# Euroopa Liidu L 131/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.131.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 131 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide29. mai 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.131.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 131

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide29. mai 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 467/2010, 25. mai 2010, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 468/2010, 28. mai 2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 469/2010, 28. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 470/2010, 28. mai 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 467/2010, 25. mai 2010, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 468/2010, 28. mai 2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

22

Komisjoni määrus (EL) nr 469/2010, 28. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

Komisjoni määrus (EL) nr 470/2010, 28. mai 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

29

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 467/2010,

25. mai 2010,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2004. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 398/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit räni impordi suhtes. Lõplik tollimaksu määr, mida kohaldati vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 49 %. Esialgsed meetmed olid kehtestatud määrusega (EMÜ) nr 2200/90 (3). |
| --- | --- |

(1)

Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2004. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 398/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit räni impordi suhtes. Lõplik tollimaksu määr, mida kohaldati vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 49 %. Esialgsed meetmed olid kehtestatud määrusega (EMÜ) nr 2200/90 (3).

| (2) | 2007. aasta jaanuaris laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas räni on deklareeritud Korea Vabariigist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta jaanuaris laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas räni on deklareeritud Korea Vabariigist pärinevana või mitte.

2.   Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise taotlused

| (3) | Pärast 2008. aasta oktoobris avaldatud teadet Hiina RVst pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) sai komisjon 1. detsembril 2008 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi. Lisaks sai komisjon 18. detsembril 2008 taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 2008. aasta oktoobris avaldatud teadet Hiina RVst pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) sai komisjon 1. detsembril 2008 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi. Lisaks sai komisjon 18. detsembril 2008 taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (4) | Aegumise läbivaatamise taotluse esitas Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, nimelt 100 % liidu ränitoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Aegumise läbivaatamise taotluse esitas Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, nimelt 100 % liidu ränitoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

| (5) | Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas EUSMET (European Users of Silicon Metal) ning selles taotletakse üksnes dumpingu ulatuse uurimist. Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(5)

Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas EUSMET (European Users of Silicon Metal) ning selles taotletakse üksnes dumpingu ulatuse uurimist. Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

| (6) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse aegumise läbivaatamise ja dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt kas algmääruse artikli 11 lõike 2 või lõike 3 kohaselt ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteated (6). |
| --- | --- |

(6)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse aegumise läbivaatamise ja dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt kas algmääruse artikli 11 lõike 2 või lõike 3 kohaselt ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteated (6).

3.   Uurimine

| (7) | Komisjoni talitused teatasid läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitanud liidu tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning Hiina RV ametiasutustele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talitused teatasid läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitanud liidu tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning Hiina RV ametiasutustele.

| (8) | Pidades silmas taotlustes nimetatud Hiina eksportivate tootjate hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäolisuse selgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas taotlustes nimetatud Hiina eksportivate tootjate hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäolisuse selgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

| (9) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast Euroopa Komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seonduva tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast Euroopa Komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seonduva tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008.

| (10) | Komisjonile laekusid vastused 11 Hiina RV äriühingult või kontsernilt. Pärast neilt äriühingutelt saadud teabe analüüsimist selgus siiski, et üksnes vähesed vastused on äriühingutelt, kes eksportisid Euroopa Liitu oma toodetud räni. Seega otsustati, et Hiina RV eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Komisjonile laekusid vastused 11 Hiina RV äriühingult või kontsernilt. Pärast neilt äriühingutelt saadud teabe analüüsimist selgus siiski, et üksnes vähesed vastused on äriühingutelt, kes eksportisid Euroopa Liitu oma toodetud räni. Seega otsustati, et Hiina RV eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (11) | Kõik eespool nimetatud Hiina RV äriühingud või kontsernid kinnitasid ka oma soovi taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(11)

Kõik eespool nimetatud Hiina RV äriühingud või kontsernid kinnitasid ka oma soovi taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt.

| (12) | Komisjon saatis Hiina teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt Hiina eksportijalt. Üks neist eksportijatest siiski tühistas hiljem oma taotluse, samas ülejäänud kahe puhul leiti, et nad ei eksportinud uurimisperioodil ELi oma toodetud räni. Seepärast ei arvestatud ka nende kahe äriühingu taotlusi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis Hiina teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt Hiina eksportijalt. Üks neist eksportijatest siiski tühistas hiljem oma taotluse, samas ülejäänud kahe puhul leiti, et nad ei eksportinud uurimisperioodil ELi oma toodetud räni. Seepärast ei arvestatud ka nende kahe äriühingu taotlusi.

| (13) | Lisaks esitasid veel kuus Hiina RV äriühingut või kontserni taotlused individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Kolm äriühingut loobusid siiski uurimise käigus koostööst. Kolmest ülejäänud äriühingust müüs üks asjaomast toodet sõltumatule hulgimüüjale. Uurimise käigus ei saanud kindlaks teha, kas müüdud tooted jõudsid lõpuks ELi turule. Kuna seda kontserni ei saa käsitada eksportiva tootjana, tuli tema esitatud individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata. Nagu on märgitud põhjenduses 30, siis ühe äriühingu puhul, kelle koostöö osutus algmääruse artikli 18 mõistes ebapiisavaks, toetuti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. Ühe äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus loeti nõuetekohaseks. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks esitasid veel kuus Hiina RV äriühingut või kontserni taotlused individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Kolm äriühingut loobusid siiski uurimise käigus koostööst. Kolmest ülejäänud äriühingust müüs üks asjaomast toodet sõltumatule hulgimüüjale. Uurimise käigus ei saanud kindlaks teha, kas müüdud tooted jõudsid lõpuks ELi turule. Kuna seda kontserni ei saa käsitada eksportiva tootjana, tuli tema esitatud individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata. Nagu on märgitud põhjenduses 30, siis ühe äriühingu puhul, kelle koostöö osutus algmääruse artikli 18 mõistes ebapiisavaks, toetuti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. Ühe äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus loeti nõuetekohaseks.

| (14) | Kahest ülejäänud äriühingust, kes taotlesid valimisse kaasamist ja individuaalset kohtlemist, tagastas ainult üks küsimustike vastused algatamisteates sätestatud tähtajaks. See äriühing aga ei eksportinud asjaomast toodet Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(14)

Kahest ülejäänud äriühingust, kes taotlesid valimisse kaasamist ja individuaalset kohtlemist, tagastas ainult üks küsimustike vastused algatamisteates sätestatud tähtajaks. See äriühing aga ei eksportinud asjaomast toodet Euroopa Liitu.

| (15) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid.

| (16) | Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

| (17) | Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootjad, 12 kasutajat, kaks kasutajate ühendust, kuus Hiina RV eksportijat/tootjat ning kolm võrdlusriigi tootjat. |
| --- | --- |

(17)

Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootjad, 12 kasutajat, kaks kasutajate ühendust, kuus Hiina RV eksportijat/tootjat ning kolm võrdlusriigi tootjat.

| (18) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | Taotluse esitanud ELi tootjad:






  — | Ferroatlantica SL, Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Taotluse esitanud ELi tootjad:

—

Ferroatlantica SL, Madrid, Hispaania;

| — | Ferropem SAS, Chambery, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Ferropem SAS, Chambery, Prantsusmaa;

| — | RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa.

| | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:






  — | Jinneng Group; |
| --- | --- | --- |

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

—

Jinneng Group;

| — | Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong; |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong;

| — | Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai;

| — | Chongqing Trust-Glory New Metal Group; |
| --- | --- |

—

Chongqing Trust-Glory New Metal Group;

| — | Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang; |
| --- | --- |

—

Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang;

| — | Chongqing Trust-Glory New Metal Group; |
| --- | --- |

—

Chongqing Trust-Glory New Metal Group;

| — | Bluestar Group; |
| --- | --- |

—

Bluestar Group;

| — | Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou; |
| --- | --- |

—

Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou;

| — | China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing; |
| --- | --- |

—

China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing;

| — | Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu; |
| --- | --- |

—

Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu;

| — | Mudanjiang Group; |
| --- | --- |

—

Mudanjiang Group;

| — | Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang; |
| --- | --- |

—

Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang;

| — | Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning; |
| --- | --- |

—

Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning;

| — | DC/JYKN group; |
| --- | --- |

—

DC/JYKN group;

| — | Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan. |
| --- | --- |

—

Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.

| | Võrdlusriigi (Brasiilia) tootjad:






  — | Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco; |
| --- | --- | --- |

Võrdlusriigi (Brasiilia) tootjad:

—

Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco;

| — | Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont; |
| --- | --- |

—

Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont;

| — | Rima Industrial S/A, Belo Horizonte. |
| --- | --- |

—

Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.

| | Kasutajad: | alumiiniumitööstus:






  — | Trimet Aluminium AG, Essen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

Kasutajad:

alumiiniumitööstus:

—

Trimet Aluminium AG, Essen, Saksamaa;

| — | Raffmetal S.p.A., Brescia, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Raffmetal S.p.A., Brescia, Itaalia;

| — | Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Itaalia;

| | keemiatööstus:






  — | Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

keemiatööstus:

—

Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksamaa;

| — | Wacker Chemie AG, München, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, München, Saksamaa;

| — | Dow Corning Ltd, Cardiff, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

—

Dow Corning Ltd, Cardiff, Ühendkuningriik.

4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (19) | Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(19)

Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

| (20) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(20)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (21) | Vaatlusalune toode on sama, mis eelmises uurimises, st Hiina RVst pärit ja CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluv ränimetall (ränisisaldus alla 99,99 % massist). Praegu kombineeritud nomenklatuuris ette nähtud klassifikatsiooni mõistes tähendab see „räni”. Kõrgema puhtuseastmega räni, mille ränisisaldus on vähemalt 99,99 %, mida kasutatakse põhiliselt elektrooniliste pooljuhtide tööstuses, kuulub teistsuguse CN-koodi alla ja ei ole käesoleva menetluse subjektiks. |
| --- | --- |

(21)

Vaatlusalune toode on sama, mis eelmises uurimises, st Hiina RVst pärit ja CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluv ränimetall (ränisisaldus alla 99,99 % massist). Praegu kombineeritud nomenklatuuris ette nähtud klassifikatsiooni mõistes tähendab see „räni”. Kõrgema puhtuseastmega räni, mille ränisisaldus on vähemalt 99,99 %, mida kasutatakse põhiliselt elektrooniliste pooljuhtide tööstuses, kuulub teistsuguse CN-koodi alla ja ei ole käesoleva menetluse subjektiks.

| (22) | Räni toodetakse elektrikaarahjudes ränidioksiidi termilisel taandamisel süsinikuga erinevate redutseerijate abil. Seda turustatakse tükkide, terade, graanulite või pulbrina vastavalt puhtuse rahvusvaheliselt tunnustatud tehnilisele spetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

(22)

Räni toodetakse elektrikaarahjudes ränidioksiidi termilisel taandamisel süsinikuga erinevate redutseerijate abil. Seda turustatakse tükkide, terade, graanulite või pulbrina vastavalt puhtuse rahvusvaheliselt tunnustatud tehnilisele spetsifikatsioonile.

| (23) | Räni kasutatakse põhiliselt kahes tööstusharus, keemiatööstuses metüülklorosilaani või triklorosilaani ja tetraklorosilikooni tootmiseks ning alumiiniumitööstuses eri tööstusharudes, peamiselt auto- või ehitustööstuses kasutatavate alumiiniumisulamite tootmiseks, eelkõige esimeseks või teiseks valusulatusteks. |
| --- | --- |

(23)

Räni kasutatakse põhiliselt kahes tööstusharus, keemiatööstuses metüülklorosilaani või triklorosilaani ja tetraklorosilikooni tootmiseks ning alumiiniumitööstuses eri tööstusharudes, peamiselt auto- või ehitustööstuses kasutatavate alumiiniumisulamite tootmiseks, eelkõige esimeseks või teiseks valusulatusteks.

2.   Samasugune toode

| (24) | Nagu eelminegi meetmete aegumise läbivaatamine, näitas ka seekordne uurimine, et Hiina RVs toodetud ja ELi eksporditud ränil, võrdlusriigis (Brasiilia) toodetud ELi eksporditud ränil ja taotluse esitanud ELi tootjate ELis toodetud ja ELis müüdaval ränil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala. |
| --- | --- |

(24)

Nagu eelminegi meetmete aegumise läbivaatamine, näitas ka seekordne uurimine, et Hiina RVs toodetud ja ELi eksporditud ränil, võrdlusriigis (Brasiilia) toodetud ELi eksporditud ränil ja taotluse esitanud ELi tootjate ELis toodetud ja ELis müüdaval ränil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala.

| (25) | Jõuti järeldusele, et kõiki neid tooteid tuleb käsitada algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(25)

Jõuti järeldusele, et kõiki neid tooteid tuleb käsitada algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (26) | Nagu põhjenduses 12 on märgitud, ei eksportinud kolm turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud äriühingut oma toodetud räni Euroopa Liitu või siis tühistasid oma esitatud taotluse. Turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud seega ühegi äriühingu suhtes. |
| --- | --- |

(26)

Nagu põhjenduses 12 on märgitud, ei eksportinud kolm turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud äriühingut oma toodetud räni Euroopa Liitu või siis tühistasid oma esitatud taotluse. Turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud seega ühegi äriühingu suhtes.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (27) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse üldiselt selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile võimaldatakse seetõttu individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(27)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse üldiselt selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile võimaldatakse seetõttu individuaalset kohtlemist.

| (28) | Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:






  a) | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(28)

Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:

a)

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| b) | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

b)

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| c) | suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest; |
| --- | --- |

c)

suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;

| d) | valuutat konverteeritakse turukursiga; |
| --- | --- |

d)

valuutat konverteeritakse turukursiga;

| e) | riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

e)

riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (29) | Esiteks märgitakse, et põhjenduses 12 nimetatud äriühing, kes alguses taotles turumajanduslikku kohtlemist ning siis tühistas oma taotluse, tühistas ka oma individuaalse kohtlemise taotluse. Seega seda taotlust rohkem ei kontrollitud. |
| --- | --- |

(29)

Esiteks märgitakse, et põhjenduses 12 nimetatud äriühing, kes alguses taotles turumajanduslikku kohtlemist ning siis tühistas oma taotluse, tühistas ka oma individuaalse kohtlemise taotluse. Seega seda taotlust rohkem ei kontrollitud.

| (30) | Kuuest äriühingust või kontsernist, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, loobusid kolm koostööst ja üks ei esitanud nõutava tähtaja jooksul vajalikku teavet, see tähendab, et ta takistas algmääruse artikli 18 tähenduses märkimisväärselt uurimist. Neid äriühinguid peetakse koostööst loobujateks ja nende kohta tehakse järeldused kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikes 1. |
| --- | --- |

(30)

Kuuest äriühingust või kontsernist, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, loobusid kolm koostööst ja üks ei esitanud nõutava tähtaja jooksul vajalikku teavet, see tähendab, et ta takistas algmääruse artikli 18 tähenduses märkimisväärselt uurimist. Neid äriühinguid peetakse koostööst loobujateks ja nende kohta tehakse järeldused kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikes 1.

| (31) | Neljale asjaomasele äriühingule või kontsernile teatati kättesaadavate faktide tõenäolisest kasutamisest ja selle põhjustest, ning neile äriühingutele anti algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavaid selgitusi. Sellegipoolest ei saatnud ükski neljast äriühingust uusi tõendeid ega andmeid, mis oleks saadud vastuste puudused kõrvaldanud või muutnud järeldust, et nende suhtes tuleks kohaldada algmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(31)

Neljale asjaomasele äriühingule või kontsernile teatati kättesaadavate faktide tõenäolisest kasutamisest ja selle põhjustest, ning neile äriühingutele anti algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavaid selgitusi. Sellegipoolest ei saatnud ükski neljast äriühingust uusi tõendeid ega andmeid, mis oleks saadud vastuste puudused kõrvaldanud või muutnud järeldust, et nende suhtes tuleks kohaldada algmääruse artiklit 18.

| (32) | Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei saanud kahest ülejäänud kontsernist ühte käsitada asjaomase toote eksportiva tootjana ja tema individuaalse kohtlemise taotlust seetõttu läbi ei vaadatud. |
| --- | --- |

(32)

Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei saanud kahest ülejäänud kontsernist ühte käsitada asjaomase toote eksportiva tootjana ja tema individuaalse kohtlemise taotlust seetõttu läbi ei vaadatud.

| (33) | Vaid ühe eksportija puhul leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(33)

Vaid ühe eksportija puhul leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumile.

| (34) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti järeldus, et äriühingu Jinneng Group suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(34)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti järeldus, et äriühingu Jinneng Group suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (35) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Kuigi esialgses uurimises ja järgnevates meetmete aegumise läbivaatamistes oli võrdlusriigiks Norra, leiti käesoleva uurimise puhul, et Norra turu olukord on hiljem oluliselt muutunud. Räni tootmine Norras on aastatel 2005–2008 vähenenud umbes 20 % ja Norrasse imporditud räni moodustas 97 % siseturul tarbitavast. Uurimisperioodil oli vaid üks omamaine tootja, kes tarnis räni siseturule. |
| --- | --- |

(35)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Kuigi esialgses uurimises ja järgnevates meetmete aegumise läbivaatamistes oli võrdlusriigiks Norra, leiti käesoleva uurimise puhul, et Norra turu olukord on hiljem oluliselt muutunud. Räni tootmine Norras on aastatel 2005–2008 vähenenud umbes 20 % ja Norrasse imporditud räni moodustas 97 % siseturul tarbitavast. Uurimisperioodil oli vaid üks omamaine tootja, kes tarnis räni siseturule.

| (36) | Seega leiti algatamisteates, et mõlema taotleja soovitatud Brasiilia võiks sobida kolmandaks turumajandusega võrdlusriigiks. Tõepoolest näitas uurimine, et Brasiilia on Hiina RV järel maailma suuruselt teine räni tootja ning et Brasiilia turg on väga konkurentsivõimeline tänu oma seitsmele ränitootjale, kes toodavad mitmesuguse kvaliteediga räni. Samuti selgus, et Brasiilia turgu tuleb pidada avatuks, selle impordimahud on suured ja et import pärineb enamasti Hiina RVst. Kuigi selleks esitati võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Brasiilia võrdlusriigiks valimise kohta. |
| --- | --- |

(36)

Seega leiti algatamisteates, et mõlema taotleja soovitatud Brasiilia võiks sobida kolmandaks turumajandusega võrdlusriigiks. Tõepoolest näitas uurimine, et Brasiilia on Hiina RV järel maailma suuruselt teine räni tootja ning et Brasiilia turg on väga konkurentsivõimeline tänu oma seitsmele ränitootjale, kes toodavad mitmesuguse kvaliteediga räni. Samuti selgus, et Brasiilia turgu tuleb pidada avatuks, selle impordimahud on suured ja et import pärineb enamasti Hiina RVst. Kuigi selleks esitati võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Brasiilia võrdlusriigiks valimise kohta.

| (37) | Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Brasiilia on võrdlusriigiks kõige sobivam. |
| --- | --- |

(37)

Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Brasiilia on võrdlusriigiks kõige sobivam.

3.2.   Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

| (38) | Kolm Brasiilia tootjat tegid koostööd ja esitasid teavet Brasiilia siseturul müüdava räni hinna ja koguste kohta. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati eespool nimetatud tootjatelt saadud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(38)

Kolm Brasiilia tootjat tegid koostööd ja esitasid teavet Brasiilia siseturul müüdava räni hinna ja koguste kohta. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati eespool nimetatud tootjatelt saadud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (39) | Uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist Brasiilia siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(39)

Uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist Brasiilia siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (40) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(40)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (41) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(41)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

| (42) | Olenevalt tooteliigist määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimunud kogu müügi müügihindade kaalutud keskmise või ainult tulutoova müügi müügihindade kaalutud keskmise põhjal, võttes aluseks selle riigi kolme tootja esitatud ja kontrollitud andmed. |
| --- | --- |

(42)

Olenevalt tooteliigist määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimunud kogu müügi müügihindade kaalutud keskmise või ainult tulutoova müügi müügihindade kaalutud keskmise põhjal, võttes aluseks selle riigi kolme tootja esitatud ja kontrollitud andmed.

4.   Ekspordihind

| (43) | Ainus eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, müüs kogu eksporditava kauba Euroopa Liitu Hiina RVs asuva seotud hulgimüüja kaudu, kes seejärel müüs kauba edasi ELis asuvale sõltumatule kliendile. Ekspordihind arvutati selle eksportiva tootja jaoks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

(43)

Ainus eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, müüs kogu eksporditava kauba Euroopa Liitu Hiina RVs asuva seotud hulgimüüja kaudu, kes seejärel müüs kauba edasi ELis asuvale sõltumatule kliendile. Ekspordihind arvutati selle eksportiva tootja jaoks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

| (44) | Liidu tootmisharu väitis, et ekspordihinnad ei olnud vabalt määratud, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b. Eelkõige väideti, et Hiina RV tolliasutuste ja eksportijate vahel toimusid hinnaläbirääkimised mõistliku hinnataseme kokkuleppimiseks. Siiski ei olnud selle teema kohta esitatud teave seotud räniga ja seega leiti, et väidetavad läbirääkimised ei mõjutanud lõpptarbijalt sissenõutavat hinda, mis oli asjaosaliste vabade läbirääkimiste tulemus. See väide tuli seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(44)

Liidu tootmisharu väitis, et ekspordihinnad ei olnud vabalt määratud, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b. Eelkõige väideti, et Hiina RV tolliasutuste ja eksportijate vahel toimusid hinnaläbirääkimised mõistliku hinnataseme kokkuleppimiseks. Siiski ei olnud selle teema kohta esitatud teave seotud räniga ja seega leiti, et väidetavad läbirääkimised ei mõjutanud lõpptarbijalt sissenõutavat hinda, mis oli asjaosaliste vabade läbirääkimiste tulemus. See väide tuli seega tagasi lükata.

| (45) | Liidu tootmisharu väitis veel, et äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuulus riigi omandisse, sai tooraine toetust ja omas olulisi kaubandussuhteid, mis võimaldanuks meetmetest kõrvale hoida. Siiski selgitas uurimine, et kõnealune eksportija ei kuulunud uurimisperioodil enam riigile, seega puudus seesugune riiklik sekkumine tema kaubandustegevusse, mis võimaldanuks äriühingul meetmest kõrvale hoida. Mis puutub tooraine toetustesse, siis peeti neid individuaalse kohtlemise määramise kontekstis ebaoluliseks. Need väited tuli seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(45)

Liidu tootmisharu väitis veel, et äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuulus riigi omandisse, sai tooraine toetust ja omas olulisi kaubandussuhteid, mis võimaldanuks meetmetest kõrvale hoida. Siiski selgitas uurimine, et kõnealune eksportija ei kuulunud uurimisperioodil enam riigile, seega puudus seesugune riiklik sekkumine tema kaubandustegevusse, mis võimaldanuks äriühingul meetmest kõrvale hoida. Mis puutub tooraine toetustesse, siis peeti neid individuaalse kohtlemise määramise kontekstis ebaoluliseks. Need väited tuli seega tagasi lükata.

5.   Võrdlus

| (46) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, tehti kohandusi seoses transpordikulude, füüsiliste omaduste erinevuste, kontrolli, käitlemise ja pakkimise kuludega. Samuti tehti üks kohandus artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, arvestades, et seotud hulgimüüja tegutses ka komisjonitasu alusel töötava vahendajana. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, tehti kohandusi seoses transpordikulude, füüsiliste omaduste erinevuste, kontrolli, käitlemise ja pakkimise kuludega. Samuti tehti üks kohandus artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, arvestades, et seotud hulgimüüja tegutses ka komisjonitasu alusel töötava vahendajana.

| (47) | Uurimine näitas, et uurimisperioodi vältel kohaldati eksporditud räni müügi suhtes eksporditollimaksu. Kuna tollimaks mõjutas hindade võrreldavust, leiti, et asjakohane on kohandada ekspordihindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k (muud tegurid, mis mõjutavad hindade võrreldavust). |
| --- | --- |

(47)

Uurimine näitas, et uurimisperioodi vältel kohaldati eksporditud räni müügi suhtes eksporditollimaksu. Kuna tollimaks mõjutas hindade võrreldavust, leiti, et asjakohane on kohandada ekspordihindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k (muud tegurid, mis mõjutavad hindade võrreldavust).

| (48) | Märgitakse, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi samal kaudse maksustamise tasandil, st et arvestati ka käibemaksu. |
| --- | --- |

(48)

Märgitakse, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi samal kaudse maksustamise tasandil, st et arvestati ka käibemaksu.

| (49) | Väideti, et kuna räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, tuleks seda asjaolu normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Siiski ilmnes, et selliste ostude pealt makstud käibemaks tuleb maha arvata hoolimata eksportkaupade ekspordikäibemaksu tagastamise süsteemist ja kaupade sihtkohast. Asjaolu, et räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, on seega neutraalne tegur, mis ei mõjuta ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(49)

Väideti, et kuna räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, tuleks seda asjaolu normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Siiski ilmnes, et selliste ostude pealt makstud käibemaks tuleb maha arvata hoolimata eksportkaupade ekspordikäibemaksu tagastamise süsteemist ja kaupade sihtkohast. Asjaolu, et räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, on seega neutraalne tegur, mis ei mõjuta ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (50) | Samuti väideti, et kaudse maksustamise arvesse võtmiseks kasutatud metoodika erines sellest metoodikast, mida kasutati muudel juhtudel, ning et eksportmüügi käibemaks oleks tulnud ekspordihinnast maha arvestada. Märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis b on ette nähtud, et kaudse maksustamise alusel võib teha kohanduse üksnes normaalväärtuse osas ja asjaoludel, mida kõnealuses artiklis kirjeldatakse, kuid praegusel juhul need asjaolud ei kehti. Seega lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Samuti väideti, et kaudse maksustamise arvesse võtmiseks kasutatud metoodika erines sellest metoodikast, mida kasutati muudel juhtudel, ning et eksportmüügi käibemaks oleks tulnud ekspordihinnast maha arvestada. Märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis b on ette nähtud, et kaudse maksustamise alusel võib teha kohanduse üksnes normaalväärtuse osas ja asjaoludel, mida kõnealuses artiklis kirjeldatakse, kuid praegusel juhul need asjaolud ei kehti. Seega lükati väide tagasi.

6.   Dumpingumarginaal

6.1.   Äriühingu jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine

| (51) | Ainsa eksportiva tootja jaoks, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks nii, et võrreldi kaalutud keskmist ekspordihinda toote tehasest hankimise tasandil (toote kontrollnumbri järgi) ja vastavat toote normaalväärtust, mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool. |
| --- | --- |

(51)

Ainsa eksportiva tootja jaoks, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks nii, et võrreldi kaalutud keskmist ekspordihinda toote tehasest hankimise tasandil (toote kontrollnumbri järgi) ja vastavat toote normaalväärtust, mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool.

| (52) | Selle individuaalse kohtlemise saanud ainsa eksportiva tootja jaoks kehtestatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu piiril (tollimaksu tasumata) on 16,3 %. |
| --- | --- |

(52)

Selle individuaalse kohtlemise saanud ainsa eksportiva tootja jaoks kehtestatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu piiril (tollimaksu tasumata) on 16,3 %.

6.2.   Kõigi teiste eksportijate/tootjate jaoks

| (53) | Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldada kõigi teiste koostööst loobunud Hiina RV eksportijate/tootjate suhtes, tehti kõigepealt kindlaks koostöötase. Koostöötaset võib pidada madalaks, st koostööd tehti Hiina RVst pärit koguimpordi osas alla 1 %. Seega määrati dumpingumarginaal, mida kohaldada koostööst loobunud Hiina RV äriühingute suhtes, kindlaks Hiina RVst pärit räni keskmise impordiväärtuse (arvutatud Eurostati andmete põhjal, mida on nõuetekohaselt kohandatud nii, et individuaalse kohtlemise saanud äriühingu müügitehingud on välja jäetud) ja toote vastava normaalväärtuse (mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool) võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldada kõigi teiste koostööst loobunud Hiina RV eksportijate/tootjate suhtes, tehti kõigepealt kindlaks koostöötase. Koostöötaset võib pidada madalaks, st koostööd tehti Hiina RVst pärit koguimpordi osas alla 1 %. Seega määrati dumpingumarginaal, mida kohaldada koostööst loobunud Hiina RV äriühingute suhtes, kindlaks Hiina RVst pärit räni keskmise impordiväärtuse (arvutatud Eurostati andmete põhjal, mida on nõuetekohaselt kohandatud nii, et individuaalse kohtlemise saanud äriühingu müügitehingud on välja jäetud) ja toote vastava normaalväärtuse (mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool) võrdlemise teel.

| (54) | Üks huvitatud isik väitis, et koostöö taset ei hinnatud õigesti, sest üks koostööd tegev eksportija eksportis Euroopa Liitu olulistes kogustes räni. Nende asjaoludega seoses väideti, et selle eksportija saadetud teavet oleks tulnud arvestada üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel, nagu tehti ka põhjenduses 1 osutatud läbivaatamise käigus. Need väited tuli tagasi lükata, sest leiti, et hinnad, mida see äriühing nõudis oma seotud äriühingult ELis, ei olnud vastavuses turuhindadega. |
| --- | --- |

(54)

Üks huvitatud isik väitis, et koostöö taset ei hinnatud õigesti, sest üks koostööd tegev eksportija eksportis Euroopa Liitu olulistes kogustes räni. Nende asjaoludega seoses väideti, et selle eksportija saadetud teavet oleks tulnud arvestada üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel, nagu tehti ka põhjenduses 1 osutatud läbivaatamise käigus. Need väited tuli tagasi lükata, sest leiti, et hinnad, mida see äriühing nõudis oma seotud äriühingult ELis, ei olnud vastavuses turuhindadega.

| (55) | Teisalt väideti, et üleriigilise dumpingumarginaali määramisel oleks tulnud kasutada koostööd teinud importijate esitatud andmeid. Nagu põhjenduses 54 on märgitud, ei arvestanud koostööd teinud importijad suure osa impordi puhul turuväärtust ja seega ei peetud nende kehtestatud hindu usaldusväärseteks. Ülejäänud impordikoguste osatähtsust ei peetud üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamiseks piisavalt esinduslikuks. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Teisalt väideti, et üleriigilise dumpingumarginaali määramisel oleks tulnud kasutada koostööd teinud importijate esitatud andmeid. Nagu põhjenduses 54 on märgitud, ei arvestanud koostööd teinud importijad suure osa impordi puhul turuväärtust ja seega ei peetud nende kehtestatud hindu usaldusväärseteks. Ülejäänud impordikoguste osatähtsust ei peetud üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamiseks piisavalt esinduslikuks. Seega lükati see väide tagasi.

| (56) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist võeti üleriigilise dumpingumarginaali määramisel arvesse saadud märkusi normaalväärtusega tootevaliku kohta. Seega võeti võrdlemisel aluseks koostööd teinud importijate esitatud teavet toote tüüpide kohta. |
| --- | --- |

(56)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist võeti üleriigilise dumpingumarginaali määramisel arvesse saadud märkusi normaalväärtusega tootevaliku kohta. Seega võeti võrdlemisel aluseks koostööd teinud importijate esitatud teavet toote tüüpide kohta.

| (57) | Eelnevalt esitatud teabe põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 19,0 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(57)

Eelnevalt esitatud teabe põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 19,0 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS JA KAHJUSTAVA DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   Muutunud asjaolude püsivus

| (58) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (59) | Selleks et kontrollida, kas uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali tase püsib, võeti vaatluse alla ekspordihindade ja normaalväärtuse muutumised. |
| --- | --- |

(59)

Selleks et kontrollida, kas uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali tase püsib, võeti vaatluse alla ekspordihindade ja normaalväärtuse muutumised.

| (60) | Kõigepealt märgitakse, et viimase läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal, (7) st 12,5 %, on pigem sarnane käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalile kui dumpinguvastaste tollimaksude kehtivale tasemele. |
| --- | --- |

(60)

Kõigepealt märgitakse, et viimase läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal, (7) st 12,5 %, on pigem sarnane käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalile kui dumpinguvastaste tollimaksude kehtivale tasemele.

| (61) | Uurimisperioodi järgsete ekspordihindade kohta näitavad Eurostati andmed, et hinnad on 2009. aasta esimese 9 kuu jooksul vähenenud ligikaudu 15 %. |
| --- | --- |

(61)

Uurimisperioodi järgsete ekspordihindade kohta näitavad Eurostati andmed, et hinnad on 2009. aasta esimese 9 kuu jooksul vähenenud ligikaudu 15 %.

| (62) | Normaalväärtuse osas näitas uurimine, et ka see vähenes samal ajavahemikul samas proportsioonis. Seega oleks 2009. aasta esimesel 9 kuul eksporditud räni dumpingumarginaal peaaegu samal tasemel kui uurimisperioodil kindlaks tehtud tase. |
| --- | --- |

(62)

Normaalväärtuse osas näitas uurimine, et ka see vähenes samal ajavahemikul samas proportsioonis. Seega oleks 2009. aasta esimesel 9 kuul eksporditud räni dumpingumarginaal peaaegu samal tasemel kui uurimisperioodil kindlaks tehtud tase.

| (63) | Eelnevast lähtub, et Hiina ekspordihinnad on sarnasemad maailmaturu hindadega kui siis, kui esialgsed meetmed kehtestati (8). |
| --- | --- |

(63)

Eelnevast lähtub, et Hiina ekspordihinnad on sarnasemad maailmaturu hindadega kui siis, kui esialgsed meetmed kehtestati (8).

| (64) | Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu tase on püsivat laadi. |
| --- | --- |

(64)

Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu tase on püsivat laadi.

2.   Dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel

| (65) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas on tõenäoline, et vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel dumping jätkuks ka siis, kui meetmed tühistataks. |
| --- | --- |

(65)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas on tõenäoline, et vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel dumping jätkuks ka siis, kui meetmed tühistataks.

| (66) | Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil Euroopa Liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(66)

Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil Euroopa Liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse.

3.   Tootmisvõimsus, tootmismaht ja tarbimine Hiina RVs

| (67) | Oli vaja hinnata, kui suur on räni tootmisvõimsus Hiina RVs kokku. Kuigi huvitatud isikute esitatud statistiliste andmete (9) järgi oli 2008. aasta tootmisvõimsus kokku 2,2 miljonit tonni, selgus uurimise käigus, et see näitaja oli ilmselgelt üle hinnatud, sest selle puhul ei võetud arvesse sulatusahjude sulgemisi (näiteks ränitööstuse ümberkorralduste, majanduskriisi, 2008. aastal Sichuani provintsis toimunud maavärina tõttu) ega seda, et mõnedes piirkondades esines energiaga varustamise kõikumisi, mille tagajärjel tegelik tootmisvõimsus oli madalam, kui olemasolevad statistilised andmed näitasid. Pärast asjakohast andmete kohandamist hinnati, et tegelik tootmisvõimsus oli umbes 1,5 miljonit tonni, mis osutab vähemalt 25 % tootmisvõimsuse tõusule võrreldes 2002. aastaga (põhjenduses 1 nimetatud eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperiood), mil tootmisvõimsus oli hinnanguliselt 600 000 ja 1,2 miljoni tonni vahemikus (10). |
| --- | --- |

(67)

Oli vaja hinnata, kui suur on räni tootmisvõimsus Hiina RVs kokku. Kuigi huvitatud isikute esitatud statistiliste andmete (9) järgi oli 2008. aasta tootmisvõimsus kokku 2,2 miljonit tonni, selgus uurimise käigus, et see näitaja oli ilmselgelt üle hinnatud, sest selle puhul ei võetud arvesse sulatusahjude sulgemisi (näiteks ränitööstuse ümberkorralduste, majanduskriisi, 2008. aastal Sichuani provintsis toimunud maavärina tõttu) ega seda, et mõnedes piirkondades esines energiaga varustamise kõikumisi, mille tagajärjel tegelik tootmisvõimsus oli madalam, kui olemasolevad statistilised andmed näitasid. Pärast asjakohast andmete kohandamist hinnati, et tegelik tootmisvõimsus oli umbes 1,5 miljonit tonni, mis osutab vähemalt 25 % tootmisvõimsuse tõusule võrreldes 2002. aastaga (põhjenduses 1 nimetatud eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperiood), mil tootmisvõimsus oli hinnanguliselt 600 000 ja 1,2 miljoni tonni vahemikus (10).

| (68) | EUSMET väitis, et ta esitas üksikasjalikud arvutused räni tootmisvõimsuse kohta Hiinas, arvestades, et tootmisvõimsuse kasutusaste on 40 %. Tootmisvõimsuse suuruseks hinnati 1,16 miljonit tonni. See väide leiti siiski olevat põhjendamatu, eelkõige kuna ei esitatud dokumente, mis selgitaksid, mille alusel määrati tootmisvõimsuse kasutusaste. Komisjoni kasutatud andmed tootmisvõimsuse kasutusastme kohta olid pärit kontrollitud allikatest, mille esitasid peamised koostööd teinud Hiina RV tootjad ja mida peeti seega sel alal usaldusväärseimaks teabeks. See väide tuli seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(68)

EUSMET väitis, et ta esitas üksikasjalikud arvutused räni tootmisvõimsuse kohta Hiinas, arvestades, et tootmisvõimsuse kasutusaste on 40 %. Tootmisvõimsuse suuruseks hinnati 1,16 miljonit tonni. See väide leiti siiski olevat põhjendamatu, eelkõige kuna ei esitatud dokumente, mis selgitaksid, mille alusel määrati tootmisvõimsuse kasutusaste. Komisjoni kasutatud andmed tootmisvõimsuse kasutusastme kohta olid pärit kontrollitud allikatest, mille esitasid peamised koostööd teinud Hiina RV tootjad ja mida peeti seega sel alal usaldusväärseimaks teabeks. See väide tuli seega tagasi lükata.

| (69) | Sama huvitatud isik väitis ka, et sulatusahjud, mis on teatava võimsusega või alla selle võimsuse, suletakse valitsuse otsuse kohaselt, ning see vähendaks ka edaspidi räni tootmisvõimsust Hiina RVs. Siiski leiti uurimise käigus, et kõnealust valitsuse poliitikat ei rakendata kogu Hiina RVs. EUSMET ei esitanud mitte mingeid tõendeid selliste sulatusahjude arvu ja nende mõju kohta kogu tootmisvõimsusele. Ka uurimise käigus ei ilmnenud, et tootmisvõimsus sel põhjusel oluliselt väheneks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(69)

Sama huvitatud isik väitis ka, et sulatusahjud, mis on teatava võimsusega või alla selle võimsuse, suletakse valitsuse otsuse kohaselt, ning see vähendaks ka edaspidi räni tootmisvõimsust Hiina RVs. Siiski leiti uurimise käigus, et kõnealust valitsuse poliitikat ei rakendata kogu Hiina RVs. EUSMET ei esitanud mitte mingeid tõendeid selliste sulatusahjude arvu ja nende mõju kohta kogu tootmisvõimsusele. Ka uurimise käigus ei ilmnenud, et tootmisvõimsus sel põhjusel oluliselt väheneks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (70) | EUSMET väitis veel, et tootmisvõimsus olevat sarnane 2008. aastal Hiina RVs müüdud räni kogusega, st 960 000 tonniga, kuid seda väidet ei kinnitatud ühegi tõendiga. Lisaks mõjutasid müügimahtu mitmed tegurid (näiteks tootmine ladustamiseks, tooraine tarnimine ja olümpiamängudega seonduvad logistilised probleemid) ja seepärast leiti, et müügimahtu ei saa tootmisvõimsusega võrdseks pidada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(70)

EUSMET väitis veel, et tootmisvõimsus olevat sarnane 2008. aastal Hiina RVs müüdud räni kogusega, st 960 000 tonniga, kuid seda väidet ei kinnitatud ühegi tõendiga. Lisaks mõjutasid müügimahtu mitmed tegurid (näiteks tootmine ladustamiseks, tooraine tarnimine ja olümpiamängudega seonduvad logistilised probleemid) ja seepärast leiti, et müügimahtu ei saa tootmisvõimsusega võrdseks pidada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (71) | Mis puudutab toodetud räni koguseid, näitas olemasolevale teabele tuginenud uurimine, et toodetavad kogused suurenesid oluliselt (79 %), st 2002. aastal toodetud 535 000 tonnilt 960 000 tonnini uurimisperioodil. Rakendamata tootmisvõimsuseks hinnati seega uurimisperioodi ajaks konservatiivselt 540 000 tonni, mis on suhteliselt lähedane kogus uurimisperioodil ELis tarbitavatele kogustele ja moodustab peaaegu kahekordse koguse samal ajavahemikus Hiina RV siseturul tarbitud ränist (vt põhjendust 72). |
| --- | --- |

(71)

Mis puudutab toodetud räni koguseid, näitas olemasolevale teabele tuginenud uurimine, et toodetavad kogused suurenesid oluliselt (79 %), st 2002. aastal toodetud 535 000 tonnilt 960 000 tonnini uurimisperioodil. Rakendamata tootmisvõimsuseks hinnati seega uurimisperioodi ajaks konservatiivselt 540 000 tonni, mis on suhteliselt lähedane kogus uurimisperioodil ELis tarbitavatele kogustele ja moodustab peaaegu kahekordse koguse samal ajavahemikus Hiina RV siseturul tarbitud ränist (vt põhjendust 72).

| (72) | Samal ajal näitas uurimine, et räni tarbimine Hiina RVs, mis oli uurimisperioodil umbes 280 000 tonni, tõenäoliselt lähiaastatel kasvab, nagu põhjenduses 73 on selgitatud. Tarbimise kasvu tuleb vaadelda mitmete tegurite ja poliitiliste meetmete koosmõjuna ränitööstuses ja selle järgtööstuses. Järgtööstus on Hiina RVs kasvamas ning lähiajal on tehtud ja kavandatakse mitmeid investeeringuid, et rahuldada kasvavat vajadust järgtööstuse toodete järele. Lisaks on Hiina ametiasutused sisse seadnud impordipiiranguid paljude allikate suhtes (nt Saksamaa, Ühendkuningriik, Jaapan ja USA) seoses ühe olulise järgtööstuse tootega (siloksaan), mida varem suurtes kogustes neist riikidest toodi. |
| --- | --- |

(72)

Samal ajal näitas uurimine, et räni tarbimine Hiina RVs, mis oli uurimisperioodil umbes 280 000 tonni, tõenäoliselt lähiaastatel kasvab, nagu põhjenduses 73 on selgitatud. Tarbimise kasvu tuleb vaadelda mitmete tegurite ja poliitiliste meetmete koosmõjuna ränitööstuses ja selle järgtööstuses. Järgtööstus on Hiina RVs kasvamas ning lähiajal on tehtud ja kavandatakse mitmeid investeeringuid, et rahuldada kasvavat vajadust järgtööstuse toodete järele. Lisaks on Hiina ametiasutused sisse seadnud impordipiiranguid paljude allikate suhtes (nt Saksamaa, Ühendkuningriik, Jaapan ja USA) seoses ühe olulise järgtööstuse tootega (siloksaan), mida varem suurtes kogustes neist riikidest toodi.

| (73) | Kuigi poliitilise meetmete, sealhulgas ränitööstuse ümberstruktureerimise täpset mõju on raske hinnata, on mitmed huvitatud isikud viidanud sellele, et Hiina RVs kasvab nõudlus räni järele 2011. aasta lõpuks umbes 580 000 tonnini. See hinnang leitakse olevat põhjendatud. |
| --- | --- |

(73)

Kuigi poliitilise meetmete, sealhulgas ränitööstuse ümberstruktureerimise täpset mõju on raske hinnata, on mitmed huvitatud isikud viidanud sellele, et Hiina RVs kasvab nõudlus räni järele 2011. aasta lõpuks umbes 580 000 tonnini. See hinnang leitakse olevat põhjendatud.

| (74) | Sellest hoolimata, kui arvestada eelnevalt kirjeldatud ennustust siseturu nõudluse kohta ning isegi kui Hiinast pärit eksport muudele turgudele saavutaks sama kõrge taseme kui 2008. aastal (vt põhjendust 79), ületaks tootmisvõimsus nõudlust ikkagi tunduvalt (aastal 2011 umbes 240 000 tonni). Märgitakse veel, et kui pidada silmas käimasolevaid ümberkorraldusi, siis ilmselt ei kasva Hiina RVs mitte üksnes nõudlus, vaid ka tootmisvõimsus ja toodetavad kogused. |
| --- | --- |

(74)

Sellest hoolimata, kui arvestada eelnevalt kirjeldatud ennustust siseturu nõudluse kohta ning isegi kui Hiinast pärit eksport muudele turgudele saavutaks sama kõrge taseme kui 2008. aastal (vt põhjendust 79), ületaks tootmisvõimsus nõudlust ikkagi tunduvalt (aastal 2011 umbes 240 000 tonni). Märgitakse veel, et kui pidada silmas käimasolevaid ümberkorraldusi, siis ilmselt ei kasva Hiina RVs mitte üksnes nõudlus, vaid ka tootmisvõimsus ja toodetavad kogused.

| (75) | Seoses tõenäolise tootmisvõimsuse kasvuga Hiina RVs esitas EUSMET teabe mitme kavandatava räni tootmise tehase kohta ning väitis, et enamik neist tehastest ei saa teoks. Väited põhinesid suures osas EUSMETi liikmete kommentaaridel ja neid ei peetud põhjendatuks. EUSMET väitis ka, et kui Hiina RV tootmisvõimsus tõenäoliselt kasvab, siis toimub see peamiselt ühe liidu tootja kavandatud projekti arvelt; see liidu tootja suurendaks Hiina RV tootmisvõimsust 100 000 tonni võrra aastas. EUSMETi esitatud teabel puudus tõendusmaterjal ja seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(75)

Seoses tõenäolise tootmisvõimsuse kasvuga Hiina RVs esitas EUSMET teabe mitme kavandatava räni tootmise tehase kohta ning väitis, et enamik neist tehastest ei saa teoks. Väited põhinesid suures osas EUSMETi liikmete kommentaaridel ja neid ei peetud põhjendatuks. EUSMET väitis ka, et kui Hiina RV tootmisvõimsus tõenäoliselt kasvab, siis toimub see peamiselt ühe liidu tootja kavandatud projekti arvelt; see liidu tootja suurendaks Hiina RV tootmisvõimsust 100 000 tonni võrra aastas. EUSMETi esitatud teabel puudus tõendusmaterjal ja seega lükati see väide tagasi.

| (76) | Sellega seoses väitis EUSMET, et Hiina RV siseturu tarbimine ületab kaugelt tootmise kasvu ja kasvab veelgi. Seega ei suuda Hiina RVs toodetavad kogused Hiina siseturu nõudlust täielikult rahuldada. Nagu juba eespool öeldud, on ilmselge, et Hiina siseturu nõudlus tõenäoliselt tulevikus kasvab. Sellegipoolest ja nagu ka eelnevalt rõhutatud, ei kinnitanud uurimise järeldused EUSMETi esitatud väiteid. EUSMET ei esitanud arvulisi andmeid nõudluse kasvu ega tulevikus toodetavate koguste kohta Hiina RVs, samuti ei esitanud ta muud teavet või tõendusmaterjali oma väite toetuseks, mistõttu ei saanud väidet arvestada. |
| --- | --- |

(76)

Sellega seoses väitis EUSMET, et Hiina RV siseturu tarbimine ületab kaugelt tootmise kasvu ja kasvab veelgi. Seega ei suuda Hiina RVs toodetavad kogused Hiina siseturu nõudlust täielikult rahuldada. Nagu juba eespool öeldud, on ilmselge, et Hiina siseturu nõudlus tõenäoliselt tulevikus kasvab. Sellegipoolest ja nagu ka eelnevalt rõhutatud, ei kinnitanud uurimise järeldused EUSMETi esitatud väiteid. EUSMET ei esitanud arvulisi andmeid nõudluse kasvu ega tulevikus toodetavate koguste kohta Hiina RVs, samuti ei esitanud ta muud teavet või tõendusmaterjali oma väite toetuseks, mistõttu ei saanud väidet arvestada.

4.   Hiina RVst ELi ja muude kolmandate riikide turgudele imporditava kauba kogus ja hind

| (77) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina RVst pärit eksport ELi 113 % ja seda olenemata kehtivatest meetmetest. Kui vaadelda hindu, siis hoolimata uurimisperioodi tõusvatest suundumustest olid need vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad kui ELis kehtivad liidu tootmisharu müügihinnad. Nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 62, oli ELi saabuva räni ekspordihindade dumpingu tase kõrge nii uurimisperioodi ajal kui ka pärast seda. |
| --- | --- |

(77)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina RVst pärit eksport ELi 113 % ja seda olenemata kehtivatest meetmetest. Kui vaadelda hindu, siis hoolimata uurimisperioodi tõusvatest suundumustest olid need vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad kui ELis kehtivad liidu tootmisharu müügihinnad. Nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 62, oli ELi saabuva räni ekspordihindade dumpingu tase kõrge nii uurimisperioodi ajal kui ka pärast seda.

| (78) | Hinnatase ELis oli ikka veel kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudel. See selgitab osaliselt Hiina RV eksportijate suurt huvi ELi turu suhtes, mis püsib hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Seoses sellega märgitakse ka, et Hiina RV eksportijad hoidsid kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale, tehes saadetisi Korea Vabariigi kaudu, (11) mis omakorda kinnitab järeldust, et Hiina RV eksportijad on ELi turust väga huvitatud. |
| --- | --- |

(78)

Hinnatase ELis oli ikka veel kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudel. See selgitab osaliselt Hiina RV eksportijate suurt huvi ELi turu suhtes, mis püsib hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Seoses sellega märgitakse ka, et Hiina RV eksportijad hoidsid kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale, tehes saadetisi Korea Vabariigi kaudu, (11) mis omakorda kinnitab järeldust, et Hiina RV eksportijad on ELi turust väga huvitatud.

5.   Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kogus ja hind

| (79) | Hiina RVst pärit eksport muude kolmandate riikide turgudele oli koguseliselt märkimisväärne, ületades isegi Euroopa Liitu suunatud ekspordi mahtu. Tuleb siiski ka märkida, et Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi FOB-hinnad olid 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel üheksal kuul ELi suunatud ekspordi hinnast keskmiselt vastavalt 4 % ja 14 % madalamad (12). |
| --- | --- |

(79)

Hiina RVst pärit eksport muude kolmandate riikide turgudele oli koguseliselt märkimisväärne, ületades isegi Euroopa Liitu suunatud ekspordi mahtu. Tuleb siiski ka märkida, et Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi FOB-hinnad olid 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel üheksal kuul ELi suunatud ekspordi hinnast keskmiselt vastavalt 4 % ja 14 % madalamad (12).

| (80) | EUSMET väitis, et komisjoni järeldustes Hiina RVst liitu suunatava ekspordi keskmiselt kõrgemate hindade arvutamisel ei võetud arvesse muudel turgudel müüdavat tootevalikut. Tuleb märkida, et EUSMET ei esitanud mingeid tõendeid kõnealuse väite toetamiseks. EUSMET ei esitanud mingeid andmeid ega selgitusi selle kohta, kui suures ulatuses erines tegelikult kolmandatesse riikidesse eksporditav tootevalik. Esitatud tõendid, mis käsitlesid tootetüüpide hinnaerinevusi, osutasid üksnes ELi turu andmetele ning uurimisperioodi eelsele ajale, st aastatele 2001/2002. Seega ei saanud seda teavet lugeda piisavalt täpseks, et määrata selle põhjal kindlaks tootetüüpide hinnaerinevused uurimisperioodi ajal ja selle järel. Igal juhul ei muutnud olemasolev teave uurimisperioodi kohta põhjenduses 79 esitatud järeldusi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(80)

EUSMET väitis, et komisjoni järeldustes Hiina RVst liitu suunatava ekspordi keskmiselt kõrgemate hindade arvutamisel ei võetud arvesse muudel turgudel müüdavat tootevalikut. Tuleb märkida, et EUSMET ei esitanud mingeid tõendeid kõnealuse väite toetamiseks. EUSMET ei esitanud mingeid andmeid ega selgitusi selle kohta, kui suures ulatuses erines tegelikult kolmandatesse riikidesse eksporditav tootevalik. Esitatud tõendid, mis käsitlesid tootetüüpide hinnaerinevusi, osutasid üksnes ELi turu andmetele ning uurimisperioodi eelsele ajale, st aastatele 2001/2002. Seega ei saanud seda teavet lugeda piisavalt täpseks, et määrata selle põhjal kindlaks tootetüüpide hinnaerinevused uurimisperioodi ajal ja selle järel. Igal juhul ei muutnud olemasolev teave uurimisperioodi kohta põhjenduses 79 esitatud järeldusi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (81) | Kui mitte arvestada USAd (kes kaitseb end Hiina RVst pärit räni vastu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksudega (139,49 %)), siis on Hiina ekspordil vaba juurdepääs muudele suuremate kolmandate riikide turgudele. |
| --- | --- |

(81)

Kui mitte arvestada USAd (kes kaitseb end Hiina RVst pärit räni vastu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksudega (139,49 %)), siis on Hiina ekspordil vaba juurdepääs muudele suuremate kolmandate riikide turgudele.

| (82) | EUSMET väitis, et Hiina RVst pärit räni peamine siht on Aasia turg ning et Jaapani ja Korea turgude osatähtsus suureneb märgatavalt. Ei saa eitada, et Aasia on Hiina RVst pärit räni peamine siht. Isegi kui Jaapani ja Lõuna-Korea turgude tarbimine lähiaastatel suureneks, ei arvata, et kõnealune tarbimise tõus oleks nii suur, et suudaks hajutada räni märkimisväärse ületootmise Hiina RVs. Lisaks näitas uurimine, et Jaapani turg, mis on Hiina RV peamine eksportturg, on Hiina RVst pärit ränist küllastunud. |
| --- | --- |

(82)

EUSMET väitis, et Hiina RVst pärit räni peamine siht on Aasia turg ning et Jaapani ja Korea turgude osatähtsus suureneb märgatavalt. Ei saa eitada, et Aasia on Hiina RVst pärit räni peamine siht. Isegi kui Jaapani ja Lõuna-Korea turgude tarbimine lähiaastatel suureneks, ei arvata, et kõnealune tarbimise tõus oleks nii suur, et suudaks hajutada räni märkimisväärse ületootmise Hiina RVs. Lisaks näitas uurimine, et Jaapani turg, mis on Hiina RV peamine eksportturg, on Hiina RVst pärit ränist küllastunud.

| (83) | EUSMET väitis, et meetmete kehtetuks muutumine ei mõjutaks tarnimist keemiatööstusele. Siiski ei kinnitanud uurimine seda väidet, sest mitmed kasutajad (keemiakaupade ja alumiiniumseadmete tootjad) kinnitasid, et nad tõepoolest tooksid Hiina RVst rohkem toorainet, kui meetmed muutuksid kehtetuks. See argument lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(83)

EUSMET väitis, et meetmete kehtetuks muutumine ei mõjutaks tarnimist keemiatööstusele. Siiski ei kinnitanud uurimine seda väidet, sest mitmed kasutajad (keemiakaupade ja alumiiniumseadmete tootjad) kinnitasid, et nad tõepoolest tooksid Hiina RVst rohkem toorainet, kui meetmed muutuksid kehtetuks. See argument lükati seetõttu tagasi.

| (84) | Eelnevat arvesse võttes eeldatakse, et meetmete kehtetuks muutumise korral maabuks Hiina RV vaba tootmisvõimsus ELi turul. |
| --- | --- |

(84)

Eelnevat arvesse võttes eeldatakse, et meetmete kehtetuks muutumise korral maabuks Hiina RV vaba tootmisvõimsus ELi turul.

| (85) | Arvestades seda, et uurimisperioodil imporditi räni ELi dumpinguhinnaga, on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral dumping jätkuks. Selles jõuti veendumusele, kui vaadeldi arengut pärast uurimisperioodi lõppu, mil räni imporditi Hiina RVst jätkuvalt hinnaga, mis oli madalam kui uurimisperioodil (vt põhjendust 131). |
| --- | --- |

(85)

Arvestades seda, et uurimisperioodil imporditi räni ELi dumpinguhinnaga, on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral dumping jätkuks. Selles jõuti veendumusele, kui vaadeldi arengut pärast uurimisperioodi lõppu, mil räni imporditi Hiina RVst jätkuvalt hinnaga, mis oli madalam kui uurimisperioodil (vt põhjendust 131).

6.   Järeldus

| (86) | Uurimine näitas, et asjaomase toote ekspordimaht ELi suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ning et uurimisperioodil tehti kindlaks, et kõnealuse impordi dumpingu tase on oluline. |
| --- | --- |

(86)

Uurimine näitas, et asjaomase toote ekspordimaht ELi suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ning et uurimisperioodil tehti kindlaks, et kõnealuse impordi dumpingu tase on oluline.

| (87) | Pidades silmas uurimisperioodi ajal Hiina RVs esinenud vaba tootmisvõimsuse olemasolu ja hoolimata Hiina RV siseturu nõudluse kasvust, on ülimalt tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral eksporditaks Hiina RVst ELi dumpinguhinnaga olulistes kogustes räni. Hiina RV siseturu nõudlus ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada ja ELi turg on ainus oluline turg, kuhu ületootmine suunata. ELi turg on tõesti Hiina RV eksportijate jaoks atraktiivne, sest ELi tarbijatelt saadav hind on keskmiselt kõrgem, kui see, mida saadakse kolmandate riikide tarbijatelt. Hiina eksportijate huvi ELi turu vastu tõendab ka see, et varasemalt on meetmest kõrvalehoidumiseks kasutatud eksportimisvõimalusi teiste riikide kaudu. |
| --- | --- |

(87)

Pidades silmas uurimisperioodi ajal Hiina RVs esinenud vaba tootmisvõimsuse olemasolu ja hoolimata Hiina RV siseturu nõudluse kasvust, on ülimalt tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral eksporditaks Hiina RVst ELi dumpinguhinnaga olulistes kogustes räni. Hiina RV siseturu nõudlus ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada ja ELi turg on ainus oluline turg, kuhu ületootmine suunata. ELi turg on tõesti Hiina RV eksportijate jaoks atraktiivne, sest ELi tarbijatelt saadav hind on keskmiselt kõrgem, kui see, mida saadakse kolmandate riikide tarbijatelt. Hiina eksportijate huvi ELi turu vastu tõendab ka see, et varasemalt on meetmest kõrvalehoidumiseks kasutatud eksportimisvõimalusi teiste riikide kaudu.

| (88) | Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(88)

Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.

E.   ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (89) | Kolm kaebuse esitanud liidu tootjat esitasid täidetud küsimustiku ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. Kaebuse esitajate toodang moodustab liidu tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Kolm kaebuse esitanud liidu tootjat esitasid täidetud küsimustiku ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. Kaebuse esitajate toodang moodustab liidu tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

F.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Sissejuhatavad märkused

| (90) | Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kolm tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni, siis tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 liidu tootmisharu ja tarbimist käsitlevad konkreetsed näitajad indekseerida. Eurostati andmeid tuli kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide esitatud andmeid räni impordi kohta; liikmesriigid nõudsid nende andmete käsitlemist konfidentsiaalsena ning seetõttu tuli nende esitatud andmed samuti indekseerida. |
| --- | --- |

(90)

Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kolm tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni, siis tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 liidu tootmisharu ja tarbimist käsitlevad konkreetsed näitajad indekseerida. Eurostati andmeid tuli kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide esitatud andmeid räni impordi kohta; liikmesriigid nõudsid nende andmete käsitlemist konfidentsiaalsena ning seetõttu tuli nende esitatud andmed samuti indekseerida.

2.   Liidu tarbimine

Tabel 1

Liidu tarbimine (müügimahu alusel)

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 115 | 118 | 121 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 15 % | 3 % | 3 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja kohandatud Eurostati statistika. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

115

118

121

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

15 %

3 %

3 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja kohandatud Eurostati statistika.

| (91) | Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liitu müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati kohandatud andmetele. |
| --- | --- |

(91)

Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liitu müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati kohandatud andmetele.

| (92) | Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1, suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 21 %. |
| --- | --- |

(92)

Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1, suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 21 %.

3.   Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Tabel 2

Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht | 100 | 183 | 168 | 213 |
| Turuosa | 100 | 159 | 143 | 176 |
| CIF-impordihind (eurot/tonn) | 100 | 106 | 120 | 188 |
| Allikas: Kohandatud Eurostati statistika. |

Indeksid

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Impordimaht

100

183

168

213

Turuosa

100

159

143

176

CIF-impordihind (eurot/tonn)

100

106

120

188

Allikas: Kohandatud Eurostati statistika.

| (93) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiina RVst pärit impordi maht 113 %, samas kui liidu tarbimine suurenes 21 %. Need andmed hõlmavad ka räni importi Korea Vabariigist, kuna 2007. aastal laiendati dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse tulemusena meetmeid ka selle riigi suhtes. Hoolimata kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil 76 protsendipunkti võrra ja on kaugelt suurem 2002. aasta (mis oli eelmise uurimise uurimisperiood) 3,9 % suurusest turuosast. Valdav osa, st 90 % Hiina RVst imporditud kogusest toimus siiski seestöötlemiskorra raames, mille puhul tollimaksude tasumine oli peatatud. |
| --- | --- |

(93)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiina RVst pärit impordi maht 113 %, samas kui liidu tarbimine suurenes 21 %. Need andmed hõlmavad ka räni importi Korea Vabariigist, kuna 2007. aastal laiendati dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse tulemusena meetmeid ka selle riigi suhtes. Hoolimata kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil 76 protsendipunkti võrra ja on kaugelt suurem 2002. aasta (mis oli eelmise uurimise uurimisperiood) 3,9 % suurusest turuosast. Valdav osa, st 90 % Hiina RVst imporditud kogusest toimus siiski seestöötlemiskorra raames, mille puhul tollimaksude tasumine oli peatatud.

| (94) | Hiina RVst pärit räni keskmised impordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 88 %. Kõige suurem hinnatõus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(94)

Hiina RVst pärit räni keskmised impordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 88 %. Kõige suurem hinnatõus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (95) | Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati kohandatud statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad ei löönud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihindu alla. Hiina keskmised impordihinnad sisaldasid ka Hiinast pärit seestöötlemiseks mõeldud räni müüki. Tuleb märkida, et seestöötlemiseks mõeldud räni (mis moodustas valdava osa Hiina impordist) hinnad olid uurimisperioodil keskmiselt 15 % kõrgemad kui vabasse ringlusse lastava räni hinnad. |
| --- | --- |

(95)

Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati kohandatud statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad ei löönud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihindu alla. Hiina keskmised impordihinnad sisaldasid ka Hiinast pärit seestöötlemiseks mõeldud räni müüki. Tuleb märkida, et seestöötlemiseks mõeldud räni (mis moodustas valdava osa Hiina impordist) hinnad olid uurimisperioodil keskmiselt 15 % kõrgemad kui vabasse ringlusse lastava räni hinnad.

| (96) | Eespool kirjeldatut arvestades leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud. |
| --- | --- |

(96)

Eespool kirjeldatut arvestades leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.

4.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Tabel 3

Import muudest kolmandatest riikidest (maht)

| Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra | 100 | 114 | 100 | 113 |
| Brasiilia | 100 | 113 | 123 | 93 |
| Venemaa | 100 | 39 | 114 | 116 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 100 | 202 | 165 | 174 |
| Muud kolmandad riigid | 100 | 110 | 101 | 118 |
| Kokku | 100 | 112 | 112 | 110 |
| Turuosa | 100 | 97 | 95 | 91 |
| Allikas: Eurostat. |

Indeksid

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Norra

100

114

100

113

Brasiilia

100

113

123

93

Venemaa

100

39

114

116

Bosnia ja Hertsegoviina

100

202

165

174

Muud kolmandad riigid

100

110

101

118

Kokku

100

112

112

110

Turuosa

100

97

95

91

Allikas: Eurostat.

Tabel 4

Import muudest kolmandatest riikidest (keskmised hinnad)

| Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra | 100 | 93 | 101 | 128 |
| Brasiilia | 100 | 98 | 108 | 149 |
| Venemaa | 100 | 130 | 116 | 170 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 100 | 102 | 116 | 163 |
| Muud kolmandad riigid | 100 | 112 | 116 | 119 |
| Kokku | 100 | 100 | 108 | 145 |
| Allikas: Eurostat. |

Indeksid

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Norra

100

93

101

128

Brasiilia

100

98

108

149

Venemaa

100

130

116

170

Bosnia ja Hertsegoviina

100

102

116

163

Muud kolmandad riigid

100

112

116

119

Kokku

100

100

108

145

Allikas: Eurostat.

| (97) | Kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina RV ja Korea Vabariigi imporditud räni kogumaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 10 %, siis sellise impordi turuosa vähenes uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Peamised liitu eksportijad olid Brasiilia, Norra ja Venemaa, uus tarneallikas oli Bosnia ja Hertsegoviina. |
| --- | --- |

(97)

Kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina RV ja Korea Vabariigi imporditud räni kogumaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 10 %, siis sellise impordi turuosa vähenes uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Peamised liitu eksportijad olid Brasiilia, Norra ja Venemaa, uus tarneallikas oli Bosnia ja Hertsegoviina.

| (98) | Nendest riikidest pärit impordi hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 45 %. Need olid keskmiselt 15 % kõrgemad kui Hiina hinnad, välja arvatud uurimisperioodil, kui need olid 5 % madalamad. |
| --- | --- |

(98)

Nendest riikidest pärit impordi hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 45 %. Need olid keskmiselt 15 % kõrgemad kui Hiina hinnad, välja arvatud uurimisperioodil, kui need olid 5 % madalamad.

5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tabel 5

Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 100 | 94 | 108 | 107 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –6 % | 14 % | 0 % |
| Tootmisvõimsus | 100 | 102 | 112 | 114 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 2 % | 11 % | 2 % |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 92 | 96 | 94 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –8 % | 3 % | –2 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

Indeks

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Toodang

100

94

108

107

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–6 %

14 %

0 %

Tootmisvõimsus

100

102

112

114

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

2 %

11 %

2 %

Tootmisvõimsuse rakendamine

100

92

96

94

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–8 %

3 %

–2 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (99) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine 7 % võrra. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringute tulemusena üldiselt 14 %. Tootmisvõimsuse rakendamine aga vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Sellist arengut vaadeldes tuleb silmas pidada liidu tarbimise märkimisväärset 21 % tõusu samal perioodil. |
| --- | --- |

(99)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine 7 % võrra. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringute tulemusena üldiselt 14 %. Tootmisvõimsuse rakendamine aga vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Sellist arengut vaadeldes tuleb silmas pidada liidu tarbimise märkimisväärset 21 % tõusu samal perioodil.

5.2.   Varud

Tabel 6

Varud

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 82 | 82 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –9 % | –9 % | 0 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

91

82

82

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–9 %

–9 %

0 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (100) | Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See tulenes suurest nõudlusest, eelkõige 2007. aastal ja uurimisperioodil, mis olid majandustsüklis väga soodsad ajad. 2005. aastal moodustasid varud umbes 27 % liidu tootmisharu ELi müügimahust, kuid uurimisperioodi ajal kahanesid need 19 %-le ELi müügimahust. |
| --- | --- |

(100)

Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See tulenes suurest nõudlusest, eelkõige 2007. aastal ja uurimisperioodil, mis olid majandustsüklis väga soodsad ajad. 2005. aastal moodustasid varud umbes 27 % liidu tootmisharu ELi müügimahust, kuid uurimisperioodi ajal kahanesid need 19 %-le ELi müügimahust.

5.3.   Müük, turuosa ja hinnad

Tabel 7

Müügimaht ja väärtus

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 103 | 116 | 118 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 3 % | 13 % | 2 % |
| Müügiväärtus (indeks) | 100 | 105 | 132 | 178 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 5 % | 27 % | 45 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müügimaht (indeks)

100

103

116

118

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

3 %

13 %

2 %

Müügiväärtus (indeks)

100

105

132

178

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

5 %

27 %

45 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 8

Liidu tootmisharu turuosa

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 89 | 98 | 98 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –11 % | 9 % | –1 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

89

98

98

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–11 %

9 %

–1 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika.

Tabel 9

Liidu tootmisharu ühiku müügihind

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 102 | 114 | 150 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 2 % | 12 % | 37 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

102

114

150

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

2 %

12 %

37 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (101) | Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Samal ajal kasvas müügiväärtus 78 %, kusjuures peamine kasv 2007. aastal ja uurimisperioodil tulenes nõudluse kasvust räni turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes uurimisperioodil siiski kahe protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine nagu ka tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine vaatlusalusel perioodil (nagu põhjenduses 99 märgitud) näitas, et liidu tootmisharu ei suutnud ränituru nõudluse ja tarbimise kasvu täielikult ära kasutada, seda eriti turuosa puhul. |
| --- | --- |

(101)

Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Samal ajal kasvas müügiväärtus 78 %, kusjuures peamine kasv 2007. aastal ja uurimisperioodil tulenes nõudluse kasvust räni turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes uurimisperioodil siiski kahe protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine nagu ka tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine vaatlusalusel perioodil (nagu põhjenduses 99 märgitud) näitas, et liidu tootmisharu ei suutnud ränituru nõudluse ja tarbimise kasvu täielikult ära kasutada, seda eriti turuosa puhul.

| (102) | Liidu tootmisharus kehtinud ühiku müügihinnad suurenesid 2007. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, sest neil kahel aastal oli räniturul kõrge nõudlus, mis tingis eriti kõrged hinnad. Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid seega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 50 %. Müügihindade oluline suurenemine koosmõjus tootmiskulude vähese suurenemisega mängisid liidu tootmisharu finantsolukorra paranemisel olulist rolli. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmisharus kehtinud ühiku müügihinnad suurenesid 2007. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, sest neil kahel aastal oli räniturul kõrge nõudlus, mis tingis eriti kõrged hinnad. Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid seega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 50 %. Müügihindade oluline suurenemine koosmõjus tootmiskulude vähese suurenemisega mängisid liidu tootmisharu finantsolukorra paranemisel olulist rolli.

5.4.   Liidu hindu mõjutavad tegurid

| (103) | Nõudluse kõrge tase kogu vaatlusaluse perioodi vältel viis märkimisväärse hinnatõusuni. Kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RVst pärit impordi hinnatase järgis samuti kasvavaid hinnatrende, nagu liidu tootmisharugi. |
| --- | --- |

(103)

Nõudluse kõrge tase kogu vaatlusaluse perioodi vältel viis märkimisväärse hinnatõusuni. Kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RVst pärit impordi hinnatase järgis samuti kasvavaid hinnatrende, nagu liidu tootmisharugi.

| (104) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid kulud tootmisühiku kohta keskmiselt 21 %, samas kui sellele vastav keskmine ühiku müügihind kasvas 50 %. |
| --- | --- |

(104)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid kulud tootmisühiku kohta keskmiselt 21 %, samas kui sellele vastav keskmine ühiku müügihind kasvas 50 %.

5.5.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

Tabel 10

Tööhõive

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 93 | 91 | 100 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –7 % | –2 % | 9 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

93

91

100

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–7 %

–2 %

9 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 11

Tootlikkus

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 119 | 108 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 1 % | 18 % | –11 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

101

119

108

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

1 %

18 %

–11 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 12

Töötasu (eurot töötaja kohta)

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 94 | 107 | 117 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –6 % | 13 % | 10 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

94

107

117

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–6 %

13 %

10 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (105) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tööhõive stabiilne, kusjuures keskmised töötasud kasvasid 17 %. Samal ajal suurenes tootlikkus tänu tootmismahu kasvule 8 %. |
| --- | --- |

(105)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tööhõive stabiilne, kusjuures keskmised töötasud kasvasid 17 %. Samal ajal suurenes tootlikkus tänu tootmismahu kasvule 8 %.

5.6.   Kasumlikkus

Tabel 13

Kasumlikkus

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 161 | 389 | 671 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 61 % | 228 % | 282 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

161

389

671

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

61 %

228 %

282 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (106) | Liidu tootmisharu kasumlikkus kasvas 2005. aastast kuni uurimisperioodini peaaegu kuus korda ning jõudis uurimisperioodil kõrgele tasemele. Need 2007. aasta ja uurimisperioodi suured kasumid tulenesid ränituru nõudluse kasvu tulemusena suurenenud müügihindadest, mis omakorda oli tingitud sellest, et valitsevad majandustingimused olid erakordselt soodsad. Seda hoolimata asjaolust, et kõnealuse perioodi jooksul suurenesid tootmiskulud 21 %. |
| --- | --- |

(106)

Liidu tootmisharu kasumlikkus kasvas 2005. aastast kuni uurimisperioodini peaaegu kuus korda ning jõudis uurimisperioodil kõrgele tasemele. Need 2007. aasta ja uurimisperioodi suured kasumid tulenesid ränituru nõudluse kasvu tulemusena suurenenud müügihindadest, mis omakorda oli tingitud sellest, et valitsevad majandustingimused olid erakordselt soodsad. Seda hoolimata asjaolust, et kõnealuse perioodi jooksul suurenesid tootmiskulud 21 %.

5.7.   Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 14

Investeeringud ja investeeringutasuvus

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 135 | 310 | 717 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 35 % | 174 % | 408 % |
| Investeeringutasuvus | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

135

310

717

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

35 %

174 %

408 %

Investeeringutasuvus

7 %

14 %

47 %

96 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (107) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud oluliselt, st kuus korda, ja sellele vastav kasumi suurenemine oli 30 %. Liidu tootmisharu näitas selgelt oma suunitlust liidu räniturule, sest investeeringuid tehti tootmisvõimsuse suurendamiseks, kas siis uute seadmete paigaldamiseks või olemasolevate asendamiseks. Lisaks investeeriti solaarenergia tootmises kasutatava kõrge puhtusastmega räni tootmisprotsessi. Sellel uuel tootel on tulevikus väga head väljavaated. |
| --- | --- |

(107)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud oluliselt, st kuus korda, ja sellele vastav kasumi suurenemine oli 30 %. Liidu tootmisharu näitas selgelt oma suunitlust liidu räniturule, sest investeeringuid tehti tootmisvõimsuse suurendamiseks, kas siis uute seadmete paigaldamiseks või olemasolevate asendamiseks. Lisaks investeeriti solaarenergia tootmises kasutatava kõrge puhtusastmega räni tootmisprotsessi. Sellel uuel tootel on tulevikus väga head väljavaated.

| (108) | Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest) kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega. |
| --- | --- |

(108)

Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest) kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega.

5.8.   Rahakäive

Tabel 15

Rahakäive

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 114 | 348 | 672 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | 14 % | 233 % | 325 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

114

348

672

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

14 %

233 %

325 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (109) | Rahakäive järgis sama positiivset suundumust mis kasumlikkus, kasvades vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(109)

Rahakäive järgis sama positiivset suundumust mis kasumlikkus, kasvades vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

5.9.   Kasv

| (110) | Vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise olulist kasvu täiel määral ära kasutada, toodeti 80 % tootmisvõimsusega ning turuosas kaotati 2 protsendipunkti. Hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes tarbimine peamiselt Hiina RVst pärit impordi arvelt, kusjuures peamised kogused turustati seestöötlemiskorra alusel. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise olulist kasvu täiel määral ära kasutada, toodeti 80 % tootmisvõimsusega ning turuosas kaotati 2 protsendipunkti. Hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes tarbimine peamiselt Hiina RVst pärit impordi arvelt, kusjuures peamised kogused turustati seestöötlemiskorra alusel.

5.10.   Dumpingumarginaali suurus

| (111) | Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks määratud esialgses uurimises; seda näitasid nii ainsa koostööd teinud ja individuaalse kohtlemise saanud eksportiva tootja andmete kui ka kättesaadavate faktide põhjal tehtud arvutused. |
| --- | --- |

(111)

Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks määratud esialgses uurimises; seda näitasid nii ainsa koostööd teinud ja individuaalse kohtlemise saanud eksportiva tootja andmete kui ka kättesaadavate faktide põhjal tehtud arvutused.

5.11.   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

| (112) | Liidu tootmisharu suutis positiivse majandusolukorra tingimustes varasema dumpingu mõjudest taastuda, seda eelkõige müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse seisukohast. Tuletatakse siiski meelde, et dumpingumarginaalid olid jätkuvalt kõrged. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootmisharu suutis positiivse majandusolukorra tingimustes varasema dumpingu mõjudest taastuda, seda eelkõige müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse seisukohast. Tuletatakse siiski meelde, et dumpingumarginaalid olid jätkuvalt kõrged.

5.12.   Liidu tootmisharu eksport

Tabel 16

Liidu tootmisharu ekspordimaht

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 72 | 168 | 27 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | — | –28 % | 96 % | – 141 % |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks

100

72

168

27

Muutus võrreldes eelmise aastaga

—

–28 %

96 %

– 141 %

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

| (113) | Liidu tootmisharu ränieksport vähenes vaatlusalusel perioodil, eelkõige uurimisperioodi jooksul, üle poole võrra. Kuigi võrdlemisel võiks see langus tunduda dramaatiline, on ta absoluutnäitajate taustal vähem märgatav, sest liidu tootmisharu ei ole ekspordile orienteeritud. Liidu tootjad on eelkõige liidu turule orienteeritud. Tuleks siiski märkida, et mõned liidu tootjad omavad seotud äriühinguid väljaspool ELi, neis toodetakse kohapeal ja müüakse toodangut kohalikel turgudel, vähendades seega vajadust EList pärit ekspordi järele. |
| --- | --- |

(113)

Liidu tootmisharu ränieksport vähenes vaatlusalusel perioodil, eelkõige uurimisperioodi jooksul, üle poole võrra. Kuigi võrdlemisel võiks see langus tunduda dramaatiline, on ta absoluutnäitajate taustal vähem märgatav, sest liidu tootmisharu ei ole ekspordile orienteeritud. Liidu tootjad on eelkõige liidu turule orienteeritud. Tuleks siiski märkida, et mõned liidu tootjad omavad seotud äriühinguid väljaspool ELi, neis toodetakse kohapeal ja müüakse toodangut kohalikel turgudel, vähendades seega vajadust EList pärit ekspordi järele.

5.13.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (114) | Dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selgelt positiivne mõju. Vaatlusalusel perioodil arenesid positiivselt kõik peamised kahjunäitajad (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müügimaht, müügihind, investeeringud, kasumlikkus ja rahakäive). Uurimisperioodil saadud kasum peegeldab tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga. |
| --- | --- |

(114)

Dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selgelt positiivne mõju. Vaatlusalusel perioodil arenesid positiivselt kõik peamised kahjunäitajad (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müügimaht, müügihind, investeeringud, kasumlikkus ja rahakäive). Uurimisperioodil saadud kasum peegeldab tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga.

| (115) | Liidu tootmisharu turuosa seisukohast annab väike langustrend siiski tunnistust tekitatud kahjust, sest hoolimata olemasolevast tootmisvõimsusest ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise suurenemisest kasu saada. |
| --- | --- |

(115)

Liidu tootmisharu turuosa seisukohast annab väike langustrend siiski tunnistust tekitatud kahjust, sest hoolimata olemasolevast tootmisvõimsusest ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise suurenemisest kasu saada.

| (116) | Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda. |
| --- | --- |

(116)

Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.

G.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta

| (117) | Tuletatakse meelde, et hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes Hiinast pärit import oluliselt ja võttis üle olulise osa kolmandatest riikidest pärit impordi kaotatud turuosast. Hiina RV eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki suures mahus. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et hiinlased ei jätka dumpingut. Kui uurimisperioodil ei oleks meetmeid võetud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud. |
| --- | --- |

(117)

Tuletatakse meelde, et hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes Hiinast pärit import oluliselt ja võttis üle olulise osa kolmandatest riikidest pärit impordi kaotatud turuosast. Hiina RV eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki suures mahus. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et hiinlased ei jätka dumpingut. Kui uurimisperioodil ei oleks meetmeid võetud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.

| (118) | Märgitakse veel, et pärast 2007. aastal toimunud meetmetest kõrvalehoidmise menetlust laiendati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. Meetmete laiendamisel olid positiivsed tagajärjed, sest räni import Korea Vabariigist langes järsult. |
| --- | --- |

(118)

Märgitakse veel, et pärast 2007. aastal toimunud meetmetest kõrvalehoidmise menetlust laiendati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. Meetmete laiendamisel olid positiivsed tagajärjed, sest räni import Korea Vabariigist langes järsult.

| (119) | Uurimine näitas, et Hiina RV tootjad omasid uurimisperioodil märgatavaid tootmisvõimsuse varusid, st 540 000 tonni. Hoolimata eeldatavast nõudluse kasvust Hiina RVs, arvatakse et tootmisvõimsuse ülejääk lähiaastatel püsib, nagu põhjenduses 74 märgitud. |
| --- | --- |

(119)

Uurimine näitas, et Hiina RV tootjad omasid uurimisperioodil märgatavaid tootmisvõimsuse varusid, st 540 000 tonni. Hoolimata eeldatavast nõudluse kasvust Hiina RVs, arvatakse et tootmisvõimsuse ülejääk lähiaastatel püsib, nagu põhjenduses 74 märgitud.

| (120) | Nagu varem selgitatud, on liidu turg Hiina RV jaoks peamine müügikoht, sest teine peamine Hiina eksporditurg USA on kehtestanud Hiina suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud ja seega on USA turg Hiina ekspordi jaoks praktiliselt suletud. |
| --- | --- |

(120)

Nagu varem selgitatud, on liidu turg Hiina RV jaoks peamine müügikoht, sest teine peamine Hiina eksporditurg USA on kehtestanud Hiina suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud ja seega on USA turg Hiina ekspordi jaoks praktiliselt suletud.

| (121) | Hiina RVst pärit impordi hinnad leiti olevat kolmandate riikide impordihindadest keskmiselt 15 % võrra odavamad ning üksnes uurimisperioodil olid need hinnad 5 % kõrgemad. Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suunataks liidu turule suures koguses eksporttooteid hindadega, mis on kolmandate riikide omadest väiksemad, ning üldiselt mõjuks see hindu alandavalt. |
| --- | --- |

(121)

Hiina RVst pärit impordi hinnad leiti olevat kolmandate riikide impordihindadest keskmiselt 15 % võrra odavamad ning üksnes uurimisperioodil olid need hinnad 5 % kõrgemad. Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suunataks liidu turule suures koguses eksporttooteid hindadega, mis on kolmandate riikide omadest väiksemad, ning üldiselt mõjuks see hindu alandavalt.

| (122) | EUSMET väitis, et 56 % suurune kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa võrrelduna Hiina RV impordi suhteliselt väikese turuosaga oleks võinud mõjutada liidu tootjate turuosa uurimisperioodil märgatavalt enam, sest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid 5 % madalamad Hiina RV impordihindadest. Sellega seoses leiti, et hoolimata sellest, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid uurimisperioodil 5 % madalamad kui Hiina RVst pärit impordihinnad, langes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal varasema impordi turuosa 4 % võrreldes Hiina RVst pärit impordi turuosa suurenemisega, mis oli 34 % (vt 2. ja 3. tabel). Samal ajal püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena. Seetõttu ei saa järeldada, et kolmandatest riikidest pärit impordil oli uurimisperioodil liidu tootmisharu turuosa suhtes otsustav mõju. |
| --- | --- |

(122)

EUSMET väitis, et 56 % suurune kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa võrrelduna Hiina RV impordi suhteliselt väikese turuosaga oleks võinud mõjutada liidu tootjate turuosa uurimisperioodil märgatavalt enam, sest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid 5 % madalamad Hiina RV impordihindadest. Sellega seoses leiti, et hoolimata sellest, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid uurimisperioodil 5 % madalamad kui Hiina RVst pärit impordihinnad, langes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal varasema impordi turuosa 4 % võrreldes Hiina RVst pärit impordi turuosa suurenemisega, mis oli 34 % (vt 2. ja 3. tabel). Samal ajal püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena. Seetõttu ei saa järeldada, et kolmandatest riikidest pärit impordil oli uurimisperioodil liidu tootmisharu turuosa suhtes otsustav mõju.

| (123) | Väideti ka, et komisjon ei arvestanud Hiina RVst pärit ekspordi hindade tõenäolist arengut hinnates tootmiskulude tõenäolist suurenemist, mille aluseks on nimelt elektrihindade tõus, toiteallikate vähesus, suurenenud investeeringud, kõrge inflatsioon, tooraine hindade tõus ja rahvusvahelised transpordikulud. Isegi kui Hiina RVs elektrihinnad tõuseksid, ei ole see ainus oluline kulutegur. Lisaks ei esitatud mingeid tõendeid elektrihindade tõusu ulatuse ja selle täpse mõju kohta kogukuludele ja neist lähtuvatele müügihindadele. Mis puutub muudesse teguritesse, on need kas puhtalt spekulatiivsed ja/või neid ei põhjendatud või nende kogust ei täpsustatud piisavalt, et nende alusel saaks teha põhjendatud järeldusi. Tuleb samuti märkida, et ekslik oleks oletada, et ekspordihinnad põhinevad just tootmiskulude tasemel, sest mitmed muud tegurid, nagu riiklik poliitika või tarnimise ja nõudluse küsimused, võivad hinnataset samuti mõjutada. |
| --- | --- |

(123)

Väideti ka, et komisjon ei arvestanud Hiina RVst pärit ekspordi hindade tõenäolist arengut hinnates tootmiskulude tõenäolist suurenemist, mille aluseks on nimelt elektrihindade tõus, toiteallikate vähesus, suurenenud investeeringud, kõrge inflatsioon, tooraine hindade tõus ja rahvusvahelised transpordikulud. Isegi kui Hiina RVs elektrihinnad tõuseksid, ei ole see ainus oluline kulutegur. Lisaks ei esitatud mingeid tõendeid elektrihindade tõusu ulatuse ja selle täpse mõju kohta kogukuludele ja neist lähtuvatele müügihindadele. Mis puutub muudesse teguritesse, on need kas puhtalt spekulatiivsed ja/või neid ei põhjendatud või nende kogust ei täpsustatud piisavalt, et nende alusel saaks teha põhjendatud järeldusi. Tuleb samuti märkida, et ekslik oleks oletada, et ekspordihinnad põhinevad just tootmiskulude tasemel, sest mitmed muud tegurid, nagu riiklik poliitika või tarnimise ja nõudluse küsimused, võivad hinnataset samuti mõjutada.

| (124) | Leiti ka, et nendel kolmandate riikide turgudel, kus dumpinguvastased tollimaksud puudusid, olid Hiina RVst pärit ekspordi hinnad uurimisperioodil madalama tasemega kui ekspordihinnad liitu. |
| --- | --- |

(124)

Leiti ka, et nendel kolmandate riikide turgudel, kus dumpinguvastased tollimaksud puudusid, olid Hiina RVst pärit ekspordi hinnad uurimisperioodil madalama tasemega kui ekspordihinnad liitu.

| (125) | Seetõttu järeldati, et eksisteeris dumpingu jätkumine ja tõenäosus dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemiseks, mis avaldaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidus vähemalt lühiajaliselt survet hindade alandamiseks. Eelnevat arvesse võttes ei ole põhjust arvata, et Hiina RV tõstaks hindu. Seega leiti, et kahju võib tõenäoliselt korduda ja see võib liidu tootmisharu kasumlikkust ja uurimisperioodil täheldatud finantsolukorra taastumist negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(125)

Seetõttu järeldati, et eksisteeris dumpingu jätkumine ja tõenäosus dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemiseks, mis avaldaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidus vähemalt lühiajaliselt survet hindade alandamiseks. Eelnevat arvesse võttes ei ole põhjust arvata, et Hiina RV tõstaks hindu. Seega leiti, et kahju võib tõenäoliselt korduda ja see võib liidu tootmisharu kasumlikkust ja uurimisperioodil täheldatud finantsolukorra taastumist negatiivselt mõjutada.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule – näidustused ja tõenäoline areng uurimisperioodi järgsel perioodil

| (126) | Ajal, mil tarbimine suurenes, vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa, samas kui Hiina RVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt. Nende vastuoluliste näitajate taustal (liidu tootmisharu üldine taastumine, kuid turuosa kaotus) ja arvestades tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga, uuriti uurimisperioodijärgseid arenguid, et saada selgem ettekujutus tõenäolistest tulevikusuundadest. Samuti tuleb meelde tuletada, et ülemaailmne majanduskriis ja selle mõjud nõudlusele ja tarbimisele võivad samuti mõjutada hindade allasurumisest põhjustatud kahju kordumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(126)

Ajal, mil tarbimine suurenes, vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa, samas kui Hiina RVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt. Nende vastuoluliste näitajate taustal (liidu tootmisharu üldine taastumine, kuid turuosa kaotus) ja arvestades tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga, uuriti uurimisperioodijärgseid arenguid, et saada selgem ettekujutus tõenäolistest tulevikusuundadest. Samuti tuleb meelde tuletada, et ülemaailmne majanduskriis ja selle mõjud nõudlusele ja tarbimisele võivad samuti mõjutada hindade allasurumisest põhjustatud kahju kordumise tõenäosust.

| (127) | Ajavahemikuks 2009. aasta jaanuarist septembrini Eurostati kohandatud andmete ja liidu tootmisharult ELi müügimahtusid ja hindade arengut käsitleva teabe alusel oli selgelt ja jätkuvalt täheldatav liidu tootmisharu müügimahu langustrend liidu turul. Müügimaht ulatus 52 %ni müüdud kogustest vastava 2008. aasta üheksakuulise perioodi jooksul, kuid keskmised müügihinnad jäid samale tasemele nagu 2008. aastal tänu pikaajalistele müügilepingutele ja tootmise vähendamisele. |
| --- | --- |

(127)

Ajavahemikuks 2009. aasta jaanuarist septembrini Eurostati kohandatud andmete ja liidu tootmisharult ELi müügimahtusid ja hindade arengut käsitleva teabe alusel oli selgelt ja jätkuvalt täheldatav liidu tootmisharu müügimahu langustrend liidu turul. Müügimaht ulatus 52 %ni müüdud kogustest vastava 2008. aasta üheksakuulise perioodi jooksul, kuid keskmised müügihinnad jäid samale tasemele nagu 2008. aastal tänu pikaajalistele müügilepingutele ja tootmise vähendamisele.

| (128) | Mis puutub liidu tootmisharu kasumlikkusesse, siis see on vähenenud märkimisväärselt. Kasumitase kahanes pidevalt ja langes väga madalale, jäädes isegi alla esialgsel uurimisel määratud sihtkasumi taset (6,5 %). |
| --- | --- |

(128)

Mis puutub liidu tootmisharu kasumlikkusesse, siis see on vähenenud märkimisväärselt. Kasumitase kahanes pidevalt ja langes väga madalale, jäädes isegi alla esialgsel uurimisel määratud sihtkasumi taset (6,5 %).

| (129) | Märgitakse, et ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes nõudlus ELis märgatavalt. See mõjutas negatiivselt liidu turu müügimahte ja kasumlikkust. Liidu tootmisharu finantsolukord oli häiritud ja see muutis liidu tootmisharu veelgi haavatavamaks. Sellises olukorras ei oleks liidu tootmisharu olnud võimeline toime tulema Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevate koguste negatiivsete tagajärgedega. Tõenäoliselt halveneks see olukord sellise impordi surve tagajärjel veelgi. |
| --- | --- |

(129)

Märgitakse, et ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes nõudlus ELis märgatavalt. See mõjutas negatiivselt liidu turu müügimahte ja kasumlikkust. Liidu tootmisharu finantsolukord oli häiritud ja see muutis liidu tootmisharu veelgi haavatavamaks. Sellises olukorras ei oleks liidu tootmisharu olnud võimeline toime tulema Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevate koguste negatiivsete tagajärgedega. Tõenäoliselt halveneks see olukord sellise impordi surve tagajärjel veelgi.

| (130) | Hiina RVst pärit import vähenes nii mahtude kui ka hindade osas, kuid mahtude osas kõige rohkem. Hiina RVst pärit impordi hinnad vähenesid rohkem kui liidu tootmisharu hinnad (vastavalt üle 8 % ja 2 %). Uurimisperioodile järgneval perioodil ei täheldatud ei hinna allalöömist ega dumpinguhinnaga müüki. Kuid kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks võetud, oleksid Hiina RVst pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad 3 % võrra alla löönud ja selle tagajärjel oleks müük vähenenud 11 % võrra. Lisaks leiti, et juhul kui meetmed oleks tühistatud, siis oleksid vabale turule suunatud impordi koguste hinnad liidu tootmisharu vastavad hinnad 22 % võrra alla löönud ning müük oleks vähenenud kuni 38 % võrra. |
| --- | --- |

(130)

Hiina RVst pärit import vähenes nii mahtude kui ka hindade osas, kuid mahtude osas kõige rohkem. Hiina RVst pärit impordi hinnad vähenesid rohkem kui liidu tootmisharu hinnad (vastavalt üle 8 % ja 2 %). Uurimisperioodile järgneval perioodil ei täheldatud ei hinna allalöömist ega dumpinguhinnaga müüki. Kuid kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks võetud, oleksid Hiina RVst pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad 3 % võrra alla löönud ja selle tagajärjel oleks müük vähenenud 11 % võrra. Lisaks leiti, et juhul kui meetmed oleks tühistatud, siis oleksid vabale turule suunatud impordi koguste hinnad liidu tootmisharu vastavad hinnad 22 % võrra alla löönud ning müük oleks vähenenud kuni 38 % võrra.

| (131) | Leiti ka, et Hiina RVst pärit ekspordi hinnad selliste kolmandate riikide turgudele, mis ei olnud kaitstud dumpinguvastaste meetmetega, olid veelgi madalamad liitu suunatud ekspordi hindadest võrrelduna uurimisperioodil kindlaks tehtud hindadega, nagu põhjenduses 123 märgitud. See näitab, et majanduslanguse ajal suureneb hinnalanguse surve. |
| --- | --- |

(131)

Leiti ka, et Hiina RVst pärit ekspordi hinnad selliste kolmandate riikide turgudele, mis ei olnud kaitstud dumpinguvastaste meetmetega, olid veelgi madalamad liitu suunatud ekspordi hindadest võrrelduna uurimisperioodil kindlaks tehtud hindadega, nagu põhjenduses 123 märgitud. See näitab, et majanduslanguse ajal suureneb hinnalanguse surve.

| (132) | Eespool märgitu põhjal, ning arvestades liidu tootmisharu finantsolukorra selget langevat suunda, järeldati, et meetmete kehtetuks muutumise korral on kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(132)

Eespool märgitu põhjal, ning arvestades liidu tootmisharu finantsolukorra selget langevat suunda, järeldati, et meetmete kehtetuks muutumise korral on kahju kordumine tõenäoline.

3.   Järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (133) | On jõutud järeldusele, et kui meetmed tühistataks, suureneks tõenäoliselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus liitu märgatavalt ning hinnad surutaks alla. See olukord ei seaks ohtu mitte ainult liidu tootmisharu poolt tootmise arendamiseks ja ajakohastamiseks tehtud suuri investeeringuid, vaid ohustaks ka tulevikuturu seisukohast olulise, solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmise arendamist. Lisaks suurendab kahju kordumise tõenäosust ka hiljutine majanduslangus. |
| --- | --- |

(133)

On jõutud järeldusele, et kui meetmed tühistataks, suureneks tõenäoliselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus liitu märgatavalt ning hinnad surutaks alla. See olukord ei seaks ohtu mitte ainult liidu tootmisharu poolt tootmise arendamiseks ja ajakohastamiseks tehtud suuri investeeringuid, vaid ohustaks ka tulevikuturu seisukohast olulise, solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmise arendamist. Lisaks suurendab kahju kordumise tõenäosust ka hiljutine majanduslangus.

H.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (134) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/edasimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(134)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/edasimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

| (135) | Tuleb meenutada, et eelmise läbivaatamise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine meetmete aegumise läbivaatamine; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(135)

Tuleb meenutada, et eelmise läbivaatamise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine meetmete aegumise läbivaatamine; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju.

| (136) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu tõenäolise jätkumise ja kahju tõenäolise kordumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(136)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu tõenäolise jätkumise ja kahju tõenäolise kordumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (137) | Tuletatakse meelde, et 2007. aasta ja uurimisperioodi kõrged kasumimarginaalid tulenesid müügihindade tõusust. Arvatakse, et see tendents lähiaastatel ei jätku. |
| --- | --- |

(137)

Tuletatakse meelde, et 2007. aasta ja uurimisperioodi kõrged kasumimarginaalid tulenesid müügihindade tõusust. Arvatakse, et see tendents lähiaastatel ei jätku.

| (138) | Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust ja konkurentsivõimelisust ning suutlikkust kohaneda muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid eelkõige vaatlusaluse perioodi kõigi peamiste kahjunäitajate positiivne areng. Meetmete kehtivuse pikendamine pärast viimast aegumise läbivaatamist aitas kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra taastumisele, eelkõige liidu turu hinnataseme taastumisele. |
| --- | --- |

(138)

Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust ja konkurentsivõimelisust ning suutlikkust kohaneda muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid eelkõige vaatlusaluse perioodi kõigi peamiste kahjunäitajate positiivne areng. Meetmete kehtivuse pikendamine pärast viimast aegumise läbivaatamist aitas kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra taastumisele, eelkõige liidu turu hinnataseme taastumisele.

| (139) | Vaatlusalusel perioodil näitas liidu tootmisharu selgelt oma orienteeritust liidu räniturule ja parandas märgatavalt turu toimimise tõhusust. Liidu tootmisharu tegi suuri investeeringuid ja suurendas mitte üksnes tootmisvõimsust, vaid arendas ka teadus-ja tehnoloogiaalaseid saavutusi metallurgias, et toota solaarenergiatööstuses kasutatavat kõrge puhtusastmega räni. |
| --- | --- |

(139)

Vaatlusalusel perioodil näitas liidu tootmisharu selgelt oma orienteeritust liidu räniturule ja parandas märgatavalt turu toimimise tõhusust. Liidu tootmisharu tegi suuri investeeringuid ja suurendas mitte üksnes tootmisvõimsust, vaid arendas ka teadus-ja tehnoloogiaalaseid saavutusi metallurgias, et toota solaarenergiatööstuses kasutatavat kõrge puhtusastmega räni.

| (140) | Sellise solaarenergia tootmisel kasutatava räni turg on uus turg, millel on suurepärased tulevikuväljavaated tänu eeldatavale solaarenergia kasutamise suurenemisele lähiaastatel. Liidu tootmisharu jaoks on seega äärmiselt oluline sel turul kaasa lüüa. Sellega seoses on kahel liidu tootjal kavas ehitada ELis kaks uut tehast solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmiseks, et katta osa liidu turu vajadustest. Tuleb märkida, et need uude nišiturgu tehtud investeeringud sõltuvad suuresti sellest, kas räni tavapärane tootmine ELis jätkub, sest räni on solaarenergia tootmisel kasutatava räni peamine tooraine. |
| --- | --- |

(140)

Sellise solaarenergia tootmisel kasutatava räni turg on uus turg, millel on suurepärased tulevikuväljavaated tänu eeldatavale solaarenergia kasutamise suurenemisele lähiaastatel. Liidu tootmisharu jaoks on seega äärmiselt oluline sel turul kaasa lüüa. Sellega seoses on kahel liidu tootjal kavas ehitada ELis kaks uut tehast solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmiseks, et katta osa liidu turu vajadustest. Tuleb märkida, et need uude nišiturgu tehtud investeeringud sõltuvad suuresti sellest, kas räni tavapärane tootmine ELis jätkub, sest räni on solaarenergia tootmisel kasutatava räni peamine tooraine.

| (141) | Üks liidu tootja on teatanud plaanist investeerida uutesse tehastesse Hiina RVs, et katta Hiina RV turu eeldatavasti kasvavaid vajadusi nii traditsioonilise räni kui ka solaarenergia tootmisel kasutatava räni osas. |
| --- | --- |

(141)

Üks liidu tootja on teatanud plaanist investeerida uutesse tehastesse Hiina RVs, et katta Hiina RV turu eeldatavasti kasvavaid vajadusi nii traditsioonilise räni kui ka solaarenergia tootmisel kasutatava räni osas.

| (142) | Nagu juba eespool öeldud, kui meetmetel lastaks aeguda, oleks kahju kordumise tõenäosus kõrge ja see ohustaks liidu tootmisharu poolt hiljuti tehtud investeeringuid. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(142)

Nagu juba eespool öeldud, kui meetmetel lastaks aeguda, oleks kahju kordumise tõenäosus kõrge ja see ohustaks liidu tootmisharu poolt hiljuti tehtud investeeringuid. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

3.   Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid

| (143) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele/kaubandusettevõtjatele. Vastused saadi kahelt sõltumatult importijalt, kes olid ka vaatlusaluse toote kasutajad. Nende äriühingute märkusi käsitletakse alljärgnevalt kasutajate huve käsitlevas punktis. Üks importija/kaubandusettevõtja andis endast teada, kuid ei vastanud küsimustikule. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele/kaubandusettevõtjatele. Vastused saadi kahelt sõltumatult importijalt, kes olid ka vaatlusaluse toote kasutajad. Nende äriühingute märkusi käsitletakse alljärgnevalt kasutajate huve käsitlevas punktis. Üks importija/kaubandusettevõtja andis endast teada, kuid ei vastanud küsimustikule.

| (144) | Arvestades asjaolu, et lisaks importimisele Hiina RVst, on neil importijatel dumpinguvastastest tollimaksudest vaba juurdepääs räni tarnimiseks mõlemalt liidu tootjalt ja kolmandate riikide tootjatelt, näiteks Norra ja Brasiilia tootjatelt, kelle turuosa moodustab üle 56 % liidu turuosast, leitakse, et liidu turu konkurentsivõime on tagatud. |
| --- | --- |

(144)

Arvestades asjaolu, et lisaks importimisele Hiina RVst, on neil importijatel dumpinguvastastest tollimaksudest vaba juurdepääs räni tarnimiseks mõlemalt liidu tootjalt ja kolmandate riikide tootjatelt, näiteks Norra ja Brasiilia tootjatelt, kelle turuosa moodustab üle 56 % liidu turuosast, leitakse, et liidu turu konkurentsivõime on tagatud.

| (145) | Eelneva põhjal ja arvestades, et ükski kaubandusettevõtja ei teinud koostööd ega esitanud vastuväiteid, jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate/kaubandusettevõtjate finantsolukorrale ja et meetmete jätkumine ei kahjustaks importijate huve. |
| --- | --- |

(145)

Eelneva põhjal ja arvestades, et ükski kaubandusettevõtja ei teinud koostööd ega esitanud vastuväiteid, jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate/kaubandusettevõtjate finantsolukorrale ja et meetmete jätkumine ei kahjustaks importijate huve.

4.   Kasutajate huvid

| (146) | Tuletatakse meelde, et EUSMET (keemiatoodete kasutajate ühendus) soovis, et praegune vahepealne läbivaatamine piirneks dumpinguga. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele sõltumatutele kasutajatele ja nende ühendustele. 12 kasutajat tegid uurimise raames koostööd; mõned neist importisid peamiselt Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames. Lisaks tegi koostööd veel üks kasutajate ühendus, kes esitas märkused. |
| --- | --- |

(146)

Tuletatakse meelde, et EUSMET (keemiatoodete kasutajate ühendus) soovis, et praegune vahepealne läbivaatamine piirneks dumpinguga. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele sõltumatutele kasutajatele ja nende ühendustele. 12 kasutajat tegid uurimise raames koostööd; mõned neist importisid peamiselt Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames. Lisaks tegi koostööd veel üks kasutajate ühendus, kes esitas märkused.

| (147) | Liidus kasutatakse räni tööstuslikult peamiselt keemia- ja alumiiniumitööstustes, kus tarbimine moodustab vastavalt 60 % ja 40 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(147)

Liidus kasutatakse räni tööstuslikult peamiselt keemia- ja alumiiniumitööstustes, kus tarbimine moodustab vastavalt 60 % ja 40 % liidu tarbimisest.

| (148) | Keemiatööstuse jaoks on räni peamiseks tooraineks mõlema räni tootmisel ja seda kasutatakse mitmesuguste rakenduste puhul, eelkõige auto- ja ehitustööstuses, ning polüräni kasutatakse elektroonikatööstuses ja solaarenergia tootmises. Räni osa tootmiskuludes erinevate ränitoodete ja polüräni tootmise puhul ulatub 2 %-st 35 %-ni, olenevalt järgtööstuse tootetüüpide tootmisprotsessist. Siiski ulatub räni osakaal ränitoodete tootmise kogukuludes 11 % ja 21 % ning polüräni puhul on see 2 % ja 10 % vahel. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (keemiatööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 % ja 4 % vahel. Muude keemiatööstuse tootjate puhul on mõju veelgi väiksem. |
| --- | --- |

(148)

Keemiatööstuse jaoks on räni peamiseks tooraineks mõlema räni tootmisel ja seda kasutatakse mitmesuguste rakenduste puhul, eelkõige auto- ja ehitustööstuses, ning polüräni kasutatakse elektroonikatööstuses ja solaarenergia tootmises. Räni osa tootmiskuludes erinevate ränitoodete ja polüräni tootmise puhul ulatub 2 %-st 35 %-ni, olenevalt järgtööstuse tootetüüpide tootmisprotsessist. Siiski ulatub räni osakaal ränitoodete tootmise kogukuludes 11 % ja 21 % ning polüräni puhul on see 2 % ja 10 % vahel. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (keemiatööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 % ja 4 % vahel. Muude keemiatööstuse tootjate puhul on mõju veelgi väiksem.

| (149) | Mõned uurimise käigus koostööd teinud keemiatööstuses tegutsevad äriühingud importisid Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames ja seega dumpinguvastaste tollimaksudeta. Nad väitsid siiski, et nad ei saanud tollimaksu täielikult eirata ega seda oma toodete tarbijatele ümber suunata ning et seestöötlemiskord ei vähenda koormust, mida kehtivad meetmed kaasa toovad, sest need äriühingud pidid eraldama olulisi ressursse tolli- ja muude haldusmenetluste jaoks. Enamgi veel, nad leidsid, et nad on sunnitud investeerima uute tehaste ehitamisse Hiina RVs, et nad saaksid olla lähemal odavale toorainele ja seega konkurentsivõimelisemad Aasia turul. |
| --- | --- |

(149)

Mõned uurimise käigus koostööd teinud keemiatööstuses tegutsevad äriühingud importisid Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames ja seega dumpinguvastaste tollimaksudeta. Nad väitsid siiski, et nad ei saanud tollimaksu täielikult eirata ega seda oma toodete tarbijatele ümber suunata ning et seestöötlemiskord ei vähenda koormust, mida kehtivad meetmed kaasa toovad, sest need äriühingud pidid eraldama olulisi ressursse tolli- ja muude haldusmenetluste jaoks. Enamgi veel, nad leidsid, et nad on sunnitud investeerima uute tehaste ehitamisse Hiina RVs, et nad saaksid olla lähemal odavale toorainele ja seega konkurentsivõimelisemad Aasia turul.

| (150) | Alumiiniumitööstuses on räni samuti oluline tooraine, mida kasutatakse alumiiniumi rafineerimiseks survevalusulamite tootmisel. Selliseid sulameid kasutatakse peamiselt auto- ja ehitusmaterjalide tööstuses. Räni osa nende tootmiskuludes ulatus 8 %-st 10 %-ni, olenevalt nende poolt kasutatava räni jääkide kvaliteedist. Enamik koostööd teinud alumiiniumi rafineerijaid ostsid räni kolmandatest riikidest ning ei maksnud dumpinguvastaseid tollimakse hoolimata asjaolust, et nende toodang oli peamiselt suunatud liidu turule ja nad ei saanud seega seestöötlemise korda kasutada. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (alumiiniumitööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 %. Muude alumiiniumitööstuse kasutajate puhul on mõju veelgi väiksem. Uurimise käigus selgus, et rafineeritud alumiiniumi tootjate kasumlikkus ei olnud kuigi suur ning seega mõjutasid ränihinna tõusud nende niigi väikest kasumimarginaali negatiivselt. |
| --- | --- |

(150)

Alumiiniumitööstuses on räni samuti oluline tooraine, mida kasutatakse alumiiniumi rafineerimiseks survevalusulamite tootmisel. Selliseid sulameid kasutatakse peamiselt auto- ja ehitusmaterjalide tööstuses. Räni osa nende tootmiskuludes ulatus 8 %-st 10 %-ni, olenevalt nende poolt kasutatava räni jääkide kvaliteedist. Enamik koostööd teinud alumiiniumi rafineerijaid ostsid räni kolmandatest riikidest ning ei maksnud dumpinguvastaseid tollimakse hoolimata asjaolust, et nende toodang oli peamiselt suunatud liidu turule ja nad ei saanud seega seestöötlemise korda kasutada. 19 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (alumiiniumitööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2 %. Muude alumiiniumitööstuse kasutajate puhul on mõju veelgi väiksem. Uurimise käigus selgus, et rafineeritud alumiiniumi tootjate kasumlikkus ei olnud kuigi suur ning seega mõjutasid ränihinna tõusud nende niigi väikest kasumimarginaali negatiivselt.

| (151) | Keemiatööstuses töötab umbes 14 000 töölist ja alumiiniumitööstuses 6 000. Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive keemiatööstuses 8 % võrra, alumiiniumitööstuses oli tööhõive stabiilne. |
| --- | --- |

(151)

Keemiatööstuses töötab umbes 14 000 töölist ja alumiiniumitööstuses 6 000. Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive keemiatööstuses 8 % võrra, alumiiniumitööstuses oli tööhõive stabiilne.

| (152) | Kõik kasutajad olid tõsiselt meetmete jätkamise vastu, seda põhjustel, et meetmed on kehtinud liiga kaua, et need meetmed on kunstlikult räni hinnataset liidu turul tõstnud (olenemata räni päritolust) ja et liidu tootmisharule ei ole uurimisperioodil kahju tekitatud. See väide ei ole siiski põhjendatud, kui arvestada, et Hiina RV eksportijate sellise räni turuosa, mis on suunatud töötlemiseks oma riiki, on väga suur ja et vabasse ringlusse suunatava räni konkurentsitase on kõrge. Kuigi tõepoolest leiti, et enamik liidu tootmisharust kahju ei kannatanud, tuleb aegumise läbivaatamise käigus silmas pidada ka kahju taastekkimise tõenäosust. Nagu eespool selgitatud (vt eelkõige põhjendus 133), leiti antud olukorras, et kahju taastekkimine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(152)

Kõik kasutajad olid tõsiselt meetmete jätkamise vastu, seda põhjustel, et meetmed on kehtinud liiga kaua, et need meetmed on kunstlikult räni hinnataset liidu turul tõstnud (olenemata räni päritolust) ja et liidu tootmisharule ei ole uurimisperioodil kahju tekitatud. See väide ei ole siiski põhjendatud, kui arvestada, et Hiina RV eksportijate sellise räni turuosa, mis on suunatud töötlemiseks oma riiki, on väga suur ja et vabasse ringlusse suunatava räni konkurentsitase on kõrge. Kuigi tõepoolest leiti, et enamik liidu tootmisharust kahju ei kannatanud, tuleb aegumise läbivaatamise käigus silmas pidada ka kahju taastekkimise tõenäosust. Nagu eespool selgitatud (vt eelkõige põhjendus 133), leiti antud olukorras, et kahju taastekkimine on tõenäoline.

| (153) | EUSMET väitis, et liidu turul esines uurimisperioodil räniga varustamises puudusi, ja tõendas seda väitega, et kolmandate riikide tootjad ei suutnud täita mõnede EUSMETi liikmete tellimusi. See väide ei leidnud siiski kinnitust. Hinnates toodete kättesaadavust turul võttis EUSMET arvesse üksnes liidu tootjate toodangut ning ei arvestanud importi kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RV toodangut, mis turustati seestöötlemise korra raames. Seega korratakse veel kord, et puudusi ei esinenud ja et turu nõudlust suudeti täita tänu liidu tootmisharu ja impordi müügimahtudele. |
| --- | --- |

(153)

EUSMET väitis, et liidu turul esines uurimisperioodil räniga varustamises puudusi, ja tõendas seda väitega, et kolmandate riikide tootjad ei suutnud täita mõnede EUSMETi liikmete tellimusi. See väide ei leidnud siiski kinnitust. Hinnates toodete kättesaadavust turul võttis EUSMET arvesse üksnes liidu tootjate toodangut ning ei arvestanud importi kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RV toodangut, mis turustati seestöötlemise korra raames. Seega korratakse veel kord, et puudusi ei esinenud ja et turu nõudlust suudeti täita tänu liidu tootmisharu ja impordi müügimahtudele.

| (154) | EUSMET väitis ka, et liidu tootmisharu piirab omavoliliselt tootmist, sulgedes aeg-ajalt tehaseid ning piirab seeläbi müüki liidu turul, et hoida hindu kontrolli all. Üks liidu tootja on tootmist aega-ajalt sulgenud, kuid üksnes perioodiks, kus neil oli piisavalt varusid pikaajaliste tarnelepingute täitmiseks. Veel ühel liidu tootjal esines mõningaid tootmispause, kuid üksnes uurimisperioodi järgselt ja hiljem need ei kordunud. Seega ei peetud EUSMETi väidet, nagu oleksid need sulgemised seotud hindade kontrollimisega, põhjendatuks. |
| --- | --- |

(154)

EUSMET väitis ka, et liidu tootmisharu piirab omavoliliselt tootmist, sulgedes aeg-ajalt tehaseid ning piirab seeläbi müüki liidu turul, et hoida hindu kontrolli all. Üks liidu tootja on tootmist aega-ajalt sulgenud, kuid üksnes perioodiks, kus neil oli piisavalt varusid pikaajaliste tarnelepingute täitmiseks. Veel ühel liidu tootjal esines mõningaid tootmispause, kuid üksnes uurimisperioodi järgselt ja hiljem need ei kordunud. Seega ei peetud EUSMETi väidet, nagu oleksid need sulgemised seotud hindade kontrollimisega, põhjendatuks.

| (155) | Kasutajad sooviksid loomulikult parema konkurentsivõime saavutamiseks vaba juurdepääsu odavale toorainele. Nad peavad tarneallikate vabadust oluliseks, sest piiramatu ligipääs räni toorainele on nende meelest edaspidi veelgi olulisem, kuna eeldatavalt suureneb - 2013. aastaks nõudlus räni järele, seda peamiselt seoses solaarenergia projektidega. EUSMET väitis, et oodatava nõudluse suurenemisega liidu räniturul 2013. aastal, suurenevad väidetavalt puudused räniga varustamises. Sellegipoolest näitavad andmed, mille põhjal see oletus tehti, et liidu tarbimine on isegi 2013. aastal madalamal tasemel kui vaatlusaluse perioodi räni tarbimine. Seega ei ole põhjust arvata, et tulevikus ei suudeta räni nõudlust rahuldada. Samuti ei saa tarneallikate valimise vabadust tuua põhjenduseks dumpingu aktsepteerimisele. Liidu turu konkurentsivõime hoidmiseks on vaja kõigile ettevõtjatele võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

(155)

Kasutajad sooviksid loomulikult parema konkurentsivõime saavutamiseks vaba juurdepääsu odavale toorainele. Nad peavad tarneallikate vabadust oluliseks, sest piiramatu ligipääs räni toorainele on nende meelest edaspidi veelgi olulisem, kuna eeldatavalt suureneb - 2013. aastaks nõudlus räni järele, seda peamiselt seoses solaarenergia projektidega. EUSMET väitis, et oodatava nõudluse suurenemisega liidu räniturul 2013. aastal, suurenevad väidetavalt puudused räniga varustamises. Sellegipoolest näitavad andmed, mille põhjal see oletus tehti, et liidu tarbimine on isegi 2013. aastal madalamal tasemel kui vaatlusaluse perioodi räni tarbimine. Seega ei ole põhjust arvata, et tulevikus ei suudeta räni nõudlust rahuldada. Samuti ei saa tarneallikate valimise vabadust tuua põhjenduseks dumpingu aktsepteerimisele. Liidu turu konkurentsivõime hoidmiseks on vaja kõigile ettevõtjatele võrdseid võimalusi.

| (156) | Keemiatööstuses tegutsevad kasutajad märkisid veel, et liidu tootmisharu jääks oluliseks tarneallikaks, et tagada vaatlusaluse toote kiire kättesaadavus, tarnimise teatav usaldusväärsus ja järjepidevus ning toote parem kvaliteet võrreldes Hiina omaga. |
| --- | --- |

(156)

Keemiatööstuses tegutsevad kasutajad märkisid veel, et liidu tootmisharu jääks oluliseks tarneallikaks, et tagada vaatlusaluse toote kiire kättesaadavus, tarnimise teatav usaldusväärsus ja järjepidevus ning toote parem kvaliteet võrreldes Hiina omaga.

| (157) | Uurimine näitas, et kehtivatele meetmetel ei olnud nende kasutajate äritegevusele olulist negatiivset mõju. Mõned keemiatööstuses tegutsevad kasutajad suurendasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt Hiina RVst pärit räni importi ja enamiku kasutajate finantsolukord oli hea. Kokkuvõttes ja nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise puhul leiti, ei avaldaks meetmete jätkumine tööstuslikele kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, pidades silmas ka asjaolu, et dumpinguvastaste tollimaksude taset kavandatakse oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

(157)

Uurimine näitas, et kehtivatele meetmetel ei olnud nende kasutajate äritegevusele olulist negatiivset mõju. Mõned keemiatööstuses tegutsevad kasutajad suurendasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt Hiina RVst pärit räni importi ja enamiku kasutajate finantsolukord oli hea. Kokkuvõttes ja nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise puhul leiti, ei avaldaks meetmete jätkumine tööstuslikele kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, pidades silmas ka asjaolu, et dumpinguvastaste tollimaksude taset kavandatakse oluliselt vähendada.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (158) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu. |
| --- | --- |

(158)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.

I.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (159) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed säilitatakse, kuid nende tollimaksude suurust vähendatakse. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(159)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed säilitatakse, kuid nende tollimaksude suurust vähendatakse. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (160) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist. |
| --- | --- |

(160)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist.

| (161) | Seega kehtestatakse meetmed kindlakstehtud dumpingumarginaali tasemel; st 16,3 % ühe kontserni jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, ja 19,0 % kõigi teiste äriühingute jaoks. |
| --- | --- |

(161)

Seega kehtestatakse meetmed kindlakstehtud dumpingumarginaali tasemel; st 16,3 % ühe kontserni jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, ja 19,0 % kõigi teiste äriühingute jaoks.

| (162) | Seega tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (13) Korea Vabariigist lähetatud räni impordile (olenemata sellest, kas see import deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) laiendatud meetmeid algmääruse artikli 13 kohaselt teostatud uurimise tulemusena säilitada, kuid tasemel mis on sätestatud põhjenduses 161. |
| --- | --- |

(162)

Seega tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (13) Korea Vabariigist lähetatud räni impordile (olenemata sellest, kas see import deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) laiendatud meetmeid algmääruse artikli 13 kohaselt teostatud uurimise tulemusena säilitada, kuid tasemel mis on sätestatud põhjenduses 161.

| (163) | Korea Vabariigi eksportijad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et võimaldada komisjonil kindlaks määrata, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tegevuses, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja eksportmüügiga, |
| --- | --- |

(163)

Korea Vabariigi eksportijad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et võimaldada komisjonil kindlaks määrata, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tegevuses, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja eksportmüügiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluva räni impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingvang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 |
| Kõik teised äriühingud | 19,0 % | A999 |

Äriühing

Tollimaksumäär

TARICi lisakood

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingvang Industry Garden, Datong, Shanxi

16,3 %

A971

Kõik teised äriühingud

19,0 %

A999

3.   Kõigist teisest Hiina Rahvavabariigi äriühingutest pärineva impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra (st 19,0 %) kohaldamise laiendamist jätkatakse endiselt Korea Vabariigist lähetatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete impordi suhtes olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte (TARICi kood on 2804690010).

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõike 3 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama taotlejat esindama volitatud isik.

2.   Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: N-105 04/17 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: N-105 04/17

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada nende äriühingute lähetatud impordi, kes ei hoia kõrvale käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, artikli 1 lõikes 3 nimetatud laiendatud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib viis aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 25. mai 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SEBASTIÁN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

2

(3)  EÜT L 198, 28.7.1990, lk 57.

3

(4)  ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

4

(5)  ELT C 254, 7.10.2008, lk 9.

5

(6)  ELT C 51, 4.3.2009, lk 17.

6

(7)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

7

(8)  EÜT L 345, 16.12.1997, lk 1.

8

(9)  CRU märts 2009.

9

(10)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

10

(11)  ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

11

(12)  Allikas: Hiina ekspordistatistika.

12

Allikas:

(13)  ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

13

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 468/2010,

28. mai 2010,

millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artikleid 27 ja 30,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja koostamise kord. Nimetatud määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja koostamise kord. Nimetatud määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 27 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama selliseid kalalaevu, mille ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelemise on kindlaks teinud komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 27 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama selliseid kalalaevu, mille ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelemise on kindlaks teinud komisjon.

| (3) | Kõnealuse määruse artikli 30 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama ka selliseid kalalaevu, mille on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse määruse artikli 30 kohaselt peaks ELi nimekiri hõlmama ka selliseid kalalaevu, mille on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.

| (4) | Seni, kuni komisjon ei ole otse kindlaks teinud muid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid kalalaevu, hõlmab ELi nimekiri üksnes neid laevu, mille on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

(4)

Seni, kuni komisjon ei ole otse kindlaks teinud muid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid kalalaevu, hõlmab ELi nimekiri üksnes neid laevu, mille on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kandnud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri” määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 27 osutatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate kalalaevade nimekirja.

Artikkel 2

Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri on esitatud käesoleva määruse lisas.

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

---

LISA

Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

A   OSA

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 27 kohaselt nimekirja kantud laevad

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 kohaselt nimekirja kantud laevad

| Laeva IMO (1) identifitseerimisnumber/viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile | Laeva nimi (endine nimi) (2) | Lipuriik (2) | Piirkondlik kalandusorganisatsioon, kelle nimekirjas laev on (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20080003 | ABDI BABA 1 (EROL BÜLBÜL) | Boliivia (eelmine lipuriik: Türgi) | ICCAT |
| 20060010 | ACROS NO. 2 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 20060009 | ACROS NO. 3 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 7306570 | ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE) | Panama | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| | ALDABRA | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 7036345 | AMORINN | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | BALENA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Vanuatu) | IOTC |
| | BHASKARA No 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC |
| | BHASKARA No 9 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC |
| | BHINEKA | Indoneesia | IATTC |
| | BIGARO | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 20060001 | BIGEYE | Teadmata | ICCAT |
| 20040005 | BRAVO | Teadmata | ICCAT |
| | CAMELOT | Teadmata | IATTC |
| 6803961 | CARMELA (GOLD DRAGON) | Togo (eelmine lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea) | CCAMLR, SEAFO |
| 20080002 | CEVAHIR (SALIH BAYRAKTAR) | Boliivia (eelmine lipuriik: Türgi) | ICCAT |
| | CHIA HAO No 66 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 8713392 | CHU LIM | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 6607666 | CONSTANT | Ekvatoriaal-Guinea | CCAMLR, SEAFO |
| 7322897 | CORVUS | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| 20080001 | DANIAA (CARLOS) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Guinea Conakry) | ICCAT |
| 8422852 | DOLPHIN (OGNEVKA) | Venemaa | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 9042001 | DRACO-1 | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| | DRAGON III | Teadmata | IATTC |
| 8604668 | EROS DOS (FURABOLOS) | Panama | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20080005 | GALA 1 (MANARA II/ROAGAN) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Liibüa) | ICCAT |
| | GOIDAU RUEY No 1 | Panama | IATTC |
| 7020126 | GOOD HOPE | Nigeeria | CCAMLR, SEAFO |
| 6719419 | GORILERO (GRAN SOL) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Sierra Leone) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| | GUNUAR MELYAN 21 | Teadmata | IOTC |
| 7322926 | HEAVY SEA | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| | HIROYOSHI 17 | Indoneesia | IATTC |
| | HOOM XIANG 11 | Malaisia | IOTC |
| 7332218 | IANNIS 1 | Teadmata | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| | JIMMY WIJAYA 35 | Indoneesia | IATTC |
| | JINN FENG TSAIR No 1 | Hiina Taipei | WCPFC |
| | JYI LIH 88 | Teadmata | IATTC |
| 20060007 | LILA NO. 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 7815337 | LINA (SEIFUKU MARU NO 35) | Indoneesia (eelmine lipuriik: Jaapan) | WCPFC |
| | LINGSAR 08 | Indoneesia | IOTC |
| 20040007 | MADURA 2 | Teadmata | ICCAT |
| 20040008 | MADURA 3 | Teadmata | ICCAT |
| 8707240 | MAINE | Guinea Conakry | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20060002 | MARIA | Teadmata | ICCAT |
| | MARTA LUCIA R | Colombia | IATTC |
| 20060005 | MELILLA NO. 101 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 20060004 | MELILLA NO. 103 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| | MINAKO | Indoneesia | WCPFC |
| | MING YU SHENG 8 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 7385174 | MURTOSA | Togo | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 8721593 | NEMANSKIY | Teadmata | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20060003 | No. 101 GLORIA (GOLDEN LAKE) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | ICCAT |
| 20060008 | No. 2 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 20060011 | No. 3 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 9230658 | NORTH OCEAN | Hiina | CCAMLR, SEAFO |
| 20040006 | OCEAN DIAMOND | Teadmata | ICCAT |
| 7826233 | OCEAN LION | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea) | IOTC |
| | ORCA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 20060012 | ORIENTE NO. 7 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | ICCAT |
| 9404285 | PARSIAN SHILA | Iraan | IOTC |
| | PERMATA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC |
| | PERMATA 1 | Indoneesia | IATTC |
| | PERMATA 138 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC |
| | PERMATA 2 | Indoneesia | IATTC |
| | PERMATA 6 | Indoneesia | IATTC |
| | PERMATA 8 | Indoneesia | IATTC |
| | PERMATA 102 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia) | IATTC |
| 6622642 | PERSEVERANCE | Ekvatoriaal-Guinea | CCAMLR, SEAFO |
| 6706084 | RED (KABOU) | Panama | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6818930 | REX | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | REYMAR 6 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 7388267 | ROSS | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 8221947 | SENTA (SHIN TAKARA MARU) | Panama (eelmine lipuriik: Jaapan) | WCPFC |
| 20080004 | SHARON 1 (MANARA I/POSEIDON) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Liibüa) | ICCAT |
| 20050001 | SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Saint Vincent ja Grenadiinid) | ICCAT |
| 7347407 | SUNNY JANE | Teadmata | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| | TA FU 1 | Teadmata | IATTC |
| | TCHING YE No 6 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 9319856 | TROSKY (PALOMA V) | Kambodža | CCAMLR, SEAFO |
| 6905408 | TYPHOON-1 | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | WEN TENG No 688 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | IATTC |
| 9230672 | WEST OCEAN | Hiina | CCAMLR, SEAFO |
| | YU FONG 168 | Hiina Taipei | WCPFC |
| | YU MAAN WON | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Georgia) | IOTC |
| 7321374 | YUCATAN BASIN (ENXEMBRE) | Panama | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 9037537 | ZEUS (TRITON-1) | Togo (eelmine lipuriik: Sierra Leone) | CCAMLR, SEAFO |

Laeva IMO (1) identifitseerimisnumber/viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile

Laeva nimi (endine nimi) (2)

Lipuriik (2)

Piirkondlik kalandusorganisatsioon, kelle nimekirjas laev on (2)

20080003

ABDI BABA 1 (EROL BÜLBÜL)

Boliivia (eelmine lipuriik: Türgi)

ICCAT

20060010

ACROS NO. 2

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

20060009

ACROS NO. 3

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

7306570

ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE)

Panama

NEAFC, NAFO, SEAFO

ALDABRA

Togo

CCAMLR, SEAFO

7036345

AMORINN

Togo

CCAMLR, SEAFO

BALENA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Vanuatu)

IOTC

BHASKARA No 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC

BHASKARA No 9

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC

BHINEKA

Indoneesia

IATTC

BIGARO

Togo

CCAMLR, SEAFO

20060001

BIGEYE

Teadmata

ICCAT

20040005

BRAVO

Teadmata

ICCAT

CAMELOT

Teadmata

IATTC

6803961

CARMELA (GOLD DRAGON)

Togo (eelmine lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea)

CCAMLR, SEAFO

20080002

CEVAHIR (SALIH BAYRAKTAR)

Boliivia (eelmine lipuriik: Türgi)

ICCAT

CHIA HAO No 66

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

8713392

CHU LIM

Togo

CCAMLR, SEAFO

6607666

CONSTANT

Ekvatoriaal-Guinea

CCAMLR, SEAFO

7322897

CORVUS

Panama

CCAMLR, SEAFO

20080001

DANIAA (CARLOS)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Guinea Conakry)

ICCAT

8422852

DOLPHIN (OGNEVKA)

Venemaa

NEAFC, NAFO, SEAFO

9042001

DRACO-1

Panama

CCAMLR, SEAFO

DRAGON III

Teadmata

IATTC

8604668

EROS DOS (FURABOLOS)

Panama

NEAFC, NAFO, SEAFO

20080005

GALA 1 (MANARA II/ROAGAN)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Liibüa)

ICCAT

GOIDAU RUEY No 1

Panama

IATTC

7020126

GOOD HOPE

Nigeeria

CCAMLR, SEAFO

6719419

GORILERO (GRAN SOL)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Sierra Leone)

NEAFC, NAFO, SEAFO

GUNUAR MELYAN 21

Teadmata

IOTC

7322926

HEAVY SEA

Panama

CCAMLR, SEAFO

HIROYOSHI 17

Indoneesia

IATTC

HOOM XIANG 11

Malaisia

IOTC

7332218

IANNIS 1

Teadmata

NEAFC, NAFO, SEAFO

JIMMY WIJAYA 35

Indoneesia

IATTC

JINN FENG TSAIR No 1

Hiina Taipei

WCPFC

JYI LIH 88

Teadmata

IATTC

20060007

LILA NO. 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

7815337

LINA (SEIFUKU MARU NO 35)

Indoneesia (eelmine lipuriik: Jaapan)

WCPFC

LINGSAR 08

Indoneesia

IOTC

20040007

MADURA 2

Teadmata

ICCAT

20040008

MADURA 3

Teadmata

ICCAT

8707240

MAINE

Guinea Conakry

NEAFC, NAFO, SEAFO

20060002

MARIA

Teadmata

ICCAT

MARTA LUCIA R

Colombia

IATTC

20060005

MELILLA NO. 101

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

20060004

MELILLA NO. 103

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

MINAKO

Indoneesia

WCPFC

MING YU SHENG 8

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

7385174

MURTOSA

Togo

NEAFC, NAFO, SEAFO

8721593

NEMANSKIY

Teadmata

NEAFC, NAFO, SEAFO

20060003

No. 101 GLORIA (GOLDEN LAKE)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

ICCAT

20060008

No. 2 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

20060011

No. 3 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

9230658

NORTH OCEAN

Hiina

CCAMLR, SEAFO

20040006

OCEAN DIAMOND

Teadmata

ICCAT

7826233

OCEAN LION

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea)

IOTC

ORCA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

20060012

ORIENTE NO. 7

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

ICCAT

9404285

PARSIAN SHILA

Iraan

IOTC

PERMATA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC

PERMATA 1

Indoneesia

IATTC

PERMATA 138

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC

PERMATA 2

Indoneesia

IATTC

PERMATA 6

Indoneesia

IATTC

PERMATA 8

Indoneesia

IATTC

PERMATA 102

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Indoneesia)

IATTC

6622642

PERSEVERANCE

Ekvatoriaal-Guinea

CCAMLR, SEAFO

6706084

RED (KABOU)

Panama

NEAFC, NAFO, SEAFO

6818930

REX

Togo

CCAMLR, SEAFO

REYMAR 6

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

7388267

ROSS

Togo

CCAMLR, SEAFO

8221947

SENTA (SHIN TAKARA MARU)

Panama (eelmine lipuriik: Jaapan)

WCPFC

20080004

SHARON 1 (MANARA I/POSEIDON)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Liibüa)

ICCAT

20050001

SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Saint Vincent ja Grenadiinid)

ICCAT

7347407

SUNNY JANE

Teadmata

NEAFC, NAFO, SEAFO

TA FU 1

Teadmata

IATTC

TCHING YE No 6

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

9319856

TROSKY (PALOMA V)

Kambodža

CCAMLR, SEAFO

6905408

TYPHOON-1

Togo

CCAMLR, SEAFO

WEN TENG No 688

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

IATTC

9230672

WEST OCEAN

Hiina

CCAMLR, SEAFO

YU FONG 168

Hiina Taipei

WCPFC

YU MAAN WON

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Georgia)

IOTC

7321374

YUCATAN BASIN (ENXEMBRE)

Panama

NEAFC, NAFO, SEAFO

9037537

ZEUS (TRITON-1)

Togo (eelmine lipuriik: Sierra Leone)

CCAMLR, SEAFO

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

(2)  Lisateabe saamiseks vaadake piirkondlike kalandusorganisatsioonide veebilehti.

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 469/2010,

28. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 49,9 |
| MK | 50,2 |
| TN | 87,1 |
| TR | 62,4 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 37,3 |
| MK | 70,2 |
| TR | 119,7 |
| ZZ | 67,1 |
| 0709 90 70 | TR | 109,3 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 10 20 | EG | 61,8 |
| IL | 52,4 |
| MA | 57,5 |
| US | 60,2 |
| ZA | 65,8 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 50 10 | AR | 100,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 74,4 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | AR | 69,2 |
| BR | 79,1 |
| CA | 113,1 |
| CL | 80,0 |
| CN | 71,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 107,8 |
| US | 148,6 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 87,1 |
| 0809 20 95 | TR | 541,2 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 434,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

49,9

MK

50,2

TN

87,1

TR

62,4

ZZ

62,4

0707 00 05

AL

41,0

MA

37,3

MK

70,2

TR

119,7

ZZ

67,1

0709 90 70

TR

109,3

ZZ

109,3

0805 10 20

EG

61,8

IL

52,4

MA

57,5

US

60,2

ZA

65,8

ZZ

59,5

0805 50 10

AR

100,8

BR

112,1

TR

74,4

ZA

94,0

ZZ

95,3

0808 10 80

AR

69,2

BR

79,1

CA

113,1

CL

80,0

CN

71,3

MK

26,7

NZ

107,8

US

148,6

ZA

87,8

ZZ

87,1

0809 20 95

TR

541,2

US

328,1

ZZ

434,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 131/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 131/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 470/2010,

28. mai 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 457/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 457/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 128, 27.5.2010, lk 7.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 29. maist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 39,80 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,80 | 2,96 |
| 1701 12 10 (1) | 39,80 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,80 | 2,67 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

39,80

0,00

1701 11 90 (1)

39,80

2,96

1701 12 10 (1)

39,80

0,00

1701 12 90 (1)

39,80

2,67

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---