ar PTA ražošanu) un tādējādi to izmaksas ir neizdevīgākas nekā integrētajiem eksportētājiem. Atlasē iekļauto ES ražotāju apstiprinātie dati neliecināja par būtisku PTA ražošanas vertikālās integrācijas un ES ražotāju ekonomisko rādītāju savstarpēju saistību. |
| --- | --- |

(260)

Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisa tas, ka daudzi ES ražotāji nav vertikāli integrēti (saistībā ar PTA ražošanu) un tādējādi to izmaksas ir neizdevīgākas nekā integrētajiem eksportētājiem. Atlasē iekļauto ES ražotāju apstiprinātie dati neliecināja par būtisku PTA ražošanas vertikālās integrācijas un ES ražotāju ekonomisko rādītāju savstarpēju saistību.

| (261) | Tādējādi tiek secināts, ka vertikālās integrācijas trūkums PTA ražošanā neveicināja Eiropas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(261)

Tādējādi tiek secināts, ka vertikālās integrācijas trūkums PTA ražošanā neveicināja Eiropas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (262) | Vienlaikus, no vienas puses, pieauga subsidētais imports no attiecīgajām valstīm, palielinājas tirgus daļas un cenu samazinājums, un, no otra puses, pasliktinājās Savienības ražotāju situācija, tāpēc jāsecina, ka subsidētais imports pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanai. |
| --- | --- |

(262)

Vienlaikus, no vienas puses, pieauga subsidētais imports no attiecīgajām valstīm, palielinājas tirgus daļas un cenu samazinājums, un, no otra puses, pasliktinājās Savienības ražotāju situācija, tāpēc jāsecina, ka subsidētais imports pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanai.

| (263) | Tika analizēti arī citi faktori, taču netika konstatēts, ka tie likvidē cēloņsakarību starp subsidētā importa ietekmi un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu varētu būt veicinājis imports no Korejas Republikas, taču, ņemot vērā šī importa un Savienības tirgus nelielās cenu atšķirības, tiek uzskatīts, ka tas nelikvidē cēloņsakarību, kas konstatēta saistībā ar subsidēto importu no attiecīgajām valstīm. Tā kā importa no trešām valstīm tirgus daļa ir samazinājusies un tā cenu līmenis ir augsts, nav pierādījumu, ka tas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt neviens cits zināms faktors, t. i., Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti, konkurence, ko radīja pārējie Savienības ražotāji, ekonomikas lejupslīde, ģeogrāfiskā atrašanās vieta un vertikālās integrācijas trūkums, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā apmērā, kas likvidētu cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(263)

Tika analizēti arī citi faktori, taču netika konstatēts, ka tie likvidē cēloņsakarību starp subsidētā importa ietekmi un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu varētu būt veicinājis imports no Korejas Republikas, taču, ņemot vērā šī importa un Savienības tirgus nelielās cenu atšķirības, tiek uzskatīts, ka tas nelikvidē cēloņsakarību, kas konstatēta saistībā ar subsidēto importu no attiecīgajām valstīm. Tā kā importa no trešām valstīm tirgus daļa ir samazinājusies un tā cenu līmenis ir augsts, nav pierādījumu, ka tas ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt neviens cits zināms faktors, t. i., Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti, konkurence, ko radīja pārējie Savienības ražotāji, ekonomikas lejupslīde, ģeogrāfiskā atrašanās vieta un vertikālās integrācijas trūkums, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā apmērā, kas likvidētu cēloņsakarību.

| (264) | Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā visu zināmo faktoru, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, ietekme ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no subsidētā importa kaitējošās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka imports no attiecīgajām valstīm ir nodarījis Eiropas Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(264)

Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā visu zināmo faktoru, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, ietekme ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no subsidētā importa kaitējošās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka imports no attiecīgajām valstīm ir nodarījis Eiropas Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (265) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu un cēloņsakarību, ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šī iemesla dēļ un atbilstīgi pamatregulas 31. panta 1. punktam Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu gaidāmo ietekmi uz visām iesaistītajām personām, kā arī to, kādas varētu būt sekas, ja pasākumus neveiktu. |
| --- | --- |

(265)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu un cēloņsakarību, ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šī iemesla dēļ un atbilstīgi pamatregulas 31. panta 1. punktam Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu gaidāmo ietekmi uz visām iesaistītajām personām, kā arī to, kādas varētu būt sekas, ja pasākumus neveiktu.

| (266) | Komisija nosūtīja anketas neatkarīgiem importētājiem, izejmateriālu piegādātājiem un to apvienībām. Kopā tika izsūtītas vairāk nekā 50 anketas, taču noteiktajā termiņā tika saņemtas tikai 13 atbildes. Turklāt vēlāk procedūras laikā 22 lietotāji iesniedza vēstules, kurās pausti iebildumi pret jebkādiem pasākumiem attiecībā uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(266)

Komisija nosūtīja anketas neatkarīgiem importētājiem, izejmateriālu piegādātājiem un to apvienībām. Kopā tika izsūtītas vairāk nekā 50 anketas, taču noteiktajā termiņā tika saņemtas tikai 13 atbildes. Turklāt vēlāk procedūras laikā 22 lietotāji iesniedza vēstules, kurās pausti iebildumi pret jebkādiem pasākumiem attiecībā uz šo gadījumu.

6.1.   Eiropas Savienības ražošanas nozares un citu Eiropas Savienības ražotāju intereses

| (267) | Paredzams, ka pasākumu attiecībā uz importu no attiecīgajām valstīm īstenošana novērsīs turpmāku tirgus kropļošanu un cenu samazinājumu, kā arī atjaunos godīgu konkurenci. Tas, savukārt, nodrošinātu Savienības ražošanas nozarei iespēju uzlabot savu situāciju lielāku cenu, lielāku pārdošanas apjomu un tirgus daļu dēļ. |
| --- | --- |

(267)

Paredzams, ka pasākumu attiecībā uz importu no attiecīgajām valstīm īstenošana novērsīs turpmāku tirgus kropļošanu un cenu samazinājumu, kā arī atjaunos godīgu konkurenci. Tas, savukārt, nodrošinātu Savienības ražošanas nozarei iespēju uzlabot savu situāciju lielāku cenu, lielāku pārdošanas apjomu un tirgus daļu dēļ.

| (268) | Ja pasākumi netiks ieviesti, paredzams, ka imports no attiecīgajām valstīm turpinās palielināties un ka tā zemās cenas samazinās Savienības ražošanas nozares cenas. Tādā gadījumā Savienības ražošanas nozarei nebūtu iespējas šo situāciju uzlabot. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares slikto finansiālo stāvokli, ir paredzams, ka slēgs arvien vairāk uzņēmumus, kas izraisītu bezdarba pieaugumu. |
| --- | --- |

(268)

Ja pasākumi netiks ieviesti, paredzams, ka imports no attiecīgajām valstīm turpinās palielināties un ka tā zemās cenas samazinās Savienības ražošanas nozares cenas. Tādā gadījumā Savienības ražošanas nozarei nebūtu iespējas šo situāciju uzlabot. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares slikto finansiālo stāvokli, ir paredzams, ka slēgs arvien vairāk uzņēmumus, kas izraisītu bezdarba pieaugumu.

| (269) | Nekas neliecina par to, ka pārējo Savienības ražotāju intereses, kuru sadarbība izmeklēšanā nebija aktīva, atšķirtos no norādītajām Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(269)

Nekas neliecina par to, ka pārējo Savienības ražotāju intereses, kuru sadarbība izmeklēšanā nebija aktīva, atšķirtos no norādītajām Savienības ražošanas nozares interesēm.

| (270) | Irānas uzņēmums apgalvoja, ka pasākumu ieviešana Savienības ražošanas nozarei nepalīdzēs, jo tā rezultātā būtu jauni ieguldījumi citās eksportētājvalstīs. Šo argumentu nevar pieņemt, jo, loģiski spriežot, tas nozīmētu, ka kompensācijas pasākumus nav iespējams noteikt tādiem ražojumiem, kuros veiktos ieguldījumus var novirzīt uz citām valstīm. Tas arī nozīmētu, ka tiek liegta aizsardzība pret negodīgu tirdzniecību tikai tāpēc, ka no citām trešajām valstīm ir iespējama jauna konkurence. |
| --- | --- |

(270)

Irānas uzņēmums apgalvoja, ka pasākumu ieviešana Savienības ražošanas nozarei nepalīdzēs, jo tā rezultātā būtu jauni ieguldījumi citās eksportētājvalstīs. Šo argumentu nevar pieņemt, jo, loģiski spriežot, tas nozīmētu, ka kompensācijas pasākumus nav iespējams noteikt tādiem ražojumiem, kuros veiktos ieguldījumus var novirzīt uz citām valstīm. Tas arī nozīmētu, ka tiek liegta aizsardzība pret negodīgu tirdzniecību tikai tāpēc, ka no citām trešajām valstīm ir iespējama jauna konkurence.

| (271) | Šī pati ieinteresētā persona apgalvoja arī to, ka nekādi pasākumi nemazinās ES PET ražošanas nozares strukturāli neizdevīgo konkurences stāvokli salīdzinājumā ar PET ražošanas nozari Āzijā un Tuvajos un Vidējos Austrumos. Tomēr šis apgalvojums netika pietiekami pamatots. Jānorāda, ka daži izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kuri ir vertikāli integrēti, arī atrodas sarežģītā finansiālā situācijā. Turklāt, pat ja būtu iespējams gūt konkurences priekšrocības (piemēram, lētāku piekļuvi izejmateriāliem), ražotāji eksportētāji joprojām saņemtu kompensējamās subsīdijas. |
| --- | --- |

(271)

Šī pati ieinteresētā persona apgalvoja arī to, ka nekādi pasākumi nemazinās ES PET ražošanas nozares strukturāli neizdevīgo konkurences stāvokli salīdzinājumā ar PET ražošanas nozari Āzijā un Tuvajos un Vidējos Austrumos. Tomēr šis apgalvojums netika pietiekami pamatots. Jānorāda, ka daži izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kuri ir vertikāli integrēti, arī atrodas sarežģītā finansiālā situācijā. Turklāt, pat ja būtu iespējams gūt konkurences priekšrocības (piemēram, lētāku piekļuvi izejmateriāliem), ražotāji eksportētāji joprojām saņemtu kompensējamās subsīdijas.

| (272) | Attiecīgi tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas pasākumu noteikšana skaidri būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(272)

Attiecīgi tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas pasākumu noteikšana skaidri būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā

| (273) | Kā norādīts iepriekš, tika veikta nesaistīto importētāju atlase, un no diviem atlasītajiem uzņēmumiem tikai viens importējošais starpnieks (Global Services International, “G.S.I.”) pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketu. Starpnieka, kurš sadarbojās, deklarētais importa apjoms ir būtiska daļa no visa attiecīgo valstu importa IP laikā. PET importa starpniecība veido G.S.I. uzņēmējdarbības lielāko daļu. Tā kā starpnieks strādā par komisijas maksu, nav gaidāms, ka nodevu noteikšana būtiski ietekmēs tā darbību, jo importa cenu faktisko pieaugumu uzņemsies tā klienti. |
| --- | --- |

(273)

Kā norādīts iepriekš, tika veikta nesaistīto importētāju atlase, un no diviem atlasītajiem uzņēmumiem tikai viens importējošais starpnieks (Global Services International, “G.S.I.”) pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketu. Starpnieka, kurš sadarbojās, deklarētais importa apjoms ir būtiska daļa no visa attiecīgo valstu importa IP laikā. PET importa starpniecība veido G.S.I. uzņēmējdarbības lielāko daļu. Tā kā starpnieks strādā par komisijas maksu, nav gaidāms, ka nodevu noteikšana būtiski ietekmēs tā darbību, jo importa cenu faktisko pieaugumu uzņemsies tā klienti.

| (274) | Neviens cits importētājs neiesniedza attiecīgo informāciju. Tā kā imports no citām valstīm, kurās patlaban ir spēkā antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi, netika pārtraukts, un tā kā ir pieejams imports no valstīm, kurās nav spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi (piemēram, Omānas, ASV, Brazīlijas), tiek uzskatīts, ka importētāji var veikt importu no šīm valstīm. |
| --- | --- |

(274)

Neviens cits importētājs neiesniedza attiecīgo informāciju. Tā kā imports no citām valstīm, kurās patlaban ir spēkā antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi, netika pārtraukts, un tā kā ir pieejams imports no valstīm, kurās nav spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi (piemēram, Omānas, ASV, Brazīlijas), tiek uzskatīts, ka importētāji var veikt importu no šīm valstīm.

| (275) | Attiecīgi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu ieviešanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz ES importētājiem. |
| --- | --- |

(275)

Attiecīgi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu ieviešanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz ES importētājiem.

6.3.   Izejmateriālu piegādātāju intereses Savienībā

| (276) | Noteiktajā termiņā iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, izmeklēšanā sadarbojās trīs izejmateriālu piegādātāji (divi PTA piegādātāji un viens MEG piegādātājs). To Eiropas ražotnēs nodarbināto un PTA/MEG ražošanā iesaistīto darbinieku skaits bija aptuveni 700. |
| --- | --- |

(276)

Noteiktajā termiņā iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, izmeklēšanā sadarbojās trīs izejmateriālu piegādātāji (divi PTA piegādātāji un viens MEG piegādātājs). To Eiropas ražotnēs nodarbināto un PTA/MEG ražošanā iesaistīto darbinieku skaits bija aptuveni 700.

| (277) | Atlasē iekļautie Savienības ražotāji no PTA ražotājiem, kuri sadarbojās, iepērk aptuveni 50 % no to pirktā PTA apjoma. PTA ražotāji ir ļoti atkarīgi no PET ražotāju situācijas, jo tie ir viņu galvenie klienti. Zemas PET cenas izraisa PTA cenu samazinājumu un mazāku PTA ražotāju peļņu. Tiek atzīmēts, ka notiek antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana par Taizemes izcelsmes PTA importu, tas nozīmē, ka ES PTA ražotāji var saskarties ar negodīgu konkurenci arī saistībā ar importu no Taizemes. Tādējādi tiek secināts, ka PTA ražotāji gūtu labumu no pasākumu attiecībā uz subsidētu PET importu ieviešanas. |
| --- | --- |

(277)

Atlasē iekļautie Savienības ražotāji no PTA ražotājiem, kuri sadarbojās, iepērk aptuveni 50 % no to pirktā PTA apjoma. PTA ražotāji ir ļoti atkarīgi no PET ražotāju situācijas, jo tie ir viņu galvenie klienti. Zemas PET cenas izraisa PTA cenu samazinājumu un mazāku PTA ražotāju peļņu. Tiek atzīmēts, ka notiek antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana par Taizemes izcelsmes PTA importu, tas nozīmē, ka ES PTA ražotāji var saskarties ar negodīgu konkurenci arī saistībā ar importu no Taizemes. Tādējādi tiek secināts, ka PTA ražotāji gūtu labumu no pasākumu attiecībā uz subsidētu PET importu ieviešanas.

| (278) | MEG piegādātājam, kurš sadarbojās, MEG veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Tiek atzīmēts, ka PET nav ne vienīgais, ne svarīgākais iespējamais MEG pielietojums un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no situācijas PET ražošanas nozarē. Tomēr sarežģījumiem PET ražošanas nozarē var būt neliela un ierobežota ietekme uz MEG piegādātājiem, vismaz īsā vai vidēji ilgā laikposmā. |
| --- | --- |

(278)

MEG piegādātājam, kurš sadarbojās, MEG veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Tiek atzīmēts, ka PET nav ne vienīgais, ne svarīgākais iespējamais MEG pielietojums un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no situācijas PET ražošanas nozarē. Tomēr sarežģījumiem PET ražošanas nozarē var būt neliela un ierobežota ietekme uz MEG piegādātājiem, vismaz īsā vai vidēji ilgā laikposmā.

| (279) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana attiecībā uz subsidēto importu no attiecīgajām valstīm atbilstu izejmateriālu piegādātāju interesēm. |
| --- | --- |

(279)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana attiecībā uz subsidēto importu no attiecīgajām valstīm atbilstu izejmateriālu piegādātāju interesēm.

6.4.   Lietotāju intereses

| (280) | PET, uz kuru attiecas šī procedūra (t. i., ar 78 ml/g vai lielāku viskozitāti, tā sauktā “pudeļu kategorija”), lielākoties izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. Attīstās tā izmantošana citu iepakojumu ražošanā (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu), kā arī lokšņu ražošanā, taču tā joprojām ir salīdzinoši ierobežota. PET pudeļu ražošanai ir divi posmi: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu ražošana var būt integrēts process (t. i., viens uzņēmums iepērk PET, ražo sagataves un veic pudeļu izpūšanu) vai arī var aprobežoties ar otro posmu (pudeles izpūšanu no sagataves). Sagataves ir salīdzinoši vienkārši pārvietojamas, jo tās ir nelielas un blīvas, savukārt tukšās pudeles ir nestabilas un izmēra dēļ rada ļoti lielas transporta izmaksas. |
| --- | --- |

(280)

PET, uz kuru attiecas šī procedūra (t. i., ar 78 ml/g vai lielāku viskozitāti, tā sauktā “pudeļu kategorija”), lielākoties izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. Attīstās tā izmantošana citu iepakojumu ražošanā (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu), kā arī lokšņu ražošanā, taču tā joprojām ir salīdzinoši ierobežota. PET pudeļu ražošanai ir divi posmi: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu ražošana var būt integrēts process (t. i., viens uzņēmums iepērk PET, ražo sagataves un veic pudeļu izpūšanu) vai arī var aprobežoties ar otro posmu (pudeles izpūšanu no sagataves). Sagataves ir salīdzinoši vienkārši pārvietojamas, jo tās ir nelielas un blīvas, savukārt tukšās pudeles ir nestabilas un izmēra dēļ rada ļoti lielas transporta izmaksas.

| (281) | Ūdeni un/vai citus dzērienus PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildīšanas uzņēmumi bieži ir iesaistīti PET uzņēmējdarbībā, veicot integrētas pudeļu ražošanas darbības vai arī slēdzot apstrādes līgumus ar apakšuzņēmējiem pārstrādātājiem un/vai pudeļu ražotājiem, kuru vietā tie vienojas ar ražotāju par cenu (daļēja apstrāde) vai pat iepērk PET sev domātajām pudelēm (pilnīga apstrāde). |
| --- | --- |

(281)

Ūdeni un/vai citus dzērienus PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildīšanas uzņēmumi bieži ir iesaistīti PET uzņēmējdarbībā, veicot integrētas pudeļu ražošanas darbības vai arī slēdzot apstrādes līgumus ar apakšuzņēmējiem pārstrādātājiem un/vai pudeļu ražotājiem, kuru vietā tie vienojas ar ražotāju par cenu (daļēja apstrāde) vai pat iepērk PET sev domātajām pudelēm (pilnīga apstrāde).

| (282) | Tādējādi var nodalīt divas lietotāju grupas:






  — | pārstrādātāji un/vai pudeļu ražotāji, kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārveido to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tālāk turpmākai apstrādei (vai pildīšanai), |
| --- | --- | --- |

(282)

Tādējādi var nodalīt divas lietotāju grupas:

—

pārstrādātāji un/vai pudeļu ražotāji, kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārveido to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tālāk turpmākai apstrādei (vai pildīšanai),

| — | pudeļu pildītāji, kas iepērk PET saviem apakšuzņēmējiem pudeļu ražotājiem/pārstrādātājiem (pilnīga apstrāde) vai vienojas par cenu, par kādu apakšuzņēmējs pārstrādātājs un/vai pudeļu ražotājs varēs iegādāties PET (daļēja apstrāde). |
| --- | --- |

—

pudeļu pildītāji, kas iepērk PET saviem apakšuzņēmējiem pudeļu ražotājiem/pārstrādātājiem (pilnīga apstrāde) vai vienojas par cenu, par kādu apakšuzņēmējs pārstrādātājs un/vai pudeļu ražotājs varēs iegādāties PET (daļēja apstrāde).

a)   Pārstrādātāji

| (283) | Pudeļu kategorijas PET galvenie lietotāji ir sagatavju ražotāji. Izmeklēšanā pilnībā sadarbojās (t. i., noteiktajā termiņā iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem) četri pārstrādātāji, kuri IP veidoja 16 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Kā minēts iepriekš, vēlāk procedūras gaitā ievērojams pārstrādātāju skaits izteica pretēju nostāju, taču nesniedza pierādāmus datus par savu patēriņu. Importa starpnieks, kas sadarbojās, uzklausīšanas laikā apgalvoja, ka vairāk nekā 80 % ES lietotāju neatbalsta pasākumus. Taču šī informācija nebija pietiekami pamatota, un to nevarēja apstiprināt. |
| --- | --- |

(283)

Pudeļu kategorijas PET galvenie lietotāji ir sagatavju ražotāji. Izmeklēšanā pilnībā sadarbojās (t. i., noteiktajā termiņā iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem) četri pārstrādātāji, kuri IP veidoja 16 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Kā minēts iepriekš, vēlāk procedūras gaitā ievērojams pārstrādātāju skaits izteica pretēju nostāju, taču nesniedza pierādāmus datus par savu patēriņu. Importa starpnieks, kas sadarbojās, uzklausīšanas laikā apgalvoja, ka vairāk nekā 80 % ES lietotāju neatbalsta pasākumus. Taču šī informācija nebija pietiekami pamatota, un to nevarēja apstiprināt.

| (284) | Apvienība, kas pārstāv Eiropas plastmasas pārstrādātājus (EuPC), uzklausīšanas laikā paziņoja, ka tai ir neitrāla nostāja attiecībā uz šo procedūru. Lai gan daži tās biedri iebilstu pret jebkādiem pasākumiem, pašreizējais PET cenu līmenis Eiropas tirgū PET otrreizējas pārstrādes uzņēmumiem nav ilgtspējīgs. PET otrreizējas pārstrādes uzņēmumi (kurus arī pārstāv EuPC) pasākumus atbalstītu. Tomēr vēlākā izmeklēšanas posmā apvienība mainīja savu nostāju un iebilda pret pasākumu ieviešanu. Apvienība apgalvoja, ka pasākumu ieviešana radītu pārmērīgas izmaksas ES plastmasas pārstrādātāju nozarei, kurā galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Apvienība apgalvoja, ka šie MVU nespēs tikt galā ar augstākām PET cenām, un tāpēc tie vai nu būs spiesti pārtraukt savu darbību, vai tiks mudināti ražotnes pārvietot ārpus Savienības. Šie apgalvojumi šajā posmā nav sīkāk pamatoti. |
| --- | --- |

(284)

Apvienība, kas pārstāv Eiropas plastmasas pārstrādātājus (EuPC), uzklausīšanas laikā paziņoja, ka tai ir neitrāla nostāja attiecībā uz šo procedūru. Lai gan daži tās biedri iebilstu pret jebkādiem pasākumiem, pašreizējais PET cenu līmenis Eiropas tirgū PET otrreizējas pārstrādes uzņēmumiem nav ilgtspējīgs. PET otrreizējas pārstrādes uzņēmumi (kurus arī pārstāv EuPC) pasākumus atbalstītu. Tomēr vēlākā izmeklēšanas posmā apvienība mainīja savu nostāju un iebilda pret pasākumu ieviešanu. Apvienība apgalvoja, ka pasākumu ieviešana radītu pārmērīgas izmaksas ES plastmasas pārstrādātāju nozarei, kurā galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Apvienība apgalvoja, ka šie MVU nespēs tikt galā ar augstākām PET cenām, un tāpēc tie vai nu būs spiesti pārtraukt savu darbību, vai tiks mudināti ražotnes pārvietot ārpus Savienības. Šie apgalvojumi šajā posmā nav sīkāk pamatoti.

| (285) | Pārstrādātāju uzņēmumos, kuri sadarbojās, kopējais darbinieku skaits bija 1 300, savukārt pārstrādātāju, kuri pauda savu nostāju vēlāk procedūras gaitā, deklarētais darbinieku skaits varētu būt 6 000 cilvēku. Importēšanas starpnieks un tā klienti uzklausīšanas laikā norādīja, ka pārstrādātāju darbinieku skaits ir aptuveni 20 000 cilvēku. Informācija par nodarbinātību vēl ir jāpārbauda. |
| --- | --- |

(285)

Pārstrādātāju uzņēmumos, kuri sadarbojās, kopējais darbinieku skaits bija 1 300, savukārt pārstrādātāju, kuri pauda savu nostāju vēlāk procedūras gaitā, deklarētais darbinieku skaits varētu būt 6 000 cilvēku. Importēšanas starpnieks un tā klienti uzklausīšanas laikā norādīja, ka pārstrādātāju darbinieku skaits ir aptuveni 20 000 cilvēku. Informācija par nodarbinātību vēl ir jāpārbauda.

| (286) | Saskaņā ar pieejamo informāciju sagatavju ražošanā izmantotais PET rada no 70 % līdz 80 % pārstrādātāju kopējo ražošanas izmaksu. Tādēļ tas šiem uzņēmumiem ir būtiska izdevumu sastāvdaļa. Līdz šim veiktā izmeklēšana liecina, ka pārstrādātājiem, kuri sadarbojās, vidēji jau rodas nelieli zaudējumi. Tā kā vairums pārstrādātāju ir maza un vidēja lieluma vietējie uzņēmumi, īsā vai vidēji garā laikposmā tiem varētu būt tikai ierobežotas iespējas novirzīt izmaksu pieaugumu, jo īpaši tādēļ, ka to klienti (pudeļu pildīšanas uzņēmumi) ir diezgan liels tirgus dalībnieks, kam ir labākas vienošanās iespējas. Tomēr līgumos par sagatavju un/vai pudeļu pārdošanu (parasti tos pārrunā reizi gadā) bieži ir iekļauts mehānisms, kas paredz PET cenu izmaiņas. |
| --- | --- |

(286)

Saskaņā ar pieejamo informāciju sagatavju ražošanā izmantotais PET rada no 70 % līdz 80 % pārstrādātāju kopējo ražošanas izmaksu. Tādēļ tas šiem uzņēmumiem ir būtiska izdevumu sastāvdaļa. Līdz šim veiktā izmeklēšana liecina, ka pārstrādātājiem, kuri sadarbojās, vidēji jau rodas nelieli zaudējumi. Tā kā vairums pārstrādātāju ir maza un vidēja lieluma vietējie uzņēmumi, īsā vai vidēji garā laikposmā tiem varētu būt tikai ierobežotas iespējas novirzīt izmaksu pieaugumu, jo īpaši tādēļ, ka to klienti (pudeļu pildīšanas uzņēmumi) ir diezgan liels tirgus dalībnieks, kam ir labākas vienošanās iespējas. Tomēr līgumos par sagatavju un/vai pudeļu pārdošanu (parasti tos pārrunā reizi gadā) bieži ir iekļauts mehānisms, kas paredz PET cenu izmaiņas.

| (287) | Pārstrādātāji un importa starpnieks, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka pasākumu dēļ lielāki sagatavju ražotāji pārvietotu savas standartizētās ražošanas līnijas uz ES kaimiņvalstīm. Tā kā izmaksas par sagatavju pārvietošanu ierobežotā attālumā ir salīdzinoši nelielas, šāds process zināmā mērā jau notiek. Tomēr patlaban šķiet, ka tādi apsvērumi kā neliels attālums līdz klientam vai piegāžu elastīgums kompensē priekšrocības, ko var piedāvāt kaimiņvalstis. Tā kā ierosinātais pasākumu līmenis ir mērens, tiek provizoriski secināts, ka priekšrocībām, ko sniedz sagatavju ražošanas ārpus ES, nevajadzētu kompensēt pašreizējos trūkumus. Turklāt, ņemot vērā transporta izmaksas, paredzams, ka pārvietošanu kā alternatīvu izmantos tikai tie uzņēmumi, kuru klienti atrodas pie ES robežām, nevis pārstrādātāji, kuriem ir klienti citās ES daļās. |
| --- | --- |

(287)

Pārstrādātāji un importa starpnieks, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka pasākumu dēļ lielāki sagatavju ražotāji pārvietotu savas standartizētās ražošanas līnijas uz ES kaimiņvalstīm. Tā kā izmaksas par sagatavju pārvietošanu ierobežotā attālumā ir salīdzinoši nelielas, šāds process zināmā mērā jau notiek. Tomēr patlaban šķiet, ka tādi apsvērumi kā neliels attālums līdz klientam vai piegāžu elastīgums kompensē priekšrocības, ko var piedāvāt kaimiņvalstis. Tā kā ierosinātais pasākumu līmenis ir mērens, tiek provizoriski secināts, ka priekšrocībām, ko sniedz sagatavju ražošanas ārpus ES, nevajadzētu kompensēt pašreizējos trūkumus. Turklāt, ņemot vērā transporta izmaksas, paredzams, ka pārvietošanu kā alternatīvu izmantos tikai tie uzņēmumi, kuru klienti atrodas pie ES robežām, nevis pārstrādātāji, kuriem ir klienti citās ES daļās.

| (288) | Pārstrādātāji un importa starpnieks, kurš sadarbojās, arī apgalvoja, ka pasākumi varētu sniegt PET ražotājiem atvieglojumus tikai īsā laikposmā. Tie apgalvoja, ka vidēji garā un ilgā laikposmā, kad sagatavju ražotāji pametīs ES, Eiropas Savienības tirgū būs nepietiekams pieprasījums pēc PET ražotājiem, un cenu samazinājuma dēļ PET ražotāji beigu beigās slēgtu uzņēmumus vai pārvietotu tos ārpus ES. Ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā izteiktos pieņēmumus un provizorisko uzskatu, ka patlaban ekonomiskās situācijas dēļ sagatavju ražotājiem vēl nav jāpamet ES, ir maz ticams, ka šis minējums varētu īstenoties. |
| --- | --- |

(288)

Pārstrādātāji un importa starpnieks, kurš sadarbojās, arī apgalvoja, ka pasākumi varētu sniegt PET ražotājiem atvieglojumus tikai īsā laikposmā. Tie apgalvoja, ka vidēji garā un ilgā laikposmā, kad sagatavju ražotāji pametīs ES, Eiropas Savienības tirgū būs nepietiekams pieprasījums pēc PET ražotājiem, un cenu samazinājuma dēļ PET ražotāji beigu beigās slēgtu uzņēmumus vai pārvietotu tos ārpus ES. Ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā izteiktos pieņēmumus un provizorisko uzskatu, ka patlaban ekonomiskās situācijas dēļ sagatavju ražotājiem vēl nav jāpamet ES, ir maz ticams, ka šis minējums varētu īstenoties.

| (289) | Tādējādi nedrīkst provizoriski noraidīt iespēju, ka pasākumu ieviešana būtiski ietekmēs pārstrādātāju ražošanas izmaksas. Tomēr, ņemot vērā neskaidrību par sagatavju un/vai pudeļu ražotāju iespēju novirzīt cenu pieaugumu to klientiem, šajā provizoriskajā posmā nevar skaidri novērtēt ietekmi uz pārstrādātāju rentabilitāti un kopējiem darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(289)

Tādējādi nedrīkst provizoriski noraidīt iespēju, ka pasākumu ieviešana būtiski ietekmēs pārstrādātāju ražošanas izmaksas. Tomēr, ņemot vērā neskaidrību par sagatavju un/vai pudeļu ražotāju iespēju novirzīt cenu pieaugumu to klientiem, šajā provizoriskajā posmā nevar skaidri novērtēt ietekmi uz pārstrādātāju rentabilitāti un kopējiem darbības rezultātiem.

b)   Pudeļu pildītāji

| (290) | Izmeklēšanā sadarbojās, t. i., noteiktajā termiņā iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, seši pudeļu pildīšanas uzņēmumi, tostarp Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone un Orangina filiāles. Tie veido aptuveni 11 % no PET patēriņa Eiropas Savienībā IP laikā. Sniegtās informācijas formāta dēļ ir grūti noteikt, kāds ir ar PET saistītajā ražošanā tieši iesaistīto darbinieku skaits. Taču provizoriski tiek lēsts, ka tie ir aptuveni 6 000 cilvēku. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiek lēsts, ka Eiropas Savienības pudeļu pildīšanas nozarē strādā no 40 000 līdz 60 000 darbinieku, kuri ir tieši iesaistīti ar PET saistītajā ražošanā. |
| --- | --- |

(290)

Izmeklēšanā sadarbojās, t. i., noteiktajā termiņā iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, seši pudeļu pildīšanas uzņēmumi, tostarp Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone un Orangina filiāles. Tie veido aptuveni 11 % no PET patēriņa Eiropas Savienībā IP laikā. Sniegtās informācijas formāta dēļ ir grūti noteikt, kāds ir ar PET saistītajā ražošanā tieši iesaistīto darbinieku skaits. Taču provizoriski tiek lēsts, ka tie ir aptuveni 6 000 cilvēku. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiek lēsts, ka Eiropas Savienības pudeļu pildīšanas nozarē strādā no 40 000 līdz 60 000 darbinieku, kuri ir tieši iesaistīti ar PET saistītajā ražošanā.

| (291) | Saskaņā ar pieejamo informāciju PET izmaksas veido no 1 % līdz 14 % no pudeļu pildītāju, kuri sadarbojās, kopējām izmaksām atkarībā no attiecīgo ražojumu ražošanā izmantoto citu sastāvdaļu izmaksām. Pieejamā informācija liecina, ka PET varētu būt svarīgāks izmaksu postenis minerālūdens (īpaši tāda, kas nav marķēts ar zīmolu) ražotājiem, savukārt atsevišķiem bezalkoholisko dzērienu pildīšanas uzņēmumiem tas varētu būt maznozīmīgs. Lietas materiālos sniegtā informācija liecina, ka atsevišķos gadījumos PET izmaksas var veidot līdz 20 % no galīgās cenas, ko par minerālūdeni maksā patērētāji. Ir aprēķināts, ka PET izmaksas var veidot vidēji līdz 10 % no pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(291)

Saskaņā ar pieejamo informāciju PET izmaksas veido no 1 % līdz 14 % no pudeļu pildītāju, kuri sadarbojās, kopējām izmaksām atkarībā no attiecīgo ražojumu ražošanā izmantoto citu sastāvdaļu izmaksām. Pieejamā informācija liecina, ka PET varētu būt svarīgāks izmaksu postenis minerālūdens (īpaši tāda, kas nav marķēts ar zīmolu) ražotājiem, savukārt atsevišķiem bezalkoholisko dzērienu pildīšanas uzņēmumiem tas varētu būt maznozīmīgs. Lietas materiālos sniegtā informācija liecina, ka atsevišķos gadījumos PET izmaksas var veidot līdz 20 % no galīgās cenas, ko par minerālūdeni maksā patērētāji. Ir aprēķināts, ka PET izmaksas var veidot vidēji līdz 10 % no pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējām izmaksām.

| (292) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka jebkādam PET cenu pieaugumam pēc ierosināto pasākumu ieviešanas būs tikai ierobežota ietekme (mazāk par 2 % liels cenas pieaugums) uz pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējo situāciju pat tad, ja, kā tiek apgalvots, tām rastos grūtības novirzīt cenas pieaugumu to klientiem, kas jebkurā gadījumā vismaz vidēji garā laikposmā ir maz ticams. |
| --- | --- |

(292)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka jebkādam PET cenu pieaugumam pēc ierosināto pasākumu ieviešanas būs tikai ierobežota ietekme (mazāk par 2 % liels cenas pieaugums) uz pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējo situāciju pat tad, ja, kā tiek apgalvots, tām rastos grūtības novirzīt cenas pieaugumu to klientiem, kas jebkurā gadījumā vismaz vidēji garā laikposmā ir maz ticams.

6.5.   Nepietiekamas PET piegādes

| (293) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu ieviešana izraisītu PET deficītu ES tirgū un ka Eiropas Savienības ražotāju jauda nav pietiekama, lai nodrošinātu pašreizējo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(293)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu ieviešana izraisītu PET deficītu ES tirgū un ka Eiropas Savienības ražotāju jauda nav pietiekama, lai nodrošinātu pašreizējo pieprasījumu.

| (294) | Saistībā ar to tiek atzīmēts, ka IP Eiropas Savienības ražotāju jauda bija tikai 69 % no to faktiskās jaudas un tiem ir pietiekama rezerves jauda, lai vajadzības gadījumā aizstātu importu no attiecīgajām valstīm. Taču maksājuma ieviešanas nolūkam jābūt vienīgi godīgas konkurences atjaunošanai tirgū, nevis importa kavēšanai. Turklāt ir pieejami arī citi piegādes avoti. |
| --- | --- |

(294)

Saistībā ar to tiek atzīmēts, ka IP Eiropas Savienības ražotāju jauda bija tikai 69 % no to faktiskās jaudas un tiem ir pietiekama rezerves jauda, lai vajadzības gadījumā aizstātu importu no attiecīgajām valstīm. Taču maksājuma ieviešanas nolūkam jābūt vienīgi godīgas konkurences atjaunošanai tirgū, nevis importa kavēšanai. Turklāt ir pieejami arī citi piegādes avoti.

| (295) | Pie tam ir paredzams, ka PET otrreizējas pārstrādes nozare palielinātu ražošanas apjomu, ja ES saglabātos saprātīgs neapstrādāta PET cenas līmenis un netiktu pieļauts tās samazinājums negodīgas konkurences dēļ. |
| --- | --- |

(295)

Pie tam ir paredzams, ka PET otrreizējas pārstrādes nozare palielinātu ražošanas apjomu, ja ES saglabātos saprātīgs neapstrādāta PET cenas līmenis un netiktu pieļauts tās samazinājums negodīgas konkurences dēļ.

6.6.   Citi argumenti

| (296) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka, uzliekot pasākumus, kas vērsti pret Irānas PET nozari, tiktu radīta nesamērīgi negatīva ietekme, ņemot vērā Irānas kā jaunattīstības valsts statusu un to, ka Irānas eksportētāji starptautisko sankciju dēļ jau ir neizdevīgākā situācijā. Tā ir Komisijas pastāvīgā prakse, lai veiktu antisubsidēšanas darbības pret jaunattīstītības un attīstītajām valstīm ikreiz, kad tiesiskais regulējums paredz šādu darbību. Turklāt tam, ka pret Irānu ir noteiktas sankcijas, nav saistības ar pašreizējiem antisubsidēšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(296)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka, uzliekot pasākumus, kas vērsti pret Irānas PET nozari, tiktu radīta nesamērīgi negatīva ietekme, ņemot vērā Irānas kā jaunattīstības valsts statusu un to, ka Irānas eksportētāji starptautisko sankciju dēļ jau ir neizdevīgākā situācijā. Tā ir Komisijas pastāvīgā prakse, lai veiktu antisubsidēšanas darbības pret jaunattīstītības un attīstītajām valstīm ikreiz, kad tiesiskais regulējums paredz šādu darbību. Turklāt tam, ka pret Irānu ir noteiktas sankcijas, nav saistības ar pašreizējiem antisubsidēšanas noteikumiem.

6.7.   Secinājums par Eiropas Savienības interesēm

| (297) | Jāsecina, ka ir paredzams, ka pasākumu attiecībā uz importu no attiecīgajām valstīm ieviešana sniegtu Eiropas Savienības ražošanas nozarei, kā arī pārējiem ES ražotājiem iespēju uzlabot savu situāciju, palielinot pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan var rasties nedaudz nelabvēlīga ietekme uz lietotājiem (galvenokārt pārstrādātājiem) cenu pieauguma veidā, to visticamāk kompensēs paredzamie ražotāju un to piegādātāju labumi. |
| --- | --- |

(297)

Jāsecina, ka ir paredzams, ka pasākumu attiecībā uz importu no attiecīgajām valstīm ieviešana sniegtu Eiropas Savienības ražošanas nozarei, kā arī pārējiem ES ražotājiem iespēju uzlabot savu situāciju, palielinot pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan var rasties nedaudz nelabvēlīga ietekme uz lietotājiem (galvenokārt pārstrādātājiem) cenu pieauguma veidā, to visticamāk kompensēs paredzamie ražotāju un to piegādātāju labumi.

| (298) | Atjaunojot godīgu konkurenci un saglabājot saprātīgu cenu līmeni ES, tiks veicināta PET otrreizēja pārstrāde, tādējādi sniedzot ieguldījumu dabas aizsardzībā. Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav nopietnu iemeslu, lai šajā gadījumā neieviestu pasākumus. Iespējams, galīgajā posmā pēc lietotāju atbilžu uz anketas jautājumiem apstiprināšanas un turpmākas izmeklēšanas šis sākotnējais novērtējums būs jāpārskata. |
| --- | --- |

(298)

Atjaunojot godīgu konkurenci un saglabājot saprātīgu cenu līmeni ES, tiks veicināta PET otrreizēja pārstrāde, tādējādi sniedzot ieguldījumu dabas aizsardzībā. Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav nopietnu iemeslu, lai šajā gadījumā neieviestu pasākumus. Iespējams, galīgajā posmā pēc lietotāju atbilžu uz anketas jautājumiem apstiprināšanas un turpmākas izmeklēšanas šis sākotnējais novērtējums būs jāpārskata.

7.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (299) | Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Eiropas Savienības interesēm, ir jāievieš pagaidu pasākumi attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem, lai nepieļautu, ka subsidētais imports arī turpmāk rada kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(299)

Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Eiropas Savienības interesēm, ir jāievieš pagaidu pasākumi attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem, lai nepieļautu, ka subsidētais imports arī turpmāk rada kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (300) | Pagaidu pasākumi attiecībā uz attiecīgo valstu izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu subsidētā importa nodarīto kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei, bet tas nedrīkst pārsniegt konstatēto subsīdijas normu. Aprēķinot kaitējumu izraisošās subsīdijas ietekmes novēršanai vajadzīgā maksājuma summu, tiek uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai ES ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidētā importa. |
| --- | --- |

(300)

Pagaidu pasākumi attiecībā uz attiecīgo valstu izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu subsidētā importa nodarīto kaitējumu Eiropas Savienības ražošanas nozarei, bet tas nedrīkst pārsniegt konstatēto subsīdijas normu. Aprēķinot kaitējumu izraisošās subsīdijas ietekmes novēršanai vajadzīgā maksājuma summu, tiek uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai ES ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidētā importa.

| (301) | Eiropas Savienības prasītā peļņas norma ir tāda pati, kā procedūrā pret Ķīnas Tautas Republiku — 7,5 %. Tomēr attiecīgajā periodā Eiropas Savienības ražošanas nozare šādu peļņu nesasniedza (patiesībā tā vispār neguva peļņu) un vispārīgi atzina, ka parasti tās peļņa ir salīdzinoši maza. Lielākā peļņa, ko viena attiecīgā perioda gada laikā guva divi atlasē iekļautie uzņēmumi, bija 3 %. Ņemot vērā šos apstākļus, provizoriski uzskatīja, ka piemērotākā peļņas norma ir 5 %. |
| --- | --- |

(301)

Eiropas Savienības prasītā peļņas norma ir tāda pati, kā procedūrā pret Ķīnas Tautas Republiku — 7,5 %. Tomēr attiecīgajā periodā Eiropas Savienības ražošanas nozare šādu peļņu nesasniedza (patiesībā tā vispār neguva peļņu) un vispārīgi atzina, ka parasti tās peļņa ir salīdzinoši maza. Lielākā peļņa, ko viena attiecīgā perioda gada laikā guva divi atlasē iekļautie uzņēmumi, bija 3 %. Ņemot vērā šos apstākļus, provizoriski uzskatīja, ka piemērotākā peļņas norma ir 5 %.

| (302) | Pamatojoties uz to, Eiropas Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, atņemot faktisko peļņu no ražotāja cenas un šādi aprēķinātajai cenai, sākot ar kuru tiek gūta peļņa, pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(302)

Pamatojoties uz to, Eiropas Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, atņemot faktisko peļņu no ražotāja cenas un šādi aprēķinātajai cenai, sākot ar kuru tiek gūta peļņa, pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.

| (303) | Tā kā IP laikā izejmateriālu cenas un tādējādi arī PET cenas Eiropas Savienības tirgū ievērojami mainījās, tika uzskatīts, ka kaitējuma novēršanas līmenis jāaprēķina, pamatojoties uz datiem par ceturksni.






  Valsts | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- |
| Irāna | 17,0 % |
| Pakistāna | 15,2 % |
| AAE | 18,5 % |

(303)

Tā kā IP laikā izejmateriālu cenas un tādējādi arī PET cenas Eiropas Savienības tirgū ievērojami mainījās, tika uzskatīts, ka kaitējuma novēršanas līmenis jāaprēķina, pamatojoties uz datiem par ceturksni.

Valsts

Kaitējuma novēršanas līmenis

Irāna

17,0 %

Pakistāna

15,2 %

AAE

18,5 %

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (304) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam, uzskatāms, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka mazākajā konstatētajā subsidēšanas vai kaitējuma novēršanas apmērā, ievērojot noteikumu par mazākā maksājuma izvēlēšanos. |
| --- | --- |

(304)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam, uzskatāms, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka mazākajā konstatētajā subsidēšanas vai kaitējuma novēršanas apmērā, ievērojot noteikumu par mazākā maksājuma izvēlēšanos.

| (305) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam, uzskatāms, ka Irānas izcelsmes importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka atbilstoši konstatētās kaitējuma starpības apmēram, savukārt Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums konstatētās subsīdijas normas apmērā. |
| --- | --- |

(305)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam, uzskatāms, ka Irānas izcelsmes importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka atbilstoši konstatētās kaitējuma starpības apmēram, savukārt Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importam jāpiemēro pagaidu kompensācijas maksājums konstatētās subsīdijas normas apmērā.

| (306) | Tiek atzīmēts, ka salīdzinoši īsā laika periodā notiek ievērojamas PET cenu un izmaksu izmaiņas. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu piemērot maksājumus kā konkrētu summu par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmanto aprēķiniem paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā. |
| --- | --- |

(306)

Tiek atzīmēts, ka salīdzinoši īsā laika periodā notiek ievērojamas PET cenu un izmaksu izmaiņas. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu piemērot maksājumus kā konkrētu summu par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmanto aprēķiniem paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā.

| (307) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto kompensācijas maksājumu summas, kas izteiktas kā CIF cena uz Eiropas Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas.










  Valsts | Kopējā subsīdijas norma | Eksporta subsīdijas daļa no kopējās subsīdijas normas | Kaitējuma starpība
  (aprēķina ceturksnim) | Pagaidu kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Summa
  (EUR/t) |
| Irāna | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistāna | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| AAE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto kompensācijas maksājumu summas, kas izteiktas kā CIF cena uz Eiropas Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas.

Valsts

Kopējā subsīdijas norma

Eksporta subsīdijas daļa no kopējās subsīdijas normas

Kaitējuma starpība

(aprēķina ceturksnim)

Pagaidu kompensācijas maksājuma likme

%

Summa

(EUR/t)

Irāna

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistāna

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

AAE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Nobeiguma noteikums

| (308) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu noteikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(308)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu noteikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots pagaidu kompensācijas maksājums tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kam atbilst KN kods 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Arābu Apvienotajos Emirātos.

2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu Eiropas Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

| Valsts | Kompensācijas maksājuma likme
  (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| Irāna: visi uzņēmumi | 142,97 |
| Pakistāna: visi uzņēmumi | 83,64 |
| Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi | 42,34 |

Valsts

Kompensācijas maksājuma likme

(EUR/tonna)

Irāna: visi uzņēmumi

142,97

Pakistāna: visi uzņēmumi

83,64

Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi

42,34

3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas, pirms tās nonāk brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4) 145. pantam, pagaidu kompensācijas maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālu daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jādod garantija, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām dara zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2009., 7. lpp.

2

(3)  OV C 208, 3.9.2009., 12. lpp.

3

(4)  OV L 253, 11.10.1993, 1. lpp.

4

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/59

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 474/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/61

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 475/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 470/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 131, 29.5.2010., 29. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 1. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/63

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 476/2010

(2010. gada 31. maijs),

ar ko nosaka no 2010. gada 1. jūnija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 1. jūnija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 1. jūnija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 1. jūnija, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 1. jūnija

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 13,98 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 13,98 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

13,98

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

13,98

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

14.5.2010-28.5.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 36,08 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

165,97

116,10

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,37

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

36,08

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 63,21 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

30,61 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

63,21 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/66

---

PADOMES DIREKTĪVA 2010/32/ES

(2010. gada 10. maijs),

ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 155. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Sociālie partneri atbilstīgi 155. panta 2. punktam Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) var sagatavot kopīgu lūgumu, lai Savienības līmenī noslēgtus nolīgumus par jautājumiem, kurus regulē LESD 153. pants, īstenotu ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma. |
| --- | --- |

(1)

Sociālie partneri atbilstīgi 155. panta 2. punktam Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) var sagatavot kopīgu lūgumu, lai Savienības līmenī noslēgtus nolīgumus par jautājumiem, kurus regulē LESD 153. pants, īstenotu ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

| (2) | Eiropas sociālo partneru organizācijas HOSPEEM (Eiropas Slimnīcu un veselības aprūpes darba devēju asociācija, t. i., nozares organizācija, kas pārstāv darba devējus) un EPSU (Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija, kas ir Eiropas arodbiedrību organizācija) 2008. gada 17. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par savu vēlmi sākt sarunas saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 138. panta 4. punktu un 139. pantu (1), lai noslēgtu Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas sociālo partneru organizācijas HOSPEEM (Eiropas Slimnīcu un veselības aprūpes darba devēju asociācija, t. i., nozares organizācija, kas pārstāv darba devējus) un EPSU (Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija, kas ir Eiropas arodbiedrību organizācija) 2008. gada 17. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par savu vēlmi sākt sarunas saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 138. panta 4. punktu un 139. pantu (1), lai noslēgtu Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē.

| (3) | Eiropas sociālie partneri 2009. gada 17. jūlijā parakstīja Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas sociālie partneri 2009. gada 17. jūlijā parakstīja Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē.

| (4) | Ņemot vērā to, ka direktīvas mērķus, proti, panākt pēc iespējas drošāku darba vidi, novēršot darba ņēmēju savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem (tostarp injekciju adatām) un aizsargājot apdraudētos darba ņēmējus, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka direktīvas mērķus, proti, panākt pēc iespējas drošāku darba vidi, novēršot darba ņēmēju savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem (tostarp injekciju adatām) un aizsargājot apdraudētos darba ņēmējus, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (5) | Kad Komisija izstrādāja direktīvas priekšlikuma projektu, ievērojot pamatnolīguma darbības jomu (slimnīcu un veselības aprūpes nozare), tā ņēma vērā parakstītāju pušu pārstāvību un to pilnvaras, pamatnolīguma noteikumu likumību un tā atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, kuri skar mazos un vidējos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(5)

Kad Komisija izstrādāja direktīvas priekšlikuma projektu, ievērojot pamatnolīguma darbības jomu (slimnīcu un veselības aprūpes nozare), tā ņēma vērā parakstītāju pušu pārstāvību un to pilnvaras, pamatnolīguma noteikumu likumību un tā atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, kuri skar mazos un vidējos uzņēmumus.

| (6) | Komisija par savu priekšlikumu informēja Eiropas Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija par savu priekšlikumu informēja Eiropas Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju.

| (7) | Eiropas Parlaments 2010. gada 11. februārī pieņēma rezolūciju par priekšlikumu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments 2010. gada 11. februārī pieņēma rezolūciju par priekšlikumu.

| (8) | Pamatnolīguma mērķis, kas norādīts 1. klauzulā, ir panākt progresu viena sociālās politikas mērķa sasniegšanā, proti, darba apstākļu uzlabošanā. |
| --- | --- |

(8)

Pamatnolīguma mērķis, kas norādīts 1. klauzulā, ir panākt progresu viena sociālās politikas mērķa sasniegšanā, proti, darba apstākļu uzlabošanā.

| (9) | Ar 11. klauzulu ļauj dalībvalstīm un Kopienai (kopš 2009. gada 1. decembra aizstāj ar Savienību) saglabāt un ieviest noteikumus, kas ir daudz labvēlīgāki darba ņēmēju aizsardzībai pret asu medicīnisko instrumentu radītiem ievainojumiem. |
| --- | --- |

(9)

Ar 11. klauzulu ļauj dalībvalstīm un Kopienai (kopš 2009. gada 1. decembra aizstāj ar Savienību) saglabāt un ieviest noteikumus, kas ir daudz labvēlīgāki darba ņēmēju aizsardzībai pret asu medicīnisko instrumentu radītiem ievainojumiem.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas gadījumiem, kad netiek pildīti šajā direktīvā noteiktie pienākumi. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas gadījumiem, kad netiek pildīti šajā direktīvā noteiktie pienākumi.

| (11) | Dalībvalstis var uzticēt šīs direktīvas īstenošanu sociālajiem partneriem pēc to kopīga lūguma, ja vien tie veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie var vienmēr garantēt šajā direktīvā noteiktos rezultātus. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis var uzticēt šīs direktīvas īstenošanu sociālajiem partneriem pēc to kopīga lūguma, ja vien tie veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie var vienmēr garantēt šajā direktīvā noteiktos rezultātus.

| (12) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (2) dalībvalstis tiek mudinātas gan pašu, gan arī Savienības interesēs izstrādāt tabulas, kas iespējami labāk atspoguļotu saistību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (2) dalībvalstis tiek mudinātas gan pašu, gan arī Savienības interesēs izstrādāt tabulas, kas iespējami labāk atspoguļotu saistību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo direktīvu īsteno 2009. gada 17. jūlijā Eiropas sociālo partneru HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, kas pievienots pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis nosaka sankcijas, ko piemēro, ja ir pārkāpti valstu noteikumi, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu. Noteiktās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

3. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vai nodrošina, ka vēlākais līdz 2013. gada 11. maijam sociālie partneri ar nolīgumu ievieš vajadzīgos pasākumus. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Pārnumurēts: LESD 154. panta 4. punkts un 155. pants.

1

(2)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PAMATNOLĪGUMS PAR ASU INSTRUMENTU RADĪTU IEVAINOJUMU NOVĒRŠANU SLIMNĪCU UN VESELĪBAS APRŪPES NOZARĒ

Preambula

| 1. | Visiem, kas nodarbināti slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir īpaši jāpievērš uzmanība veselībai un drošībai darbā. Pareizi īstenotai atbilstošai rīcībai, lai novērstu liekus ievainojumus vai pasargātu no tiem, būs pozitīva ietekme uz resursiem. |
| --- | --- |

1.

Visiem, kas nodarbināti slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir īpaši jāpievērš uzmanība veselībai un drošībai darbā. Pareizi īstenotai atbilstošai rīcībai, lai novērstu liekus ievainojumus vai pasargātu no tiem, būs pozitīva ietekme uz resursiem.

| 2. | Darba ņēmēju veselībai un drošībai ir sevišķi svarīga nozīme, un tā ir cieši saistīta ar pacientu veselību. Tas ir aprūpes kvalitātes pamatā. |
| --- | --- |

2.

Darba ņēmēju veselībai un drošībai ir sevišķi svarīga nozīme, un tā ir cieši saistīta ar pacientu veselību. Tas ir aprūpes kvalitātes pamatā.

| 3. | Politikas izveides un ieviešanas procesam saistībā ar asiem medicīniskiem instrumentiem vajadzētu būt sociālā dialoga rezultātam. |
| --- | --- |

3.

Politikas izveides un ieviešanas procesam saistībā ar asiem medicīniskiem instrumentiem vajadzētu būt sociālā dialoga rezultātam.

| 4. | HOSPEEM (Eiropas Slimnīcu un veselības aprūpes darba devēju asociācija) un EPSU (Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija), kas ir atzīti Eiropas sociālie partneri slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir vienojušies par turpmāk minēto. |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Eiropas Slimnīcu un veselības aprūpes darba devēju asociācija) un EPSU (Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija), kas ir atzīti Eiropas sociālie partneri slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir vienojušies par turpmāk minēto.

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 138. pantu un 139. panta 2. punktu (1). |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 138. pantu un 139. panta 2. punktu (1).

| 2. | Ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2). |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2).

| 3. | Ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/655/EEK (1989. gada 30. novembris) par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (3). |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/655/EEK (1989. gada 30. novembris) par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (3).

| 4. | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (4). |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (4).

| 5. | Ņemot vērā Kopienas stratēģiju par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2007. līdz 2012. gadam (5). |
| --- | --- |

5.

Ņemot vērā Kopienas stratēģiju par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2007. līdz 2012. gadam (5).

| 6. | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju shēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (6). |
| --- | --- |

6.

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju shēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (6).

| 7. | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija Rezolūciju par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015 (INI)). |
| --- | --- |

7.

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija Rezolūciju par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015 (INI)).

| 8. | Ņemot vērā pirmo un otro kārtu Eiropas Komisijas rīkotajā apspriedē par Eiropas veselības aprūpē strādājošo darba ņēmēju aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem. |
| --- | --- |

8.

Ņemot vērā pirmo un otro kārtu Eiropas Komisijas rīkotajā apspriedē par Eiropas veselības aprūpē strādājošo darba ņēmēju aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem.

| 9. | Ņemot vērā rezultātus, kas gūti EPSU–HOSPEEM2008. gada 7. februāra speciālistu seminārā par injekciju adatu radītajiem ievainojumiem. |
| --- | --- |

9.

Ņemot vērā rezultātus, kas gūti EPSU–HOSPEEM2008. gada 7. februāra speciālistu seminārā par injekciju adatu radītajiem ievainojumiem.

| 10. | Ņemot vērā Direktīvas 89/391/EEK 6. pantā noteikto vispārējo preventīvo principu hierarhiju, kā arī Direktīvas 2000/54/EK 3., 5. un 6. pantā noteiktos preventīvos pasākumus. |
| --- | --- |

10.

Ņemot vērā Direktīvas 89/391/EEK 6. pantā noteikto vispārējo preventīvo principu hierarhiju, kā arī Direktīvas 2000/54/EK 3., 5. un 6. pantā noteiktos preventīvos pasākumus.

| 11. | Ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas/Pasaules Veselības organizācijas kopējās vadlīnijas par veselības aprūpes pakalpojumiem un HIV/AIDS un minēto organizāciju kopējās vadlīnijas par profilaksi pēc saskares, lai novērstu inficēšanos ar HIV. |
| --- | --- |

11.

Ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas/Pasaules Veselības organizācijas kopējās vadlīnijas par veselības aprūpes pakalpojumiem un HIV/AIDS un minēto organizāciju kopējās vadlīnijas par profilaksi pēc saskares, lai novērstu inficēšanos ar HIV.

| 12. | Pilnībā ievērojot spēkā esošos valstu tiesību aktus un noslēgtos koplīgumus. |
| --- | --- |

12.

Pilnībā ievērojot spēkā esošos valstu tiesību aktus un noslēgtos koplīgumus.

| 13. | Kaut arī nepieciešama rīcība asu instrumentu radīto ievainojumu apmēra novērtēšanai slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, zinātniski pierādīts, ka profilaktiski un aizsardzības pasākumi var ievērojami samazināt nelaimes gadījumu un inficēšanās gadījumu skaitu. |
| --- | --- |

13.

Kaut arī nepieciešama rīcība asu instrumentu radīto ievainojumu apmēra novērtēšanai slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, zinātniski pierādīts, ka profilaktiski un aizsardzības pasākumi var ievērojami samazināt nelaimes gadījumu un inficēšanās gadījumu skaitu.

| 14. | Tā kā pilns riska novērtējums ir priekšnosacījums, lai atbilstoši rīkotos un novērstu ievainojumus un inficēšanās gadījumus. |
| --- | --- |

14.

Tā kā pilns riska novērtējums ir priekšnosacījums, lai atbilstoši rīkotos un novērstu ievainojumus un inficēšanās gadījumus.

| 15. | Tā kā darba devējiem un veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darba ņēmēju pārstāvjiem jāsadarbojas, lai novērstu savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem un inficēšanos un aizsargātu darba ņēmējus no tām. |
| --- | --- |

15.

Tā kā darba devējiem un veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darba ņēmēju pārstāvjiem jāsadarbojas, lai novērstu savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem un inficēšanos un aizsargātu darba ņēmējus no tām.

| 16. | Tā kā no asu instrumentu radītajiem ievainojumiem galvenokārt, bet ne tikai, cieš veselības aprūpē strādājošie. |
| --- | --- |

16.

Tā kā no asu instrumentu radītajiem ievainojumiem galvenokārt, bet ne tikai, cieš veselības aprūpē strādājošie.

| 17. | Tā kā studenti, kas mācību laikā atrodas klīniskajā praksē, netiek uzskatīti par darba ņēmējiem atbilstīgi šim pamatnolīgumam, šajā pamatnolīgumā norādītie profilakses un aizsardzības pasākumi jāattiecina uz viņiem, nosakot atbildību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. |
| --- | --- |

17.

Tā kā studenti, kas mācību laikā atrodas klīniskajā praksē, netiek uzskatīti par darba ņēmējiem atbilstīgi šim pamatnolīgumam, šajā pamatnolīgumā norādītie profilakses un aizsardzības pasākumi jāattiecina uz viņiem, nosakot atbildību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

1. klauzula.   Mērķis

Šā pamatnolīguma mērķis ir:

| — | izveidot pēc iespējas drošāku darba vidi, |
| --- | --- |

—

izveidot pēc iespējas drošāku darba vidi,

| — | novērst darba ņēmēju savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem (tostarp injekciju adatām), |
| --- | --- |

—

novērst darba ņēmēju savainošanos ar asiem medicīniskiem instrumentiem (tostarp injekciju adatām),

| — | aizsargāt darba ņēmējus, kuri ir riska grupā, |
| --- | --- |

—

aizsargāt darba ņēmējus, kuri ir riska grupā,

| — | izveidot integrētu pieeju, kas paredz politisko nostādņu izstrādi risku novērtēšanai, risku novēršanai, apmācībai, informācijai, izpratnes veidošanai un pārraudzībai, |
| --- | --- |

—

izveidot integrētu pieeju, kas paredz politisko nostādņu izstrādi risku novērtēšanai, risku novēršanai, apmācībai, informācijai, izpratnes veidošanai un pārraudzībai,

| — | noteikt, kāda ir reaģēšanas un turpmākas rīcības kārtība. |
| --- | --- |

—

noteikt, kāda ir reaģēšanas un turpmākas rīcības kārtība.

2. klauzula.   Darbības joma

Šis pamatnolīgums attiecas uz visiem darba ņēmējiem, kas strādā slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, un uz visiem tiem, kuri ir darba devēju pakļautībā un pārraudzībā. Darba devējiem būtu jācenšas nodrošināt, lai apakšuzņēmēji ievērotu šā nolīguma nosacījumus.

3. klauzula.   Definīcijas

Šajā pamatnolīgumā:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

4. klauzula.   Principi

| 1. | Asu medicīnisku instrumentu radīto ievainojumu un infekcijas riska novēršanai ir būtiski, lai veselības aprūpē strādājošais darbaspēks būtu labi apmācīts, piemēroti aprīkots un pievērstu uzmanību drošībai. Galvenā stratēģija, kā novērst un mazināt darbā iegūtu ievainojumu un inficēšanās risku, ir pasargāšana no saskarsmes. |
| --- | --- |

1.

Asu medicīnisku instrumentu radīto ievainojumu un infekcijas riska novēršanai ir būtiski, lai veselības aprūpē strādājošais darbaspēks būtu labi apmācīts, piemēroti aprīkots un pievērstu uzmanību drošībai. Galvenā stratēģija, kā novērst un mazināt darbā iegūtu ievainojumu un inficēšanās risku, ir pasargāšana no saskarsmes.

| 2. | Veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darbinieku pārstāvjiem ir ļoti būtiska nozīme riska novēršanā un aizsardzībā pret to. |
| --- | --- |

2.

Veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darbinieku pārstāvjiem ir ļoti būtiska nozīme riska novēršanā un aizsardzībā pret to.

| 3. | Darba devēja pienākums ir nodrošināt darba ņēmēju drošību un veselību visos ar darbu saistītajos aspektos, tostarp psihosociālajā un darba organizācijas aspektā. |
| --- | --- |

3.

Darba devēja pienākums ir nodrošināt darba ņēmēju drošību un veselību visos ar darbu saistītajos aspektos, tostarp psihosociālajā un darba organizācijas aspektā.

| 4. | Katra darba ņēmēja pienākums ir pēc iespējas labāk rūpēties par savu un citu personu drošību un veselību, ko ietekmē viņa darbā veiktās darbības, atbilstoši darba devēja sniegtajai apmācībai un instrukcijām. |
| --- | --- |

4.

Katra darba ņēmēja pienākums ir pēc iespējas labāk rūpēties par savu un citu personu drošību un veselību, ko ietekmē viņa darbā veiktās darbības, atbilstoši darba devēja sniegtajai apmācībai un instrukcijām.

| 5. | Darba devējs veido vidi, kurā darba ņēmēji un viņu pārstāvji piedalās veselības un drošības politikas un prakses veidošanā. |
| --- | --- |

5.

Darba devējs veido vidi, kurā darba ņēmēji un viņu pārstāvji piedalās veselības un drošības politikas un prakses veidošanā.

| 6. | Šā pamatnolīguma 5.–10. klauzulā norādīto īpašo profilaktisko pasākumu ievērošanas princips paredz nekad neizvirzīt pieņēmumu par riska neesību. Piemēro vispārējo profilaktorisko principu hierarhiju saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 6. pantu un Direktīvas 2000/54/EK 3., 5. un 6. pantu. |
| --- | --- |

6.

Šā pamatnolīguma 5.–10. klauzulā norādīto īpašo profilaktisko pasākumu ievērošanas princips paredz nekad neizvirzīt pieņēmumu par riska neesību. Piemēro vispārējo profilaktorisko principu hierarhiju saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 6. pantu un Direktīvas 2000/54/EK 3., 5. un 6. pantu.

| 7. | Darba devēji un darba ņēmēju pārstāvji strādā kopā atbilstošajā līmenī, lai likvidētu un novērstu risku, aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību un radītu drošu darba vidi, tostarp apspriežoties par droša aprīkojuma izvēli un lietošanu un nosakot, kā vislabāk veikt apmācību, informēt un nodrošināt izpratnes veidošanos. |
| --- | --- |

7.

Darba devēji un darba ņēmēju pārstāvji strādā kopā atbilstošajā līmenī, lai likvidētu un novērstu risku, aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību un radītu drošu darba vidi, tostarp apspriežoties par droša aprīkojuma izvēli un lietošanu un nosakot, kā vislabāk veikt apmācību, informēt un nodrošināt izpratnes veidošanos.

| 8. | Nepieciešams rīkoties, proti, sniegt informāciju un apspriesties saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai koplīgumiem. |
| --- | --- |

8.

Nepieciešams rīkoties, proti, sniegt informāciju un apspriesties saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai koplīgumiem.

| 9. | Izpratnes veidošanas pasākumu efektivitāte paredz pienākumu dalīšanu starp darba devējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

9.

Izpratnes veidošanas pasākumu efektivitāte paredz pienākumu dalīšanu starp darba devējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem.

| 10. | Lai izveidotu pēc iespējas drošāku darba vietu, ir būtiski apvienot plānošanas, izpratnes veidošanas, informācijas sniegšanas, apmācības, profilakses un pārraudzības pasākumus. |
| --- | --- |

10.

Lai izveidotu pēc iespējas drošāku darba vietu, ir būtiski apvienot plānošanas, izpratnes veidošanas, informācijas sniegšanas, apmācības, profilakses un pārraudzības pasākumus.

| 11. | Veicināt apziņu, ka nav jāmeklē vainīgie. Starpgadījumu paziņošanas procedūrā būtu jākoncentrējas uz sistēmiskiem faktoriem, nevis uz atsevišķām kļūdām. Sistemātiska ziņošana jāuzskata par pieņemto kārtību. |
| --- | --- |

11.

Veicināt apziņu, ka nav jāmeklē vainīgie. Starpgadījumu paziņošanas procedūrā būtu jākoncentrējas uz sistēmiskiem faktoriem, nevis uz atsevišķām kļūdām. Sistemātiska ziņošana jāuzskata par pieņemto kārtību.

5. klauzula.   Riska novērtējums

| 1. | Riska novērtējuma procedūras veic saskaņā ar Direktīvas 2000/54/EK 3. un 6. pantu un Direktīvas 89/391/EEK 6. un 9. pantu. |
| --- | --- |

1.

Riska novērtējuma procedūras veic saskaņā ar Direktīvas 2000/54/EK 3. un 6. pantu un Direktīvas 89/391/EEK 6. un 9. pantu.

| 2. | Riska novērtējumā iekļauj saskarsmes noteikšanu, izpratni par nodrošinātas un organizētas darba vides nozīmību, un tas jāattiecina uz visām situācijām, kas saistītas ar ievainojumiem, asinīm un citu potenciāli inficētu materiālu. |
| --- | --- |

2.

Riska novērtējumā iekļauj saskarsmes noteikšanu, izpratni par nodrošinātas un organizētas darba vides nozīmību, un tas jāattiecina uz visām situācijām, kas saistītas ar ievainojumiem, asinīm un citu potenciāli inficētu materiālu.

| 3. | Riska novērtējumos ņem vērā tehnoloģiju, darba organizāciju, darba apstākļus, kvalifikāciju līmeni, ar darbu saistītos psihosociālos faktorus un ar darba vidi saistīto faktoru ietekmi. Tādējādi tiks:






  — | noteikts, kā nepieļaut saskarsmi, |
| --- | --- | --- |

3.

Riska novērtējumos ņem vērā tehnoloģiju, darba organizāciju, darba apstākļus, kvalifikāciju līmeni, ar darbu saistītos psihosociālos faktorus un ar darba vidi saistīto faktoru ietekmi. Tādējādi tiks:

—

noteikts, kā nepieļaut saskarsmi,

| — | apsvērtas iespējamās alternatīvās sistēmas. |
| --- | --- |

—

apsvērtas iespējamās alternatīvās sistēmas.

6. klauzula.   Izslēgšana, novēršana un aizsardzība

| 1. | Ja riska novērtējuma rezultāti liecina par to, ka ir risks savainoties ar asu instrumentu un/vai inficēties, jānovērš darba ņēmēju saskarsme ar riska faktoriem, veicot šādus pasākumus, neskarot to veikšanas kārtību:






  — | drošu procedūru noteikšana un īstenošana attiecībā uz asu medicīnisko instrumentu un kontaminētu atkritumu izmantošanu un to iznīcināšanu. Šīs procedūras regulāri izvērtē, un tās ir 8. klauzulā minēto un darba ņēmējiem paredzēto informācijas un apmācības pasākumu neatņemama sastāvdaļa, |
| --- | --- | --- |

1.

Ja riska novērtējuma rezultāti liecina par to, ka ir risks savainoties ar asu instrumentu un/vai inficēties, jānovērš darba ņēmēju saskarsme ar riska faktoriem, veicot šādus pasākumus, neskarot to veikšanas kārtību:

—

drošu procedūru noteikšana un īstenošana attiecībā uz asu medicīnisko instrumentu un kontaminētu atkritumu izmantošanu un to iznīcināšanu. Šīs procedūras regulāri izvērtē, un tās ir 8. klauzulā minēto un darba ņēmējiem paredzēto informācijas un apmācības pasākumu neatņemama sastāvdaļa,

| — | izvairīšanās no asu instrumentu nevajadzīgas lietošanas, īstenojot izmaiņas praksē un, pamatojoties uz riska novērtējumu, nodrošinot medicīniskas ierīces ar drošības tehnikai atbilstošiem aizsargmehānismiem, |
| --- | --- |

—

izvairīšanās no asu instrumentu nevajadzīgas lietošanas, īstenojot izmaiņas praksē un, pamatojoties uz riska novērtējumu, nodrošinot medicīniskas ierīces ar drošības tehnikai atbilstošiem aizsargmehānismiem,

| — | nekavējoties aizliedz uzgaļu likšanu uz lietotām adatām. |
| --- | --- |

—

nekavējoties aizliedz uzgaļu likšanu uz lietotām adatām.

| 2. | Ņemot vērā darbības veidu un riska novērtējumu, saskarsmes risks pēc iespējas jāsamazina, lai pienācīgi aizsargātu attiecīgo darba ņēmēju drošību un veselību. Ņemot vērā riska novērtējuma rezultātus, jāveic šādi pasākumi:






  — | pēc iespējas tuvāk vietām, kurās izmanto asus instrumentus vai kur tie atrodas, jānovieto skaidri marķēti un tehniski droši trauki vienreizējas lietošanas asiem instrumentiem un injekciju aprīkojumam un jāievieš efektīva kārtība, lai šos instrumentus un aprīkojumu iznīcinātu, |
| --- | --- | --- |

2.

Ņemot vērā darbības veidu un riska novērtējumu, saskarsmes risks pēc iespējas jāsamazina, lai pienācīgi aizsargātu attiecīgo darba ņēmēju drošību un veselību. Ņemot vērā riska novērtējuma rezultātus, jāveic šādi pasākumi:

—

pēc iespējas tuvāk vietām, kurās izmanto asus instrumentus vai kur tie atrodas, jānovieto skaidri marķēti un tehniski droši trauki vienreizējas lietošanas asiem instrumentiem un injekciju aprīkojumam un jāievieš efektīva kārtība, lai šos instrumentus un aprīkojumu iznīcinātu,

| — | jānovērš inficēšanās risks, ieviešot drošas darba sistēmas, ko veic:






  a) | izstrādājot saskaņotu vispārēju profilakses politiku, kas aptver tehnoloģiju, darba organizāciju, darba apstākļus, ar darbu saistītos psihosociālos faktorus, kā arī ar darba vidi saistīto faktoru ietekmi; |
| --- | --- | --- |

—

jānovērš inficēšanās risks, ieviešot drošas darba sistēmas, ko veic:

a)

izstrādājot saskaņotu vispārēju profilakses politiku, kas aptver tehnoloģiju, darba organizāciju, darba apstākļus, ar darbu saistītos psihosociālos faktorus, kā arī ar darba vidi saistīto faktoru ietekmi;

| b) | nodrošinot apmācības; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot apmācības;

| c) | veicot veselības uzraudzības procedūras atbilstīgi Direktīvas 2000/54/EK 14. pantam, |
| --- | --- |

c)

veicot veselības uzraudzības procedūras atbilstīgi Direktīvas 2000/54/EK 14. pantam,

| — | jāizmanto individuālie aizsardzības līdzekļi. |
| --- | --- |

—

jāizmanto individuālie aizsardzības līdzekļi.

| 3. | Ja 5. klauzulā minētais novērtējums liecina par apdraudējumu darba ņēmēju drošībai un veselībai, ko rada saskarsme ar tādiem bioloģiskajiem aģentiem, pret kuriem ir efektīvas vakcīnas, darba ņēmējiem piedāvā vakcinēties. |
| --- | --- |

3.

Ja 5. klauzulā minētais novērtējums liecina par apdraudējumu darba ņēmēju drošībai un veselībai, ko rada saskarsme ar tādiem bioloģiskajiem aģentiem, pret kuriem ir efektīvas vakcīnas, darba ņēmējiem piedāvā vakcinēties.

| 4. | Vakcināciju un, ja vajadzīgs, revakcināciju, tostarp vakcīnu veida noteikšanu, veic atbilstoši valsts tiesību aktiem un/vai praksei.






  — | Darba ņēmējus informē par vakcinācijas un nevakcinēšanas priekšrocībām un trūkumiem, |
| --- | --- | --- |

4.

Vakcināciju un, ja vajadzīgs, revakcināciju, tostarp vakcīnu veida noteikšanu, veic atbilstoši valsts tiesību aktiem un/vai praksei.

—

Darba ņēmējus informē par vakcinācijas un nevakcinēšanas priekšrocībām un trūkumiem,

| — | bezmaksas vakcinācija jāpiedāvā visiem darba ņēmējiem un studentiem, kas veic veselības aprūpi un ar to saistītas darbības darba vietā. |
| --- | --- |

—

bezmaksas vakcinācija jāpiedāvā visiem darba ņēmējiem un studentiem, kas veic veselības aprūpi un ar to saistītas darbības darba vietā.

7. klauzula.   Informācija un izpratnes veidošana

Tā kā asus instrumentus uzskata par darba aprīkojumu Direktīvas 89/655/EEK (8) izpratnē, papildus informēšanai un rakstiskām instrukcijām, kas jānodrošina Direktīvas 89/655/EEK 6. pantā norādītajiem darba ņēmējiem, darba devējs veic šādus atbilstošus pasākumus:

| — | norāda uz riska veidiem, |
| --- | --- |

—

norāda uz riska veidiem,

| — | sniedz norādījumus par spēkā esošajiem tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

sniedz norādījumus par spēkā esošajiem tiesību aktiem,

| — | veicina labu praksi attiecībā uz starpgadījumu/nelaimes gadījumu novēršanu un reģistrēšanu, |
| --- | --- |

—

veicina labu praksi attiecībā uz starpgadījumu/nelaimes gadījumu novēršanu un reģistrēšanu,

| — | veicina izpratni, izstrādājot veicināšanas pasākumus un materiālus sadarbībā ar arodbiedrībām, kas nodrošina pārstāvību, un/vai darba ņēmēju pārstāvjiem, |
| --- | --- |

—

veicina izpratni, izstrādājot veicināšanas pasākumus un materiālus sadarbībā ar arodbiedrībām, kas nodrošina pārstāvību, un/vai darba ņēmēju pārstāvjiem,

| — | sniedz informāciju par pieejamām atbalsta programmām. |
| --- | --- |

—

sniedz informāciju par pieejamām atbalsta programmām.

8. klauzula.   Apmācība

Papildus Direktīvas 2000/54/EK 9. pantā noteiktajiem pasākumiem dara pieejamu atbilstošu apmācību par politikas nostādnēm un kārtību, kas jāievēro saistībā ar asu instrumentu radītiem ievainojumiem, tostarp:

| — | kā pareizi lietot medicīniskas ierīces ar asu detaļu aizsargiem, |
| --- | --- |

—

kā pareizi lietot medicīniskas ierīces ar asu detaļu aizsargiem,

| — | ievadkurss visiem no jauna pieņemtiem un īslaicīgā darbā pieņemtiem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

ievadkurss visiem no jauna pieņemtiem un īslaicīgā darbā pieņemtiem darbiniekiem,

| — | risks, kuru var radīt saskare ar asinīm un ķermeņa šķidrumiem, |
| --- | --- |

—

risks, kuru var radīt saskare ar asinīm un ķermeņa šķidrumiem,

| — | darba vietā veiktajām procedūrām atbilstoši preventīvi pasākumi, tostarp parastās piesardzības procedūras, drošas darba sistēmas, pareiza lietošanas un iznīcināšanas procedūras, imunizācijas nozīme, |
| --- | --- |

—

darba vietā veiktajām procedūrām atbilstoši preventīvi pasākumi, tostarp parastās piesardzības procedūras, drošas darba sistēmas, pareiza lietošanas un iznīcināšanas procedūras, imunizācijas nozīme,

| — | ziņošanas, reaģēšanas un uzraudzības procedūras un to nozīme, |
| --- | --- |

—

ziņošanas, reaģēšanas un uzraudzības procedūras un to nozīme,

| — | darbības, kas veicamas ievainojumu gadījumā. |
| --- | --- |

—

darbības, kas veicamas ievainojumu gadījumā.

Darba devējiem jāorganizē un jānodrošina apmācība, kas darba ņēmējiem ir obligāta. Darba devējiem jādod darba ņēmējiem laiks apmācību apmeklēšanai. Apmācībai jānotiek regulāri, ņemot vērā uzraudzības rezultātus, modernizāciju un uzlabojumus.

9. klauzula.   Ziņošana

| 1. | Tas nozīmē, ka pārskata esošo ziņošanas kārtību kopā ar veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darbinieku pārstāvjiem un/vai darba devēju/darba ņēmēju pārstāvjiem. Ziņošanas mehānismos būtu jāiekļauj vietēja, valsts un Eiropas mēroga sistēmas. |
| --- | --- |

1.

Tas nozīmē, ka pārskata esošo ziņošanas kārtību kopā ar veselības un drošības jautājumos pilnvarotajiem darbinieku pārstāvjiem un/vai darba devēju/darba ņēmēju pārstāvjiem. Ziņošanas mehānismos būtu jāiekļauj vietēja, valsts un Eiropas mēroga sistēmas.

| 2. | Darba ņēmēji nekavējoties ziņo darba devējiem un/vai atbildīgajai personai, un/vai par veselību un drošību darba vietā atbildīgajai personai par nelaimes gadījumu vai starpgadījumu, kas saistīts ar asiem instrumentiem. |
| --- | --- |

2.

Darba ņēmēji nekavējoties ziņo darba devējiem un/vai atbildīgajai personai, un/vai par veselību un drošību darba vietā atbildīgajai personai par nelaimes gadījumu vai starpgadījumu, kas saistīts ar asiem instrumentiem.

10. klauzula.   Reaģēšana un turpmākā rīcība

Ir izstrādātas stratēģijas un procedūras, kuras jāievēro, ja gūts ievainojums ar asu instrumentu. Par tām jābūt informētiem visiem darba ņēmējiem. Tām vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgi Eiropas, valsts/reģiona tiesību aktiem un koplīgumiem.

Konkrēti veic šādas darbības:

| — | darba devējs veic tūlītējus pasākumus, rūpējoties par cietušo darba ņēmēju, tostarp nodrošina profilaktiskos pasākumus pēc saskarsmes un vajadzīgās medicīniskās pārbaudes, ja tas nepieciešams medicīnisku apsvērumu dēļ, un atbilstošu veselības uzraudzību saskaņā ar 6. klauzulas 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

darba devējs veic tūlītējus pasākumus, rūpējoties par cietušo darba ņēmēju, tostarp nodrošina profilaktiskos pasākumus pēc saskarsmes un vajadzīgās medicīniskās pārbaudes, ja tas nepieciešams medicīnisku apsvērumu dēļ, un atbilstošu veselības uzraudzību saskaņā ar 6. klauzulas 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | darba devējs veic cēloņu un apstākļu izpēti un reģistrē nelaimes gadījumu/starpgadījumu, vajadzības gadījumā atbilstoši rīkojoties. Darba ņēmējam jāsniedz būtiskā informācija atbilstošā laikā, lai varētu apkopot ziņas par nelaimes gadījumu vai starpgadījumu, |
| --- | --- |

—

darba devējs veic cēloņu un apstākļu izpēti un reģistrē nelaimes gadījumu/starpgadījumu, vajadzības gadījumā atbilstoši rīkojoties. Darba ņēmējam jāsniedz būtiskā informācija atbilstošā laikā, lai varētu apkopot ziņas par nelaimes gadījumu vai starpgadījumu,

| — | ievainojuma gadījumā darba devējs apsver turpmākos pasākumus, tostarp atbilstošos gadījumos darba ņēmēju konsultēšanu un garantētu ārstēšanu. Jautājumi par rehabilitāciju, darba vietas saglabāšanu un tiesībām saņemt kompensāciju tiek risināti atbilstoši valsts un/vai nozares mērogā noslēgtajiem nolīgumiem vai atbilstoši tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

ievainojuma gadījumā darba devējs apsver turpmākos pasākumus, tostarp atbilstošos gadījumos darba ņēmēju konsultēšanu un garantētu ārstēšanu. Jautājumi par rehabilitāciju, darba vietas saglabāšanu un tiesībām saņemt kompensāciju tiek risināti atbilstoši valsts un/vai nozares mērogā noslēgtajiem nolīgumiem vai atbilstoši tiesību aktiem.

Attiecībā uz ievainojumu, diagnozi un ārstēšanu jāievēro pilnīga konfidencialitāte.

11. klauzula.   Īstenošana

Šis pamatnolīgums neskar spēkā esošos un turpmākos valsts un Kopienas noteikumus (9), kas ir labvēlīgāki darba ņēmēju aizsardzībai pret asu medicīnisko instrumentu radītajiem ievainojumiem.

Parakstītājas puses lūdz Komisijai iesniegt šo pamatnolīgumu Padomei, lai tā pieņemtu lēmumu, kas darītu šo nolīgumu saistošu dalībvalstīs un Eiropas Savienībā.

Ja, neierobežojot Komisijas, valstu tiesu un Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo nozīmi, pamatnolīgumu ar Padomes lēmumu īstenos Eiropas līmenī, Komisija var atstāt šā pamatnolīguma interpretāciju parakstītāju pušu ziņā, kuras sniegs savus atzinumus.

Parakstītājas puses pārskatīs šā pamatnolīguma piemērošanu piecus gadus pēc Padomes lēmuma pieņemšanas dienas, ja to pieprasa kāda no pamatnolīguma parakstītājām pusēm.

Briselē, 2009. gada 17. jūlijā

EPSU

Karen JENNINGS

HOSPEEM

Godfrey PERERA

---

(1)  Pārnumurēts: LESD 154. pants un 155. panta 2. punkts.

1

(2)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

2

(3)  OV L 393, 30.12.1990., 13. lpp. Secīgi direktīvu kodificēja Direktīvā 2009/104/EK (OV L 260, 3.10.2009., 5. lpp.).

3

(4)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

4

(5)  COM(2007) 62 galīgā redakcija, 21.2.2007.

5

(6)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.

6

(7)  OV L 206, 29.7.1991., 19. lpp.

7

(8)  Secīgi direktīvu kodificēja Direktīvā 2009/104/EK.

8

(9)  Kopš 2009. gada 1. decembra“Kopienu” aizstāj ar “Savienību”.

9

---

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/73

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2010/34/ES

(2010. gada 31. maijs),

ar ko groza Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu attiecībā uz darbīgās vielas penkonazola plašāku izmantojumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Penkonazols kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2009/77/EK (2) tika iekļauts Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, īpaši nosakot, ka dalībvalstis drīkst atļaut to izmantot tikai siltumnīcās un ka pieteikuma iesniedzējam līdz 2011. gada 31. decembrim jāiesniedz papildu informācija par augsnes metabolīta U1 apriti un uzvedību. |
| --- | --- |

(1)

Penkonazols kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2009/77/EK (2) tika iekļauts Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, īpaši nosakot, ka dalībvalstis drīkst atļaut to izmantot tikai siltumnīcās un ka pieteikuma iesniedzējam līdz 2011. gada 31. decembrim jāiesniedz papildu informācija par augsnes metabolīta U1 apriti un uzvedību.

| (2) | Pieteikuma iesniedzējs 2009. gada 6. maijā iesniedza prasīto informāciju Vācijai, kura ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 451/2000 (3) bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Vācija novērtēja šo papildu informāciju un 2009. gada 6. novembrī iesniedza Komisijai papildinājumu novērtējuma ziņojuma projektam par penkonazolu, kas tika izsūtīts pārējām dalībvalstīm un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) atsauksmju sniegšanai. Saņemtajās atsauksmēs nebiju būtisku iebilžu, un pārējās dalībvalstis un EFSA neizvirzīja iebildes, kas liegtu plašāku izmantojumu. Dalībvalstis un Komisija pārskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un minēto papildinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 11. maijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par penkonazolu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma iesniedzējs 2009. gada 6. maijā iesniedza prasīto informāciju Vācijai, kura ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 451/2000 (3) bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Vācija novērtēja šo papildu informāciju un 2009. gada 6. novembrī iesniedza Komisijai papildinājumu novērtējuma ziņojuma projektam par penkonazolu, kas tika izsūtīts pārējām dalībvalstīm un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) atsauksmju sniegšanai. Saņemtajās atsauksmēs nebiju būtisku iebilžu, un pārējās dalībvalstis un EFSA neizvirzīja iebildes, kas liegtu plašāku izmantojumu. Dalībvalstis un Komisija pārskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un minēto papildinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 11. maijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par penkonazolu.

| (3) | Jaunā informācija par metabolīta U1 apriti un uzvedību, ko iesniedza pieteikuma iesniedzējs, un jaunais novērtējums, ko veica ziņotāja dalībvalsts, liecina, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur penkonazolu, kopumā varētu atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, īpaši attiecībā uz sākotnējā dokumentācijā izklāstīto paredzēto izmantojumu, kas tika pārbaudīts un precizēts Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc jāatceļ ierobežojums penkonazolu izmantot tikai siltumnīcās, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/77/EK. |
| --- | --- |

(3)

Jaunā informācija par metabolīta U1 apriti un uzvedību, ko iesniedza pieteikuma iesniedzējs, un jaunais novērtējums, ko veica ziņotāja dalībvalsts, liecina, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur penkonazolu, kopumā varētu atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, īpaši attiecībā uz sākotnējā dokumentācijā izklāstīto paredzēto izmantojumu, kas tika pārbaudīts un precizēts Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc jāatceļ ierobežojums penkonazolu izmantot tikai siltumnīcās, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/77/EK.

| (4) | Neskarot minēto secinājumu, ir jāiegūst papildu informācija par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušanai I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tāpēc jānosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz papildu informācija par augsnes metabolīta CGA179944 apriti un uzvedību skābās augsnēs. |
| --- | --- |

(4)

Neskarot minēto secinājumu, ir jāiegūst papildu informācija par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušanai I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tāpēc jānosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz papildu informācija par augsnes metabolīta CGA179944 apriti un uzvedību skābās augsnēs.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.

2. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 30. jūnijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2010. gada 1. jūlija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 2.7.2009., 23. lpp.

2

(3)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma 292. rindā sleju “Īpaši noteikumi” groza šādi.

| 1. | A daļu aizstāj ar šādu:
  “A   DAĻA
  Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.” |
| --- | --- |

1.

A daļu aizstāj ar šādu:

“A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.”

| 2. | B daļas ceturtās daļas pirmo teikumu:
  “Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par augsnes metabolīta U1 apriti un uzvedību.”
  aizstāj ar:
  “Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par augsnes metabolīta CGA179944 apriti un uzvedību skābās augsnēs.” |
| --- | --- |

2.

B daļas ceturtās daļas pirmo teikumu:

“Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par augsnes metabolīta U1 apriti un uzvedību.”

aizstāj ar:

“Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par augsnes metabolīta CGA179944 apriti un uzvedību skābās augsnēs.”

---

LĒMUMI

| 1.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/75

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 26. aprīlis),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas

(2010/305/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/524/EK, Euratom (1),

ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā pēc Heinz PETER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Alfred GAJDOSIK kungs, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (III grupa – visu citu sociāli profesionālo interešu pārstāvji), ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim, ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. Á. MORATINOS

---

(1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.

1

---