# Az Európai Unió L 310/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 310 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. november 9. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 310

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. november 9.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1638/EK rendelete (2006. október 24.) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról | 15 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1638/EK rendelete (2006. október 24.) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról

15

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 9.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/1638/EK RENDELETE

(2006. október 24.)

az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. és 181a. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Közösség külső támogatási tevékenységének hatékonyabbá tételére új keretet javasolnak a támogatás tervezésére és nyújtására. Ez a rendelet az egyik olyan általános eszköz, amely az Európai Unió külpolitikai céljainak közvetlen támogatását szolgálja. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség külső támogatási tevékenységének hatékonyabbá tételére új keretet javasolnak a támogatás tervezésére és nyújtására. Ez a rendelet az egyik olyan általános eszköz, amely az Európai Unió külpolitikai céljainak közvetlen támogatását szolgálja.

| (2) | A 2002. december 12–13-i koppenhágai Európai Tanács megerősítette, hogy az Európai Unió bővítése nagy lehetőséget kínál a szomszédos államok közötti kapcsolatok előrelendítésére a közös politikai és gazdasági értékek alapján, és hogy az Európai Unió továbbra is eltökélt abban a tekintetben, hogy elkerülje új választóvonalak kialakulását Európában, és hogy elősegítse a stabilitást és a jólétet az Európai Unió új határain belül és kívül egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

A 2002. december 12–13-i koppenhágai Európai Tanács megerősítette, hogy az Európai Unió bővítése nagy lehetőséget kínál a szomszédos államok közötti kapcsolatok előrelendítésére a közös politikai és gazdasági értékek alapján, és hogy az Európai Unió továbbra is eltökélt abban a tekintetben, hogy elkerülje új választóvonalak kialakulását Európában, és hogy elősegítse a stabilitást és a jólétet az Európai Unió új határain belül és kívül egyaránt.

| (3) | A 2004. június 17–18-i brüsszeli Európai Tanács megerősítette, hogy jelentősnek tartja az együttműködés erősítését e szomszédokkal, a partnerség és a közös tulajdon alapján, továbbá a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának közös értékeire építve. |
| --- | --- |

(3)

A 2004. június 17–18-i brüsszeli Európai Tanács megerősítette, hogy jelentősnek tartja az együttműködés erősítését e szomszédokkal, a partnerség és a közös tulajdon alapján, továbbá a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának közös értékeire építve.

| (4) | Az Európai Unió és szomszédai közötti megkülönböztetett kapcsolatok a közös értékek – beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogokat –, valamint a piacgazdaság, a nyílt, szabályozott és tisztességes kereskedelem, a fenntartható fejlődés elvei és a szegénység csökkentése iránti kötelezettségvállalásokra épülnek. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió és szomszédai közötti megkülönböztetett kapcsolatok a közös értékek – beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogokat –, valamint a piacgazdaság, a nyílt, szabályozott és tisztességes kereskedelem, a fenntartható fejlődés elvei és a szegénység csökkentése iránti kötelezettségvállalásokra épülnek.

| (5) | Fontos, hogy az e rendelet szerinti közösségi támogatás a Közösség, a tagállamok és a partnerországok által aláírt nemzetközi megállapodások és egyezmények szerint történjen, és hogy azt a felek által közösen elfogadott nemzetközi jogszabályok általános elveinek figyelembevételével biztosítsák. |
| --- | --- |

(5)

Fontos, hogy az e rendelet szerinti közösségi támogatás a Közösség, a tagállamok és a partnerországok által aláírt nemzetközi megállapodások és egyezmények szerint történjen, és hogy azt a felek által közösen elfogadott nemzetközi jogszabályok általános elveinek figyelembevételével biztosítsák.

| (6) | Kelet-Európában és a dél-kaukázusi térségben a partnerségi és együttműködési megállapodások biztosítják a szerződéses kapcsolatok alapját. A mediterrán térségben az euro-mediterrán partnerség (a „barcelonai folyamat”) biztosít regionális keretet az együttműködésnek, amelyet társulási megállapodások hálózata egészít ki. |
| --- | --- |

(6)

Kelet-Európában és a dél-kaukázusi térségben a partnerségi és együttműködési megállapodások biztosítják a szerződéses kapcsolatok alapját. A mediterrán térségben az euro-mediterrán partnerség (a „barcelonai folyamat”) biztosít regionális keretet az együttműködésnek, amelyet társulási megállapodások hálózata egészít ki.

| (7) | Az európai szomszédsági politikán belül az Európai Unió és a partnerországok meghatározzák a prioritásokat, amelyeket kölcsönösen elfogadott cselekvési tervekbe illesztenek, amelyek a konkrét tevékenységek számos kulcsfontosságú területét fogják át, mint a politikai párbeszéd és reform, a kereskedelmi és gazdasági reform, a kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés, a bel- és igazságügy, az energia, a közlekedés, az információs társadalom, a környezet, a kutatás és az innováció, a civil társadalom fejlődése és az egyének közötti kapcsolatok. Az e prioritások területén elért előrehaladás hozzájárul a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a társulási megállapodásokban rejlő összes lehetőség megvalósításához. |
| --- | --- |

(7)

Az európai szomszédsági politikán belül az Európai Unió és a partnerországok meghatározzák a prioritásokat, amelyeket kölcsönösen elfogadott cselekvési tervekbe illesztenek, amelyek a konkrét tevékenységek számos kulcsfontosságú területét fogják át, mint a politikai párbeszéd és reform, a kereskedelmi és gazdasági reform, a kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés, a bel- és igazságügy, az energia, a közlekedés, az információs társadalom, a környezet, a kutatás és az innováció, a civil társadalom fejlődése és az egyének közötti kapcsolatok. Az e prioritások területén elért előrehaladás hozzájárul a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a társulási megállapodásokban rejlő összes lehetőség megvalósításához.

| (8) | Annak érdekében, hogy támogatni tudja a partnerországok közös értékek és elvek melletti elkötelezettségét és erőfeszítéseit a cselekvési tervek végrehajtásában, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy segítséget tudjon nyújtani ezeknek az országoknak, és támogatni tudja a közöttük és a tagállamok között kialakuló különböző típusú együttműködési formákat azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térséget alakítsanak ki, mely jelentős mértékű gazdasági integrációt és politikai együttműködést foglal magában. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy támogatni tudja a partnerországok közös értékek és elvek melletti elkötelezettségét és erőfeszítéseit a cselekvési tervek végrehajtásában, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy segítséget tudjon nyújtani ezeknek az országoknak, és támogatni tudja a közöttük és a tagállamok között kialakuló különböző típusú együttműködési formákat azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térséget alakítsanak ki, mely jelentős mértékű gazdasági integrációt és politikai együttműködést foglal magában.

| (9) | A politikai, gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása az egész szomszédságban fontos célja a közösségi támogatásnak. A földközi-tengeri térségben e célkitűzés további megvalósítása a „Földközi-tengeri és közel-keleti stratégiai partnerség” földközi-tengeri ága keretében zajlik. Az Európai Unió Afrikával kapcsolatos stratégiájának megfelelő elemeit figyelembe veszik a Földközi-tenger észak-afrikai szomszédaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(9)

A politikai, gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása az egész szomszédságban fontos célja a közösségi támogatásnak. A földközi-tengeri térségben e célkitűzés további megvalósítása a „Földközi-tengeri és közel-keleti stratégiai partnerség” földközi-tengeri ága keretében zajlik. Az Európai Unió Afrikával kapcsolatos stratégiájának megfelelő elemeit figyelembe veszik a Földközi-tenger észak-afrikai szomszédaival kapcsolatban.

| (10) | Fontos, hogy az európai szomszédsági politika által létrehozott keretben a szomszédos fejlődő országoknak nyújtott segítségnyújtás koherens legyen a Közösség fejlesztési politikájának célkitűzéseivel és elveivel, amint azt az „Európai Konszenzus a fejlesztési politika terén” című, az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretén belül ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat (2) kifejti. |
| --- | --- |

(10)

Fontos, hogy az európai szomszédsági politika által létrehozott keretben a szomszédos fejlődő országoknak nyújtott segítségnyújtás koherens legyen a Közösség fejlesztési politikájának célkitűzéseivel és elveivel, amint azt az „Európai Konszenzus a fejlesztési politika terén” című, az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretén belül ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat (2) kifejti.

| (11) | Az Európai Unió és Oroszország úgy döntöttek, hogy kialakítják egyedi stratégiai partnerségüket négy közös terület felállításával, és e partnerség kialakításának támogatására, valamint Oroszország és európai uniós szomszédai határán a határokon átnyúló együttműködés elősegítésére közösségi támogatást fognak felhasználni. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unió és Oroszország úgy döntöttek, hogy kialakítják egyedi stratégiai partnerségüket négy közös terület felállításával, és e partnerség kialakításának támogatására, valamint Oroszország és európai uniós szomszédai határán a határokon átnyúló együttműködés elősegítésére közösségi támogatást fognak felhasználni.

| (12) | Az északi dimenzió keretet ad az Európai Unió, Oroszország, Norvégia és Izland közötti együttműködésnek. Fontos, hogy a közösségi támogatás az e keret megvalósítását segítő tevékenységeket is támogassa. Ennek a politikának az új célkitűzései politikai nyilatkozatban, valamint a 2005. november 21-i északi dimenzió miniszteri értekezlet által elfogadott iránymutatások alapján kidolgozandó politikai keretdokumentumban kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

(12)

Az északi dimenzió keretet ad az Európai Unió, Oroszország, Norvégia és Izland közötti együttműködésnek. Fontos, hogy a közösségi támogatás az e keret megvalósítását segítő tevékenységeket is támogassa. Ennek a politikának az új célkitűzései politikai nyilatkozatban, valamint a 2005. november 21-i északi dimenzió miniszteri értekezlet által elfogadott iránymutatások alapján kidolgozandó politikai keretdokumentumban kerülnek meghatározásra.

| (13) | A mediterrán partnerek számára a segítségnyújtás és az együttműködés az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozattal létrehozott euro-mediterrán partnerség keretében valósul meg, ahogy az a 2005. november 28-i, tizedik évfordulós euro-mediterrán csúcstalálkozón megerősítést nyert, és figyelembe veszi az abban az összefüggésben kötött megállapodást az áruk szabadkereskedelmi övezetének 2010-ig történő létrehozásáról és egy aszimmetrikus liberalizálási folyamat elindításáról. |
| --- | --- |

(13)

A mediterrán partnerek számára a segítségnyújtás és az együttműködés az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozattal létrehozott euro-mediterrán partnerség keretében valósul meg, ahogy az a 2005. november 28-i, tizedik évfordulós euro-mediterrán csúcstalálkozón megerősítést nyert, és figyelembe veszi az abban az összefüggésben kötött megállapodást az áruk szabadkereskedelmi övezetének 2010-ig történő létrehozásáról és egy aszimmetrikus liberalizálási folyamat elindításáról.

| (14) | Fontos az együttműködés előmozdítása úgy az Európai Unió külső határa mentén, mint a partnerországok között, különösen azok között, amelyek földrajzi értelemben közel vannak egymáshoz. |
| --- | --- |

(14)

Fontos az együttműködés előmozdítása úgy az Európai Unió külső határa mentén, mint a partnerországok között, különösen azok között, amelyek földrajzi értelemben közel vannak egymáshoz.

| (15) | Új választóvonalak kialakulásának elkerülése érdekében különösen fontos elhárítani a hatékony, határokon átnyúló együttműködés útjában álló akadályokat az Európai Unió külső határai mentén. A határokon átnyúló együttműködésnek hozzá kell járulnia a szomszédos határrégiók közötti integrált és fenntartható regionális fejlődéshez és az összehangolt területi integrációhoz a Közösség egészében és a szomszédos országok viszonylatában. Ezt a célt leginkább a külpolitikai célkitűzések és a környezetvédelem szempontjából fenntartható gazdasági és szociális kohézió összekapcsolásával lehet elérni. |
| --- | --- |

(15)

Új választóvonalak kialakulásának elkerülése érdekében különösen fontos elhárítani a hatékony, határokon átnyúló együttműködés útjában álló akadályokat az Európai Unió külső határai mentén. A határokon átnyúló együttműködésnek hozzá kell járulnia a szomszédos határrégiók közötti integrált és fenntartható regionális fejlődéshez és az összehangolt területi integrációhoz a Közösség egészében és a szomszédos országok viszonylatában. Ezt a célt leginkább a külpolitikai célkitűzések és a környezetvédelem szempontjából fenntartható gazdasági és szociális kohézió összekapcsolásával lehet elérni.

| (16) | Annak érdekében, hogy a szomszédos partnerországok segítséget kapjanak céljaik eléréséhez, és hogy lendületet kapjon a közöttük és a tagállamok közötti együttműködés, indokolt létrehozni egy egységes politikához kapcsolódó segítségnyújtási eszközt, amely számos létező támogatási eszköz helyébe lép, biztosítva az összhangot és egyszerűsítve a segítségnyújtások programozását és irányítását. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a szomszédos partnerországok segítséget kapjanak céljaik eléréséhez, és hogy lendületet kapjon a közöttük és a tagállamok közötti együttműködés, indokolt létrehozni egy egységes politikához kapcsolódó segítségnyújtási eszközt, amely számos létező támogatási eszköz helyébe lép, biztosítva az összhangot és egyszerűsítve a segítségnyújtások programozását és irányítását.

| (17) | Ez az eszköz támogatja továbbá a partnerországok és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést, és jelentős hatékonyságjavulást biztosít azáltal, hogy egyetlen irányítási mechanizmuson keresztül és egyetlen eljárási rend keretében valósítja meg azt. Épít a 2004–2006 közötti időszakban megvalósított szomszédsági programokból nyert tapasztalatokra, és olyan elvek szerint működik majd, mint a többéves programozás, a partnerség és a társfinanszírozás. |
| --- | --- |

(17)

Ez az eszköz támogatja továbbá a partnerországok és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést, és jelentős hatékonyságjavulást biztosít azáltal, hogy egyetlen irányítási mechanizmuson keresztül és egyetlen eljárási rend keretében valósítja meg azt. Épít a 2004–2006 közötti időszakban megvalósított szomszédsági programokból nyert tapasztalatokra, és olyan elvek szerint működik majd, mint a többéves programozás, a partnerség és a társfinanszírozás.

| (18) | Fontos, hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaihoz tartozó azon határ menti régiók, amelyek jelenleg tagállamokat és partnerországokat bevonó határokon átnyúló együttműködésben vesznek részt, ezt továbbra is folytathassák saját forrásaik felhasználásával. |
| --- | --- |

(18)

Fontos, hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaihoz tartozó azon határ menti régiók, amelyek jelenleg tagállamokat és partnerországokat bevonó határokon átnyúló együttműködésben vesznek részt, ezt továbbra is folytathassák saját forrásaik felhasználásával.

| (19) | Ez a rendelet a 2007–2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti. |
| --- | --- |

(19)

Ez a rendelet a 2007–2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti.

| (20) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (21) | Az irányítási eljárást azoknak a végrehajtási szabályoknak a meghatározásánál kell alkalmazni, amelyek a határokon átnyúló együttműködés megvalósítását szabályozzák, és amikor stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és olyan különleges intézkedések elfogadására kerül sor, amelyeket a stratégiai dokumentumok nem tartalmaznak és értékük meghaladja a 10 000 000 eurós küszöböt. |
| --- | --- |

(21)

Az irányítási eljárást azoknak a végrehajtási szabályoknak a meghatározásánál kell alkalmazni, amelyek a határokon átnyúló együttműködés megvalósítását szabályozzák, és amikor stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és olyan különleges intézkedések elfogadására kerül sor, amelyeket a stratégiai dokumentumok nem tartalmaznak és értékük meghaladja a 10 000 000 eurós küszöböt.

| (22) | Mivel a javasolt cselekvés céljait, nevezetesen az Európai Unió és a szomszédos országok közötti szorosabb együttműködést és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a cselekvés terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépheti túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel a javasolt cselekvés céljait, nevezetesen az Európai Unió és a szomszédos országok közötti szorosabb együttműködést és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a cselekvés terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépheti túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | E rendelet szükségessé teszi a Közösség és a mediterrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról szóló, 1992. június 29-i 1762/92/EGK tanácsi rendelet (5), a Ciszjordániával és a Gázai övezettel való pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló, 1994. július 11-i 1734/94/EK tanácsi rendelet (6) és az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről szóló, 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (7) hatályon kívül helyezését. Hasonlóképpen, ez a rendelet a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásról szóló, 1999. december 29-i 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (TACIS) helyébe lép, amely 2006. december 31-én hatályát veszti, |
| --- | --- |

(23)

E rendelet szükségessé teszi a Közösség és a mediterrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról szóló, 1992. június 29-i 1762/92/EGK tanácsi rendelet (5), a Ciszjordániával és a Gázai övezettel való pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló, 1994. július 11-i 1734/94/EK tanácsi rendelet (6) és az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről szóló, 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (7) hatályon kívül helyezését. Hasonlóképpen, ez a rendelet a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásról szóló, 1999. december 29-i 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (TACIS) helyébe lép, amely 2006. december 31-én hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

CÉLKITŰZÉSEK ÉS ELVEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

(1)   Ez a rendelet szomszédsági és partnerségi eszközt hoz létre azzal a céllal, hogy közösségi támogatást nyújtson az Európai Uniót és a mellékletben felsorolt országokat és területeket (a továbbiakban: partnerországok) magában foglaló jóléti és jószomszédsági térség kialakításához.

(2)   A közösségi támogatást a partnerországok javára használják fel. Közösségi támogatás a tagállamok és a partnerországok és régióik közös javára is felhasználható a 6. cikkben meghatározott határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködés előmozdításának a céljából.

(3)   Az Uniót a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság értékeire alapították, és az a párbeszéd és az együttműködés révén arra törekszik, hogy az ezen elvek mellett elköteleződést a partnerországokban is elősegítse.

2. cikk

A közösségi támogatás alkalmazási köre

(1)   A közösségi támogatás a fokozott együttműködést és a fokozatos gazdasági integrációt mozdítja elő az Európai Unió és a partnerországok között, illetve különösen a partnerségi és együttműködési megállapodások, a társulási megállapodások vagy más létező és jövőbeni megállapodások végrehajtását. Bátorítja továbbá a partnerországoknak a jó kormányzás, valamint az igazságos társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítására tett erőfeszítéseit.

(2)   A közösségi támogatást az együttműködés alábbi területein belüli intézkedések támogatására kell felhasználni:

| a) | politikai párbeszéd és reform előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

politikai párbeszéd és reform előmozdítása;

| b) | magasabb szintű jogszabályi és szabályozási harmonizáció előmozdítása valamennyi vonatkozó területen, és különösen a partnerországoknak a belső piacba való fokozatos bekapcsolódása és a kereskedelem intenzívebbé tétele érdekében; |
| --- | --- |

b)

magasabb szintű jogszabályi és szabályozási harmonizáció előmozdítása valamennyi vonatkozó területen, és különösen a partnerországoknak a belső piacba való fokozatos bekapcsolódása és a kereskedelem intenzívebbé tétele érdekében;

| c) | a társulási megállapodásokban, a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, valamint más, olyan többoldalú megállapodásokban szabályozott területeken kialakított politikák kidolgozásáért és tényleges alkalmazásáért felelős nemzeti intézmények és szervek megerősítése, amelyeknek a Közösség és/vagy tagállamai, valamint a partnerországok részes felei, és amelyeknek célja az e cikkben meghatározottak megvalósítása; |
| --- | --- |

c)

a társulási megállapodásokban, a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, valamint más, olyan többoldalú megállapodásokban szabályozott területeken kialakított politikák kidolgozásáért és tényleges alkalmazásáért felelős nemzeti intézmények és szervek megerősítése, amelyeknek a Közösség és/vagy tagállamai, valamint a partnerországok részes felei, és amelyeknek célja az e cikkben meghatározottak megvalósítása;

| d) | a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása, beleértve a közigazgatás hatékonyságának, valamint az igazságszolgáltatás pártatlanságának és hatékonyságának erősítését, valamint a korrupció és csalás elleni küzdelem támogatását; |
| --- | --- |

d)

a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása, beleértve a közigazgatás hatékonyságának, valamint az igazságszolgáltatás pártatlanságának és hatékonyságának erősítését, valamint a korrupció és csalás elleni küzdelem támogatását;

| e) | a fenntartható fejlődés előmozdítása minden szempontból; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható fejlődés előmozdítása minden szempontból;

| f) | regionális és helyi fejlesztési erőfeszítések mind a vidéki, mind a városi területeken az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a regionális és helyi fejlesztési kapacitás növelése céljából; |
| --- | --- |

f)

regionális és helyi fejlesztési erőfeszítések mind a vidéki, mind a városi területeken az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a regionális és helyi fejlesztési kapacitás növelése céljából;

| g) | a környezetvédelem, a természeti értékek megőrzése és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az édesvízi és tengeri forrásokat; |
| --- | --- |

g)

a környezetvédelem, a természeti értékek megőrzése és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az édesvízi és tengeri forrásokat;

| h) | a szegénység csökkentését célzó, valamint az ENSZ millenniumi fejlesztési céljait elősegítő politikák támogatása; |
| --- | --- |

h)

a szegénység csökkentését célzó, valamint az ENSZ millenniumi fejlesztési céljait elősegítő politikák támogatása;

| i) | a szociális fejlődést, a társadalmi integrációt, a nemek közötti egyenlőséget és a diszkrimináció megszüntetését, a foglalkoztatottságot és a szociális védelmet előmozdító politikák támogatása, beleértve a migráns munkavállalók védelmét, a társadalmi párbeszédet, a szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartását, beleértve a gyermekmunkát is; |
| --- | --- |

i)

a szociális fejlődést, a társadalmi integrációt, a nemek közötti egyenlőséget és a diszkrimináció megszüntetését, a foglalkoztatottságot és a szociális védelmet előmozdító politikák támogatása, beleértve a migráns munkavállalók védelmét, a társadalmi párbeszédet, a szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartását, beleértve a gyermekmunkát is;

| j) | az egészségügyet, az oktatást és a képzést előmozdító politikák támogatása, beleértve nemcsak a fertőző és nem fertőző betegségek, illetve rendellenességek elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket, hanem a jó egészségre – többek között a reproduktív egészségre és a csecsemők egészségére – irányuló szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzájutást a lányok és a nők számára; |
| --- | --- |

j)

az egészségügyet, az oktatást és a képzést előmozdító politikák támogatása, beleértve nemcsak a fertőző és nem fertőző betegségek, illetve rendellenességek elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket, hanem a jó egészségre – többek között a reproduktív egészségre és a csecsemők egészségére – irányuló szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzájutást a lányok és a nők számára;

| k) | az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, beleértve a nők és gyermekek jogait; |
| --- | --- |

k)

az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, beleértve a nők és gyermekek jogait;

| l) | a demokratizálódás támogatása, többek között a civil társadalmi szervezetek szerepének kibővítése és a média pluralizmusának előmozdítása által, valamint választási megfigyelésen és segítségnyújtáson keresztül; |
| --- | --- |

l)

a demokratizálódás támogatása, többek között a civil társadalmi szervezetek szerepének kibővítése és a média pluralizmusának előmozdítása által, valamint választási megfigyelésen és segítségnyújtáson keresztül;

| m) | a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek megerősítése; |
| --- | --- |

m)

a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek megerősítése;

| n) | a piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, beleértve a magánszektort és a kis- és középvállalkozások fejlődését támogató intézkedéseket a beruházások és a globális kereskedelem előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

n)

a piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, beleértve a magánszektort és a kis- és középvállalkozások fejlődését támogató intézkedéseket a beruházások és a globális kereskedelem előmozdítása céljából;

| o) | az együttműködés előmozdítása az energia-, távközlési és közlekedési szektorokban, beleértve a kapcsolódásokat, a hálózatokat és ezek működését, a nemzetközi közlekedési és energiaügyi műveletek biztonságának és biztonságosságának növelését, az új és megújuló energiaforrások népszerűsítését, az energiahatékonyságot és a tiszta szállítást; |
| --- | --- |

o)

az együttműködés előmozdítása az energia-, távközlési és közlekedési szektorokban, beleértve a kapcsolódásokat, a hálózatokat és ezek működését, a nemzetközi közlekedési és energiaügyi műveletek biztonságának és biztonságosságának növelését, az új és megújuló energiaforrások népszerűsítését, az energiahatékonyságot és a tiszta szállítást;

| p) | támogatás nyújtása olyan tevékenységekhez, amelyek célja az élelmiszerek biztonságának javítása a polgárok számára, különösen a közegészségügy és a növényvédelem területén; |
| --- | --- |

p)

támogatás nyújtása olyan tevékenységekhez, amelyek célja az élelmiszerek biztonságának javítása a polgárok számára, különösen a közegészségügy és a növényvédelem területén;

| q) | hatékony és biztonságos határigazgatás biztosítása; |
| --- | --- |

q)

hatékony és biztonságos határigazgatás biztosítása;

| r) | a reformok támogatása és a kapacitások erősítése a bel- és igazságügy területén, beleértve olyan kérdéseket, mint a menekültügy, a migráció és a visszatérés, valamint az emberkereskedelem és a terrorizmus, a szervezett bűnözés – beleértve annak finanszírozását, a pénzmosást és az adócsalást – elleni harc és ezek megelőzése; |
| --- | --- |

r)

a reformok támogatása és a kapacitások erősítése a bel- és igazságügy területén, beleértve olyan kérdéseket, mint a menekültügy, a migráció és a visszatérés, valamint az emberkereskedelem és a terrorizmus, a szervezett bűnözés – beleértve annak finanszírozását, a pénzmosást és az adócsalást – elleni harc és ezek megelőzése;

| s) | az igazgatási együttműködés támogatása az átláthatóság és az információcsere javítására az adózás területén és az adókikerülés elleni harc érdekében; |
| --- | --- |

s)

az igazgatási együttműködés támogatása az átláthatóság és az információcsere javítására az adózás területén és az adókikerülés elleni harc érdekében;

| t) | közösségi kutatási és innovációs programokban való részvétel előmozdítása; |
| --- | --- |

t)

közösségi kutatási és innovációs programokban való részvétel előmozdítása;

| u) | a tagállamok és a partnerországok felsőoktatási intézményei közötti együttműködésnek, valamint a tanárok, a kutatók és a diákok mobilitásának az előmozdítása; |
| --- | --- |

u)

a tagállamok és a partnerországok felsőoktatási intézményei közötti együttműködésnek, valamint a tanárok, a kutatók és a diákok mobilitásának az előmozdítása;

| v) | a multikulturális párbeszéd, az egyes emberek közötti kapcsolatok, ideértve a tagállamokban élő bevándorlók közösségeivel való kapcsolatokat, a civil szervezetek, a kulturális intézmények közötti együttműködést és az ifjúsági csereprogramok előmozdítását; |
| --- | --- |

v)

a multikulturális párbeszéd, az egyes emberek közötti kapcsolatok, ideértve a tagállamokban élő bevándorlók közösségeivel való kapcsolatokat, a civil szervezetek, a kulturális intézmények közötti együttműködést és az ifjúsági csereprogramok előmozdítását;

| w) | a történelmi és kulturális örökség megőrzésére és fejlesztési potenciáljának előmozdítására irányuló együttműködés támogatása, a turizmuson keresztül is; |
| --- | --- |

w)

a történelmi és kulturális örökség megőrzésére és fejlesztési potenciáljának előmozdítására irányuló együttműködés támogatása, a turizmuson keresztül is;

| x) | a partnerországok részvételének a támogatása a közösségi programokban és ügynökségekben; |
| --- | --- |

x)

a partnerországok részvételének a támogatása a közösségi programokban és ügynökségekben;

| y) | a határokon átnyúló együttműködés támogatása közös helyi kezdeményezéseken keresztül a fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés előmozdítására a határ menti régiókban, valamint az integrált területi fejlesztések támogatása a Közösség külső határain át; |
| --- | --- |

y)

a határokon átnyúló együttműködés támogatása közös helyi kezdeményezéseken keresztül a fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés előmozdítására a határ menti régiókban, valamint az integrált területi fejlesztések támogatása a Közösség külső határain át;

| z) | a regionális és szubregionális együttműködés és integráció előmozdítása (ahol indokolt, azokkal az országokkal is, amelyek e rendelet alapján nem jogosultak közösségi támogatásra); |
| --- | --- |

z)

a regionális és szubregionális együttműködés és integráció előmozdítása (ahol indokolt, azokkal az országokkal is, amelyek e rendelet alapján nem jogosultak közösségi támogatásra);

| aa) | támogatás nyújtása válság utáni helyzetekben, beleértve a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatást, továbbá részvétel a katasztrófahelyzetekre való felkészülésben; |
| --- | --- |

aa)

támogatás nyújtása válság utáni helyzetekben, beleértve a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatást, továbbá részvétel a katasztrófahelyzetekre való felkészülésben;

| bb) | a partnerek közötti kommunikáció bátorítása és cserék elősegítése a programok alapján finanszírozott intézkedések és tevékenységek területén; |
| --- | --- |

bb)

a partnerek közötti kommunikáció bátorítása és cserék elősegítése a programok alapján finanszírozott intézkedések és tevékenységek területén;

| cc) | valamint közös témák szerinti kihívások kezelése közös érdeklődésre számot tartó területeken, és bármely más, e rendelet alkalmazási körével összeegyeztethető célkitűzés. |
| --- | --- |

cc)

valamint közös témák szerinti kihívások kezelése közös érdeklődésre számot tartó területeken, és bármely más, e rendelet alkalmazási körével összeegyeztethető célkitűzés.

3. cikk

A politikai keret

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatási program kidolgozására az általános politikai keretet a partnerségi és együttműködési megállapodások, társulási megállapodások vagy egyéb meglévő vagy jövőbeni, a partnerországok közötti kapcsolatokat létrehozó megállapodások és az Európai Unió ezen országok irányában követendő politikájához iránymutatást meghatározó releváns bizottsági közlemények és tanácsi következtetések biztosítják. A közösségi támogatási prioritások meghatározásánál alapvető hivatkozási pontot jelentenek a kölcsönösen elfogadott cselekvési tervek vagy más egyenértékű dokumentumok.

(2)   Az Európai Unió országai és a partnerországok közötti, az (1) bekezdésben említett megállapodások hiányában közösségi támogatást akkor lehet nyújtani, ha az hasznosnak bizonyul az Európai Unió politikai céljai elérésében tett előrelépés szempontjából és az e célokra alapozva kerül meghatározásra.

4. cikk

Kiegészítő jelleg, partnerség és társfinanszírozás

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatás általában kiegészíti a megfelelő nemzeti, regionális vagy helyi stratégiákat és támogatási eszközöket, vagy hozzájárul azokhoz.

(2)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatást általában a Bizottság és a kedvezményezettek közötti partnerség alapján alakítják ki. A partnerségbe, ahol indokolt, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, gazdasági és szociális partnereket, a civil társadalmat és egyéb szerveket is bevonnak.

(3)   A programok és projektek előkészítésében, végrehajtásában és nyomon követésében a kedvezményezett országok adott esetben társulnak a megfelelő partnerekkel a megfelelő területi szinten, különösen regionális és helyi szinten.

(4)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatáshoz a kedvezményezett országok általában társfinanszírozást biztosítanak közalapítványokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. A társfinanszírozásra vonatkozó követelménytől el lehet tekinteni megfelelően indokolt esetben, és amikor erre annak érdekében van szükség, hogy támogassák a civil társadalom és a nem állami szereplők fejlődését az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat elősegítő és a demokratizálódást támogató intézkedések érdekében.

5. cikk

Összhang, összeegyeztethetőség és koordináció

(1)   Az e rendelet alapján finanszírozott programoknak és projekteknek összhangban kell lenniük az európai uniós politikákkal. Összeegyeztethetőknek kell lenniük a Közösség és tagállamai, valamint a partnerországok között megkötött megállapodásokkal, és be kell tartaniuk az azokban a többoldalú megállapodásokban és nemzetközi egyezményekben vállalt kötelezettségeket, amelyeknek részes felei, beleértve az emberi jogokról, a demokráciáról és a jó kormányzásról szóló kötelezettségvállalásokat.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják az e rendelet szerint nyújtott közösségi támogatás és a Közösség és a tagállamok által egyéb belső és külső pénzügyi eszközök révén, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott pénzügyi támogatás között összhangot.

(3)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják a saját segítségnyújtási programjaik közötti koordinációt, azzal a céllal, hogy növeljék a segítségnyújtások biztosítása során az eredményességet és a hatékonyságot a külső segítségnyújtások területén folytatott műveleti koordináció megerősítése és a politikák és eljárások harmonizálása érdekében kialakított iránymutatásokkal összhangban. A koordináció magában foglalja a rendszeres konzultációkat és a megfelelő információk gyakori cseréjét a segítségnyújtási ciklus különböző fázisaiban, különösen a helyi megvalósítás szintjén, és kulcsfontosságú eleme a tagállamok és a Közösség programozási folyamatának.

(4)   A Bizottság, a tagállamokkal kapcsolatot tartva, megteszi a szükséges lépéseket a multilaterális és regionális szervezetekkel és testületekkel, úgymint a nemzetközi pénzügyi intézetekkel, az Egyesült Nemzetek ügynökségeivel, alapjaival és programjaival és a nem európai uniós adományozókkal kialakítandó megfelelő koordináció és együttműködés biztosítására.

II. CÍM

AZ ALAPOK PROGRAMOZÁSA ÉS ELOSZTÁSA

6. cikk

Programtípusok

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatást az alábbi eszközök révén hajtják végre:

| a) | országos, több országot érintő és határokon átnyúló stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok a 7. cikkben említettek szerint, amelyek az alábbiakat foglalják magukban:






  i. | országprogramok vagy több országot érintő programok, amelyek egy partnerország számára biztosított segítségnyújtással, illetőleg két vagy három partnerország közötti régiós vagy szubregionális együttműködéssel foglalkoznak és amelyben tagállamok is részt vehetnek; |
| --- | --- | --- |

a)

országos, több országot érintő és határokon átnyúló stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok a 7. cikkben említettek szerint, amelyek az alábbiakat foglalják magukban:

i.

országprogramok vagy több országot érintő programok, amelyek egy partnerország számára biztosított segítségnyújtással, illetőleg két vagy három partnerország közötti régiós vagy szubregionális együttműködéssel foglalkoznak és amelyben tagállamok is részt vehetnek;

| ii. | határokon átnyúló együttműködési programok, amelyek egy vagy több tagállam és egy vagy több partnerország közötti együttműködéssel foglalkoznak, és olyan régiókban valósulnak meg, amelyek a Közösséggel meglévő közös határaik mentén találhatók; |
| --- | --- |

ii.

határokon átnyúló együttműködési programok, amelyek egy vagy több tagállam és egy vagy több partnerország közötti együttműködéssel foglalkoznak, és olyan régiókban valósulnak meg, amelyek a Közösséggel meglévő közös határaik mentén találhatók;

| b) | a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó közös operatív programok a 9. cikkben említettek szerint, éves cselekvési tervek a 12. cikkben említettek szerint és különleges intézkedések a 13. cikkben említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó közös operatív programok a 9. cikkben említettek szerint, éves cselekvési tervek a 12. cikkben említettek szerint és különleges intézkedések a 13. cikkben említettek szerint.

(2)   A több országra kiterjedő programok a régiók közötti intézkedésekre is kiterjedhetnek. E rendelet alkalmazásában a „régiók közötti intézkedés” a tagállamok és partnerországok közötti, valamely tagállam vagy partnerország területén zajló, kölcsönös előnyök elérését célzó és az őket érintő közös kihívásokra választ adni kívánó együttműködés.

7. cikk

Programozás és az alapok elosztása

(1)   Az országprogramok vagy a több országot érintő programok esetében a 26. cikk (2) bekezdésben hivatkozott eljárás szerint stratégiai dokumentumokat fogadnak el. A stratégiai dokumentumok tükrözik a 3. cikkben említett politikai keretet és cselekvési terveket, és összhangban vannak az egyes országok és régiók elsőbbséget élvező céljaival, valamint a 4. és 5. cikkben leírt módszerekkel. A stratégiai dokumentumokat a politikai keretben meghatározott prioritásokkal összeegyeztethető időszakra készítik el, és azok többéves indikatív programokat tartalmaznak, beleértve a többéves indikatív pénzügyi előirányzatokat és az egyes országok és régiók elsőbbséget élvező céljait, valamint összhangban vannak a 2. cikk (2) bekezdésében található listával. Ezeket félidőben vagy amikor szükséges felülvizsgálják, és a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint módosíthatják.

(2)   Egy vagy több országot érintő programok kialakítása során a Bizottság az előirányzatokat minden egyes programra úgy határozza meg, hogy átlátható és objektív feltételeket használ, figyelembe veszi az érintett ország vagy régió sajátos jellemzőit és igényeit, az adott országgal kialakítandó uniós együttműködés igényének szintjét, az elfogadott célok felé tett előrehaladást, beleértve a kormányzásra és a reformra vonatkozóan, valamint a közösségi támogatás irányításának és befogadásának képességére.

(3)   Kizárólag a határokon átnyúló együttműködés céljára, és annak érdekében, hogy elkészítse a 9. cikk (1) bekezdésében hivatkozott közös cselekvési programok listáját, a többéves indikatív előirányzatokat és azokat a területi egységeket, amelyek jogosultak a programokban részt venni, a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint egy, vagy ha szükséges, több stratégiai dokumentumot fogadnak el. Ez(ek) a stratégiai dokumentum(ok) a 4. és 5. cikkben meghatározott elvek és módozatok figyelembevételével készül(nek) el, és elvileg legfeljebb hétéves időszakra vonatkozik (vonatkoznak), 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig.

(4)   A Bizottság meghatározza az alapoknak a határokon átnyúló együttműködési programok számára való elosztását, olyan objektív feltételeket figyelembe véve, mint a jogosult területek népessége és az együttműködés intenzitását befolyásoló tényezők, ide értve a határ menti területek sajátosságait és a közösségi támogatás kezelésének és befogadásának képességét.

(5)   Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) hozzájárul az e rendelet rendelkezései szerint kialakított és megvalósított, határokon átnyúló együttműködési programokhoz. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap hozzájárulásának összegét a partnerországokkal közös határokra az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap általános rendelkezéseinek meghatározásáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (9) határozta meg.

(6)   Válságok vagy a demokrácia, a jogállamiság, vagy az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok veszélyeztetettsége, természeti vagy ember által okozott katasztrófák esetén sürgősségi eljárást lehet igénybe venni a stratégiai dokumentumok ad hoc felülvizsgálatára. Ez a felülvizsgálat biztosítja a koherenciát az e rendelet szerinti közösségi támogatás, és az egyéb pénzügyi eszközök, beleértve a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti támogatás között.

III. CÍM

HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS

8. cikk

Földrajzi támogathatóság

(1)   A 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában hivatkozott, határokon átnyúló együttműködési programok vonatkozhatnak az összes alábbi határ menti régiókra:

| a) | minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység a tagállamok és a partnerországok szárazföldi határai mentén; |
| --- | --- |

a)

minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység a tagállamok és a partnerországok szárazföldi határai mentén;

| b) | minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység jelentős tengeri átkelőhelyek mentén; |
| --- | --- |

b)

minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység jelentős tengeri átkelőhelyek mentén;

| c) | minden, a NUTS 2. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű part menti területi egység, mely valamely, a tagállamokkal és a partnerországokkal közös tengeri medencével szomszédos. |
| --- | --- |

c)

minden, a NUTS 2. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű part menti területi egység, mely valamely, a tagállamokkal és a partnerországokkal közös tengeri medencével szomszédos.

(2)   A már folyamatban lévő együttműködések fenntartása végett, valamint egyéb indokolt esetekben, azok a területi egységek, amelyek határosak az (1) bekezdésben hivatkozottakkal, engedélyt kaphatnak a határokon átnyúló együttműködésekben való részvételre a 7. cikk (3) bekezdésében említett stratégiai dokumentum(ok)ban lefektetett feltételek szerint.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontja értelmében létrehozott programok esetében a Bizottság, a partnerekkel egyetértésben, javasolhatja, hogy az együttműködésben való részvételt terjesszék ki annak a NUTS 2. szintű területi egységnek az egészére, amelyben az érintett NUTS 3. szintű egység elhelyezkedik.

(4)   A jelentős tengeri átkelőhelyek listáját a Bizottság határozza meg a 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentumokban, a távolság és más megfelelő földrajzi és gazdasági kritériumok alapján.

9. cikk

Programozás

(1)   Az e rendelet szerinti határokon átnyúló együttműködést többéves programok keretében valósítják meg, amelyek egy határra vagy egy határcsoportra terjednek ki, és olyan többéves intézkedéseket tartalmaznak, amelyek konzisztens prioritások együttesét törekszenek teljesíteni, és amelyek a közösségi támogatás segítségével megvalósíthatók (a továbbiakban: közös cselekvési programok). A közös cselekvési programok alapját a 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentum(ok) jelenti(k).

(2)   A szárazföldi határokra és tengeri átkelőhelyekre vonatkozó jelentős közös cselekvési programokat az egyes határokra alakítják ki a megfelelő területi szinten, és azok egy vagy több tagállamhoz, valamint egy vagy több partnerországhoz tartozó támogatható területi egységeket tartalmaznak.

(3)   A közös tengeri medencékkel kapcsolatos közös cselekvési programok többoldalúak, és több részt vevő országhoz – beleértve legalább egy tagállamot és egy partnerországot – tartozó tengeri medencére néző területi egységeket tartalmaznak, figyelembe véve az intézményi rendszereket és a partnerség elvét. Tartalmazhatnak olyan kétoldalú tevékenységet is, amely támogatja az együttműködést egy tagállam és egy partnerország között. Ezeket a programokat szigorúan kell koordinálni olyan transznacionális együttműködési programok révén, amelyek részben halmozott földrajzi lefedettséggel rendelkeznek, és az Európai Unióban az 1083/2006/EK rendelet alapján kerültek létrehozásra.

(4)   A közös cselekvési programokat az érintett tagállamoknak és partnerországoknak a megfelelő regionális szinten kell kialakítaniuk intézményi rendszerükkel összhangban és a partnerség 4. cikkben említett elvének figyelembevételével. Általában a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő, hétéves időszakra kell vonatkozniuk.

(5)   Valamely közös cselekvési program megvalósításával érintett közös tengeri medencével szomszédos nem partnerországok a 11. cikkben hivatkozott végrehajtási szabályokban meghatározott feltételek szerint bekapcsolódhatnak abba a közös cselekvési programba és részesülhetnek közösségi támogatásban.

(6)   A 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentumok jóváhagyásától számított egy éven belül a részt vevő országok közösen terjesztik elő a Bizottsághoz a közös cselekvési programokra vonatkozó javaslataikat. A Bizottság minden egyes közös cselekvési programot annak e rendelettel és a végrehajtási szabályokkal való összeegyeztethetősége alapján fogad el.

(7)   A közös cselekvési programok a részt vevő országok, a határ menti régiók vagy a Bizottság kezdeményezésére felülvizsgálhatók annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az együttműködési prioritásokban bekövetkezett változásokat, a társadalmi-gazdasági fejlődést, az érintett intézkedések végrehajtása, valamint az ellenőrzési és értékelési eljárás során megfigyelt eredményeket, továbbá a rendelkezésre álló segítség összege kiigazításának és a források újraelosztásának szükségességét.

(8)   A közös cselekvési programok elfogadása után a Bizottság, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) megfelelő rendelkezéseivel összhangban, a partnerországokkal az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó többéves finanszírozási megállapodást köt. A finanszírozási megállapodás tartalmazza a közös cselekvési program végrehajtásához szükséges jogi rendelkezéseket, és azt a 10. cikkben említett közös irányító hatóság is aláírja.

(9)   A részt vevő országok, a partnerségi elv figyelembevételével, közösen választják ki azokat a részprogramokat, amelyek összhangban vannak a közösségi támogatásban részesülő közös cselekvési program prioritásaival és intézkedéseivel.

(10)   Olyan egyedi és megfelelően indokolt esetben, amikor:

| a) | a részt vevő országok kapcsolataiban, vagy az Európai Unió és a partnerország között jelentkező problémák miatt nincs lehetőség közös cselekvési program kialakítására; |
| --- | --- |

a)

a részt vevő országok kapcsolataiban, vagy az Európai Unió és a partnerország között jelentkező problémák miatt nincs lehetőség közös cselekvési program kialakítására;

| b) | a részt vevő országok legkésőbb 2010. június 30-ig nem nyújtottak be a Bizottságnak közös cselekvési programot; |
| --- | --- |

b)

a részt vevő országok legkésőbb 2010. június 30-ig nem nyújtottak be a Bizottságnak közös cselekvési programot;

| c) | a partnerország a program elfogadását követő év végéig nem írja alá a segítségnyújtási szerződést; |
| --- | --- |

c)

a partnerország a program elfogadását követő év végéig nem írja alá a segítségnyújtási szerződést;

| d) | a közös cselekvési programot a részt vevő országok kapcsolataiban felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani, |
| --- | --- |

d)

a közös cselekvési programot a részt vevő országok kapcsolataiban felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani,

a Bizottság, az érintett tagállammal (illetve tagállamokkal) való egyeztetést követően megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az érintett tagállam az 1083/2006/EK rendelet értelmében felhasználhassa a programhoz az ERFA hozzájárulását.

10. cikk

Programok irányítása

(1)   A közös cselekvési programokat elvben egy valamelyik tagállamba telepített közös irányító hatóság valósítja meg megosztott irányítás révén. A közös irányító hatóság munkáját segítheti egy közös technikai titkárság.

(2)   A részt vevő országok javasolhatják a Bizottságnak, hogy a közös irányító hatóságot egy partnerországba telepítsék, feltéve hogy a kijelölt szerv képes teljes mértékben alkalmazni az 1605/2002/EK, Euratom rendelet megfelelő rendelkezéseiben meghatározott kritériumokat.

(3)   E rendelet alkalmazásában a „közös irányító hatóság” bármely olyan, a közszférához – beleértve az államot is – vagy a magánszférához tartozó országos, regionális vagy helyi szintű hatóság vagy szerv, amelyet egy közös cselekvési programban érintett tagállam vagy tagállamok és a partnerország vagy partnerországok jelölnek ki, és amely rendelkezik azzal a pénzügyi és igazgatási kapacitással, hogy a közösségi támogatást kezelje, valamint azzal a jogképességgel, hogy az e rendelet szerint szükséges megállapodásokat megkösse.

(4)   A közös irányító hatóság – a megbízható technikai és pénzügyi irányítás elvével összhangban – felelős a közös cselekvési program irányításáért és megvalósításáért, valamint tevékenysége jogszerűségének és szabályosságának a biztosításáért. Ennek érdekében megfelelő irányítási, ellenőrzési és elszámolási rendszereket és szabványokat alakít ki.

(5)   A közös cselekvési program irányító hatósága és ellenőrző rendszere az irányító hatóságon belüli munkafelosztás, illetve a hitelesítést és ellenőrzést végző független testületek kijelölése által szavatolja az irányítás, a hitelesítés és az ellenőrzési folyamatok megfelelő szétválasztását.

(6)   A közös cselekvési programok végrehajtásának megfelelő előkészítése érdekében a közös cselekvési program elfogadása után és a segítségnyújtási szerződések aláírása előtt a Bizottság lehetővé teheti a közös irányító hatóság számára, hogy a program költségvetésének egy részét a program olyan tevékenységeinek finanszírozására kezdje felhasználni, mint az irányító hatóság működési költségeinek fedezése, technikai segítségnyújtás és egyéb előkészítő tevékenységek. Az előkészítő fázis részletes szabályait a 11. cikkben említett végrehajtási szabályokban határozzák meg.

11. cikk

Végrehajtási szabályok

(1)   Az e címben foglaltak végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezéseket meghatározó végrehajtási szabályokat a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárással összhangban fogadják el.

(2)   A végrehajtási szabályokban meghatározott témák olyan kérdéseket tartalmaznak, mint a társfinanszírozás mértéke, a közös cselekvési programok előkészítése, a közös hatóságok megnevezése és feladatai, a felügyelő és a kiválasztásért felelős bizottságok és a közös titkárság szerepe és feladatai, a költségek támogathatósága, a projektek közös kiválasztása, az előkészítő szakasz, a közösségi támogatás technikai és pénzügyi igazgatása, a pénzügyi ellenőrzés és az audit, az ellenőrzés és értékelés, az átláthatóság és a potenciális kedvezményezetteket célzó információs tevékenységek.

IV. CÍM

VÉGREHAJTÁS

12. cikk

Cselekvési programok elfogadása

(1)   A 7. cikk (1) bekezdésében említett stratégiai dokumentumok alapján elkészített cselekvési programokat a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, rendszerint évente fogadják el.

Kivételesen, elsősorban olyan esetekben, amikor a cselekvési program elfogadására még nem került sor, a Bizottság, a 7. cikkben hivatkozott stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján a cselekvési terven kívüli intézkedéseket is elfogadhat, ugyanazon szabályok és eljárások szerint, mint amelyek a cselekvési programokra érvényesek.

(2)   A cselekvési programok meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, az intervenciós területeket, a várt eredményeket, az irányítási módokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Figyelembe veszik a közösségi támogatások korábbi végrehajtásából tanultakat. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre elkülönített összegek megjelölését, valamint egy indikatív végrehajtási menetrendet. Tartalmazzák a programok által finanszírozott intézkedések végrehajtásakor ellenőrizendő teljesítménymutatók típusának meghatározását.

(3)   A határokon átnyúló együttműködési programokra a Bizottság a 9. cikkben hivatkozott eljárással összhangban közös programokat fogad el.

(4)   A Bizottság, tájékoztatás céljából, az azok elfogadásától számított egy hónapos határidővel benyújtja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak a cselekvési programokat és a közös határokon átnyúló együttműködési programokat.

13. cikk

A stratégiai dokumentumokban és a többéves indikatív programokban nem előirányzott különleges intézkedések elfogadása

(1)   Szükség esetén és kellően indokolt esetben, vagy ha váratlan esemény történik, a Bizottság különleges intézkedéseket fogad el, amelyek nem szerepelnek a stratégiai dokumentumban és a többéves indikatív programokban sem (a továbbiakban: különleges intézkedések).

A különleges intézkedések arra is használhatók, hogy megkönnyítsék az átmenetet a sürgősségi segítségnyújtástól a hosszú távú fejlesztési tevékenységek felé, beleértve azokat a tevékenységeket, amelyek célja a lakosság felkészítése arra, hogy jobban tudjon reagálni ismétlődő válsághelyzetekben.

(2)   Ha az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 000 000 eurót, ezeket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésben említett eljárással összhangban fogadja el.

Az olyan különleges intézkedések módosításánál, mint a technikai kiigazítások, a megvalósítási időszak meghosszabbítása, az előzetes költségvetésen belüli hitelátcsoportosítások, a költségvetés 20 %-os sávon belüli emelése vagy csökkentése, nem szükséges alkalmazni a 26. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást mindaddig, amíg ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában rögzített kezdeti célokat.

(3)   A különleges intézkedések meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, az intervenciós területeket, a várt eredményeket, az irányítási módokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre elkülönített összegek megjelölését, valamint egy indikatív végrehajtási menetrendet. Tartalmazzák a különleges intézkedések végrehajtásakor ellenőrizendő teljesítménymutatók típusának meghatározását.

(4)   A Bizottság, tájékoztatás céljából, határozathozatalától számított egy hónapon belül eljuttatja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak azokat a különleges intézkedéseket, amelyek értéke nem haladja meg a 10 000 000 eurót.

14. cikk

Támogathatóság

(1)   A cselekvési programok, a határokon átnyúló együttműködési programok és a különleges intézkedések végrehajtására e rendelet szerint támogathatók:

| a) | a partnerországok és régiók, valamint intézményeik; |
| --- | --- |

a)

a partnerországok és régiók, valamint intézményeik;

| b) | a partnerországok decentralizált egységei, úgymint a régiók, a megyék, a tartományok és az önkormányzatok; |
| --- | --- |

b)

a partnerországok decentralizált egységei, úgymint a régiók, a megyék, a tartományok és az önkormányzatok;

| c) | a partnerországok és régiók, illetve a Bizottság által létrehozott vegyes szervek; |
| --- | --- |

c)

a partnerországok és régiók, illetve a Bizottság által létrehozott vegyes szervek;

| d) | a nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szolgálatokat és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi intézményeket és fejlesztési bankokat, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szolgálatokat és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi intézményeket és fejlesztési bankokat, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez;

| e) | közösségi intézmények és szervek, de csupán a 16. cikkben hivatkozotthoz hasonló típusú támogató intézkedések megvalósítása körében; |
| --- | --- |

e)

közösségi intézmények és szervek, de csupán a 16. cikkben hivatkozotthoz hasonló típusú támogató intézkedések megvalósítása körében;

| f) | az Európai Unió ügynökségei; |
| --- | --- |

f)

az Európai Unió ügynökségei;

| g) | a tagállamok, a partnerországok és a régiók, és más, a 21. cikk szerint a közösségi külső támogatásához való hozzáférés feltételeinek megfelelő harmadik országok alábbi intézményei és szervei, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez:






  i. | állami vagy félig állami szervek, önkormányzatok vagy ezek igazgatásai és társulásai; |
| --- | --- | --- |

g)

a tagállamok, a partnerországok és a régiók, és más, a 21. cikk szerint a közösségi külső támogatásához való hozzáférés feltételeinek megfelelő harmadik országok alábbi intézményei és szervei, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez:

i.

állami vagy félig állami szervek, önkormányzatok vagy ezek igazgatásai és társulásai;

| ii. | cégek, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

cégek, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások;

| iii. | pénzügyi intézmények, amelyek a partnerországokban a magánbefektetés számára adományokat, támogatást és finanszírozást biztosítanak; |
| --- | --- |

iii.

pénzügyi intézmények, amelyek a partnerországokban a magánbefektetés számára adományokat, támogatást és finanszírozást biztosítanak;

| iv. | a h) pontban meghatározott nem állami szereplők; |
| --- | --- |

iv.

a h) pontban meghatározott nem állami szereplők;

| v. | természetes személyek; |
| --- | --- |

v.

természetes személyek;

| h) | az alábbi nem állami szereplők:






  i. | nem kormányzati szervezetek; |
| --- | --- | --- |

h)

az alábbi nem állami szereplők:

i.

nem kormányzati szervezetek;

| ii. | nemzeti és/vagy etnikai kisebbségeket képviselő szervezetek; |
| --- | --- |

ii.

nemzeti és/vagy etnikai kisebbségeket képviselő szervezetek;

| iii. | helyi polgári csoportok és szakmai társulások; |
| --- | --- |

iii.

helyi polgári csoportok és szakmai társulások;

| iv. | szövetkezetek, szakszervezetek, gazdasági és szociális érdekeket képviselő szervezetek; |
| --- | --- |

iv.

szövetkezetek, szakszervezetek, gazdasági és szociális érdekeket képviselő szervezetek;

| v. | helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek részt vesznek a decentralizált regionális együttműködésben és integrációban; |
| --- | --- |

v.

helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek részt vesznek a decentralizált regionális együttműködésben és integrációban;

| vi. | fogyasztói szervezetek, női és ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek; |
| --- | --- |

vi.

fogyasztói szervezetek, női és ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek;

| vii. | egyetemek; |
| --- | --- |

vii.

egyetemek;

| viii. | egyházak és vallási szervezetek és közösségek; |
| --- | --- |

viii.

egyházak és vallási szervezetek és közösségek;

| ix. | a média; |
| --- | --- |

ix.

a média;

| x. | határokon átnyúló szervezetek, nem kormányzati szervezetek és független alapítványok. |
| --- | --- |

x.

határokon átnyúló szervezetek, nem kormányzati szervezetek és független alapítványok.

(2)   Az e cikkben kifejezetten nem említett szervek vagy szereplők, amennyiben az e rendelet céljainak eléréséhez alapvetően szükséges.

15. cikk

Intézkedéstípusok

(1)   A közösségi támogatást programok, projektek és minden olyan intézkedés finanszírozására használják fel, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez.

(2)   A közösségi támogatás ezenkívül felhasználható:

| a) | a tagállamokból és a programban közreműködő regionális és helyi hatóságaikból küldött, többek között a közszférából érkező szakértőket bevonó technikai támogatás és célzott igazgatási együttműködési intézkedések finanszírozására is; |
| --- | --- |

a)

a tagállamokból és a programban közreműködő regionális és helyi hatóságaikból küldött, többek között a közszférából érkező szakértőket bevonó technikai támogatás és célzott igazgatási együttműködési intézkedések finanszírozására is;

| b) | beruházások és beruházáshoz kapcsolódó tevékenységek finanszírozására; |
| --- | --- |

b)

beruházások és beruházáshoz kapcsolódó tevékenységek finanszírozására;

| c) | az Európai Beruházási Bank vagy más közvetítő pénzintézet részére történő hozzájárulás formájában, a 23. cikkel összhangban, kölcsönök finanszírozására, tőkebefektetésekre, garanciaalapokra vagy befektetési alapokra; |
| --- | --- |

c)

az Európai Beruházási Bank vagy más közvetítő pénzintézet részére történő hozzájárulás formájában, a 23. cikkel összhangban, kölcsönök finanszírozására, tőkebefektetésekre, garanciaalapokra vagy befektetési alapokra;

| d) | kivételes esetben, nemzetközi szinten megállapított adósságcsökkentő programok alapján adósságcsökkentő programokra; |
| --- | --- |

d)

kivételes esetben, nemzetközi szinten megállapított adósságcsökkentő programok alapján adósságcsökkentő programokra;

| e) | ágazati vagy általános költségvetési támogatásra, amennyiben a partnerország közpénzek elköltéséért felelős igazgatása eléggé átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben az adományozók, többek között adott esetben a nemzetközi pénzügyi intézmények által jóváhagyott, megfelelően kialakított ágazati vagy makrogazdasági politikákat alakítottak ki; |
| --- | --- |

e)

ágazati vagy általános költségvetési támogatásra, amennyiben a partnerország közpénzek elköltéséért felelős igazgatása eléggé átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben az adományozók, többek között adott esetben a nemzetközi pénzügyi intézmények által jóváhagyott, megfelelően kialakított ágazati vagy makrogazdasági politikákat alakítottak ki;

| f) | különösen környezetvédelmi hitelek esetén kamattámogatás nyújtására; |
| --- | --- |

f)

különösen környezetvédelmi hitelek esetén kamattámogatás nyújtására;

| g) | biztosítás nyújtására nem kereskedelmi jellegű kockázatok ellen; |
| --- | --- |

g)

biztosítás nyújtására nem kereskedelmi jellegű kockázatok ellen;

| h) | a Közösség, a tagállamok, nemzetközi vagy regionális szervezetek és más adományozó vagy partnerországok által létrehozott alaphoz való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

h)

a Közösség, a tagállamok, nemzetközi vagy regionális szervezetek és más adományozó vagy partnerországok által létrehozott alaphoz való hozzájárulásra;

| i) | nemzetközi pénzügyi intézmények vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

i)

nemzetközi pénzügyi intézmények vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez való hozzájárulásra;

| j) | a közösségi támogatásban részesülő országokban a hatékony igazgatáshoz és a projektek és programok felügyeletéhez szükséges költségek finanszírozására; |
| --- | --- |

j)

a közösségi támogatásban részesülő országokban a hatékony igazgatáshoz és a projektek és programok felügyeletéhez szükséges költségek finanszírozására;

| k) | mikroprojektek finanszírozására; |
| --- | --- |

k)

mikroprojektek finanszírozására;

| l) | élelmiszer-biztonsági intézkedésekre. |
| --- | --- |

l)

élelmiszer-biztonsági intézkedésekre.

(3)   A közösségi támogatást alapvetően nem szabad adók, vámterhek vagy más költségvetési terhek finanszírozására felhasználni.

16. cikk

Támogatási intézkedések

(1)   A közösségi támogatás a program irányításához és céljai megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, nyomonkövető, auditálási és értékelési tevékenységekhez közvetlenül szükséges költségeket is fedezheti, mint többek között a tanulmányok, az értekezletek, az információs tevékenységek, a tudatosítás, a kiadási és képzési tevékenységek, többek között a partnerek számára olyan képzési és oktatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik számukra a részvételt a program különböző szakaszaiban, informatikai hálózatokkal kapcsolatos költségek, továbbá minden olyan igazgatási és technikai költség, amelyeket a Bizottság a program irányításához igénybe vehet. Ide tartoznak azok igazgatási támogatási költségek is, amelyek a program irányítása érdekében a Bizottság delegációiban szükségesek.

(2)   Ezek az intézkedések nem kell, hogy feltétlenül többéves programozás tárgyát képezzék, és ezért a stratégiai dokumentumokon és a többéves indikatív programokon kívül is finanszírozhatók. Ugyanakkor, a többéves indikatív programok körén belül is finanszírozhatók. A Bizottság a többéves indikatív programok által nem lefedett támogatási intézkedéseket a 13. cikkben előírt rendelkezések szerint fogadja el.

17. cikk

Társfinanszírozás

(1)   Az e rendelet szerint finanszírozott intézkedésekhez társfinanszírozás is kapcsolódhat, elsősorban az alábbiak részéről:

| a) | tagállamok, azok regionális és helyi hatóságai, valamint állami vagy félig állami szerveik; |
| --- | --- |

a)

tagállamok, azok regionális és helyi hatóságai, valamint állami vagy félig állami szerveik;

| b) | EGT-országok, Svájc és egyéb adományozó országok, különösen állami és félig állami szerveik; |
| --- | --- |

b)

EGT-országok, Svájc és egyéb adományozó országok, különösen állami és félig állami szerveik;

| c) | nemzetközi, köztük regionális szervezetek és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi, köztük regionális szervezetek és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi intézmények;

| d) | társaságok, vállalkozások és egyéb, a magánszektorhoz tartozó magánszervezetek és gazdasági szereplők, valamint a többi nem állami szereplő; |
| --- | --- |

d)

társaságok, vállalkozások és egyéb, a magánszektorhoz tartozó magánszervezetek és gazdasági szereplők, valamint a többi nem állami szereplő;

| e) | az alapokban részesülő partnerországok vagy régiók. |
| --- | --- |

e)

az alapokban részesülő partnerországok vagy régiók.

(2)   Párhuzamos társfinanszírozás esetén a projektet vagy a programot több világosan azonosítható alprojektre bontják, amelyek mindegyikét más partner finanszírozza, úgy biztosítva a társfinanszírozást, hogy a finanszírozás végső címzettje mindig azonosítható legyen. Közös társfinanszírozás esetén, a projekt vagy program teljes költsége felosztásra kerül a társfinanszírozást biztosító partnerek között és a forrásokat úgy vonják össze, hogy a projekt vagy program keretében ne lehessen azonosítani egy adott tevékenység finanszírozási forrását.

(3)   Közös társfinanszírozás esetén a Bizottság közös akciók végrehajtására az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában hivatkozott egységek nevében fogadhat és igazgathat pénzalapokat. Ezeket az alapokat célhoz kötött bevételként kezelik, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 18. cikke szerint.

18. cikk

Irányítási eljárások

(1)   A Bizottság az e rendelet szerinti programokat az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban valósítja meg.

(2)   A Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjában megjelölt szervekre közhatósági és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat bízhat, amennyiben nemzetközi státusuk elismert, megfelelnek a nemzetközileg elismert irányítási és ellenőrzési rendszereknek, és valamely közhatóság felügyeli azokat.

(3)   A Bizottság keretmegállapodásokat köthet a partnerországokkal, amelyek minden szükséges intézkedést tartalmaznak ahhoz, hogy biztosítsák a közösségi támogatás hatékony megvalósítását és a Közösség pénzügyi érdekeinek a védelmét.

(4)   Decentralizált irányítás esetén a Bizottság dönthet úgy, hogy beszerzési vagy támogatási eljárást alkalmaz a kedvezményezett partnerországban vagy régióban, amennyiben:

| a) | a kedvezményezett partnerország vagy régió eljárásai megfelelnek az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő elbánás, illetve a megkülönböztetésmentesség elvének, és megakadályozzák az érdekek ütközését; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett partnerország vagy régió eljárásai megfelelnek az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő elbánás, illetve a megkülönböztetésmentesség elvének, és megakadályozzák az érdekek ütközését;

| b) | a kedvezményezett partnerország vagy régió vállalja azt, hogy rendszeresen ellenőrzi a közösségi költségvetésből finanszírozott tevékenységek megfelelő végrehajtását, továbbá hogy megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és szükség esetén jogi lépéseket tesz a nem megfelelő célokra felhasznált támogatás behajtására. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett partnerország vagy régió vállalja azt, hogy rendszeresen ellenőrzi a közösségi költségvetésből finanszírozott tevékenységek megfelelő végrehajtását, továbbá hogy megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és szükség esetén jogi lépéseket tesz a nem megfelelő célokra felhasznált támogatás behajtására.

19. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalások

(1)   A költségvetési kötelezettségvállalások megállapítása a 9. cikk (6) bekezdése, a 12. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (1) bekezdése és a 16. cikk (2) bekezdése szerinti bizottsági határozatok alapján történik.

(2)   Az olyan intézkedésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások, amelyeknek a megvalósítása több pénzügyi évre terjed ki, feloszthatók több évre vonatkozó éves részletekre.

(3)   A közösségi finanszírozás többek között az alábbi jogi formák egyikeként, finanszírozási szerződésként, támogatási szerződésként, közbeszerzési szerződésként, munkaszerződésként jelenhet meg.

20. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek a védelme

(1)   Bármely, e rendelet alapján kötött megállapodás, a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (12), valamint a Bizottság által az Európai Unió pénzügyi érdekeinek csalástól és más szabálytalanságoktól történő védelme érdekében végzett ellenőrzéseiről és helyszíni vizsgálatairól szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (13) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) összhangban, tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják a Közösség pénzügyi érdekeinek a védelmét, különösen ami a szabálytalanságokat, a csalást, a korrupciót és bármely más illegális tevékenységet illeti.

(2)   Ezek a megállapodások kifejezetten előírják, hogy a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek joga van auditálni minden olyan beszállítót vagy alvállalkozót, akik közösségi pénzeket kaptak, többek között dokumentumok alapján, vagy helyszíni vizsgálat keretében. Ugyancsak kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, hogy a 2185/96/EK, Euratom rendeletben foglaltak szerint helyszíni ellenőrzéseket és szemléket tartsanak.

(3)   Minden, valamely közösségi támogatás megvalósítása eredményeképpen létrejött szerződés biztosítja a Bizottság és az Európai Számvevőszék számára a 2. bekezdésben rögzített jogokat a szerződések teljesítési ideje alatt és után.

21. cikk

Versenytárgyalásokon és szerződésekben való részvétel

(1)   Az e rendelet alapján finanszírozott közbeszerzési vagy támogatási szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvétel nyitva áll a Közösség tagállamai, a jelen rendelet vagy az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet által létrehozott előcsatlakozási támogatási eszköz (15) által kedvezményezett országok, valamint az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárságával rendelkező minden természetes és ott székhellyel rendelkező minden jogi személy számára.

(2)   A Bizottság kellően megalapozott esetekben engedélyezheti olyan természetes és jogi személyek részvételét, akik a szomszédos országokkal hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatokat fenntartó országok állampolgárai vagy ott székhellyel rendelkeznek, valamint a különböző eredetű készletek és anyagok felhasználását.

(3)   Az e rendelet alapján finanszírozott közbeszerzési vagy támogatási szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvétel nyitva áll többek között az (1) bekezdésben nem említett országok állampolgárai vagy ott székhellyel rendelkező jogi személyek előtt, amennyiben kölcsönös hozzáférést biztosítanak külső támogatásaikhoz. Kölcsönös hozzáférést biztosítanak, amennyiben egy ország azonos feltételekkel támogathatónak nyilvánít tagállamokat és érintett fogadó országokat.

A közösségi külső támogatáshoz kölcsönös hozzáférést az adott országra vagy országok csoportjára vonatkozó egyedi határozat révén biztosítanak. Az ilyen határozatot a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság fogadja el, és az legalább egy évig hatályban marad.

A közösségi külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférés engedélyezésének a közösségi és más adományozók összehasonlításán kell alapulnia, és ágazati vagy teljes országos szinten kell működnie, mind az adományozó, mind a kedvezményezett országok esetében. Az adományozó ország részére kölcsönösség engedélyezésére irányuló határozatnak az adott adományozó segélyeinek átláthatóságán, következettségén és arányosságán, többek között annak minőségi és mennyiségi természetén kell alapulnia. A kedvezményezett országokkal konzultálni kell az ezen bekezdésben meghatározott folyamat során.

(4)   A közbeszerzési és támogatási szerződésekben való részvétel lehetősége nyitva áll a nemzetközi szervezetek előtt.

(5)   A közbeszerzési eljárások keretében javasolt szakértők esetében nem szükséges megfelelni a fenti ismertetett állampolgársági szabályoknak.

(6)   Minden, e rendelet alapján finanszírozott szerződés esetében a beszerzett szállítmányok és anyagok származási helye a Közösség vagy az e cikk szerinti jogosult ország. Az e rendeletben használt „származási hely” kifejezés jelentése a származási szabályokról szóló vámügyi közösségi jogszabályokban van meghatározva.

(7)   A Bizottság, megfelelően alátámasztott esetekben, engedélyezheti az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól eltérő országok állampolgárságával rendelkező természetes és az azokban az országokban székhellyel rendelkező jogi személyek részvételét, vagy a (6) bekezdésben foglaltaktól eltérő származású szállítmányok és anyagok vásárlását. Az eltéréseket vagy az alapján lehet indokolni, hogy az adott termékek és szolgáltatások nem elérhetők az érintett országok piacain, vagy rendkívüli sürgősséggel, vagy azzal, hogy a jogosultsági szabályok lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé tennék a projekt, program vagy tevékenység megvalósítását.

(8)   Amennyiben a Közösség nemzetközi szervezeten keresztül végrehajtott tevékenységet támogat, a megfelelő szerződéses eljárások nyitva állnak minden, az (1), (2) és (3) bekezdés alapján jogosult természetes vagy jogi személy előtt, és minden olyan természetes és jogi személy előtt is, amely az adott szervezet szabályai szerint jogosult, ügyelve az egyenlő bánásmód biztosítására minden adományozó számára. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az ellátmányokra, felszerelésekre és szakértőkre is.

Amennyiben a Közösség egy tagállammal vagy a (3) bekezdésben meghatározott kölcsönösség keretében harmadik országgal vagy regionális szervezettel közösen támogat egy műveletet, az adott szerződéses eljárás nyitva áll minden, az (1), (2) és (3) bekezdés alapján jogosult természetes vagy jogi személy előtt, és minden olyan természetes és jogi személy előtt is, amely az adott tagállam, harmadik ország vagy regionális szervezet szabályai szerint jogosult. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az ellátmányokra, felszerelésekre és szakértőkre is.

(9)   Ha az e rendelet szerinti közösségi támogatást a 10. cikk értelmében közös irányító hatóság kezeli, a beszerzési szabályok a 11. cikkben foglalt végrehajtási szabályokkal egyeznek meg.

(10)   Azoknak a pályázóknak, amelyekkel e rendelet szerint szerződés kötöttek, be kell tartaniuk a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeiben szereplő alapvető munkaügyi előírásokat.

(11)   Az (1)–(10) bekezdés nem vonatkozik az adott tevékenység célkitűzései tekintetében jelentkező adottságaik vagy földrajzi helyük okán jogosult szervezetek kategóriáira.

22. cikk

Előfinanszírozás

A kedvezményezetteknek kifizetett előfinanszírozások kamatait a végső kifizetési összegből levonják.

23. cikk

Az Európai Beruházási Bank vagy más pénzügyi közvetítők rendelkezésére bocsátott alapok

(1)   A 15. cikk (2) bekezdésének c) pontjában hivatkozott alapokat pénzügyi közvetítők, az Európai Beruházási Bank vagy más olyan bankok vagy szervezetek kezelik, amelyek képesek ezeket kezelni.

(2)   A Bizottságnak eseti alapon kell elfogadnia az 1. cikk megvalósítására vonatkozó rendelkezéseket, a kockázatmegosztás, a megvalósítással megbízott közvetítő fél díjazása, az alapból származó profit felhasználása és visszaigénylése, valamint a művelet befejezése tekintetében.

24. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság rendszeresen értékeli a földrajzi és határokon átnyúló politikák és programok, illetve az ágazati politikák eredményeit, valamint a programozás hatékonyságát, hogy megállapítsa, elérték-e a kitűzött célokat és hogy ajánlásokat tehessen a jövőbeni tevékenységek javítására.

(2)   A Bizottság megbeszélés céljából jelentős értékelő jelentést küld a 26. cikk szerinti bizottságnak. E jelentések és megbeszélések hatással lesznek a programok kialakítására és a források elosztására.

V. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Éves jelentés

A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a közösségi támogatás végrehajtásáról éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. A jelentést a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is megkapja. A jelentés, az előző évre vonatkozóan, információkat tartalmaz a finanszírozott intézkedésekről, a nyomonkövetési és értékelési tevékenységek eredményeiről, és a költségvetések teljesítéséről a kötelezettségvállalások és kifizetések szerint partnerországonként, régiónként, valamint együttműködési területenként.

26. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő 30 nap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(4)   Az Európai Beruházási Bank egy megfigyelője részt vesz a bizottság eljárásaiban a bankkal kapcsolatos kérdések nyomonkövetése érdekében.

(5)   Az Európai Parlamenttel való párbeszéd megkönnyítése érdekében a Bizottság az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdése értelmében rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottsági eljárásokról, és eljuttatja számára a vonatkozó dokumentumokat, beleértve a napirendeket, intézkedéstervezeteket és az ülések rövidített jegyzőkönyveit.

27. cikk

A mellékletben fel nem sorolt harmadik országok részvétele

(1)   Annak érdekében, hogy biztosítsa a közösségi támogatás összhangját és hatékonyságát, a Bizottság, a 12. cikkben hivatkozott cselekvési programok vagy a 13. cikkben hivatkozott különleges intézkedések elfogadásakor dönthet úgy, hogy olyan országok, területek és régiók, amelyek más külső közösségi támogatási eszközök és az Európai Fejlesztési Alap alapján jogosultak támogatásra, részesülhetnek az e rendelet szerint elfogadott intézkedésekből, ha a megvalósított projekt vagy program globális, regionális vagy határokon átnyúló jellegű.

(2)   E finanszírozási lehetőség szerepelhet a 7. cikkben hivatkozott stratégiai dokumentumban.

(3)   A 14. cikkben előirányzott, a támogathatóságra vonatkozó rendelkezéseket és a 21. cikkben előirányzott szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvételre vonatkozó rendelkezéseket úgy kell kiigazítani, hogy azok lehetővé tegyék az érintett országok, területek és régiók részvételét.

(4)   A különböző közösségi külső támogatási eszközökből finanszírozott programok esetén a közbeszerzési pályázatban való részvétel lehetősége a különböző eszközök értelmében részvételi jogosultsággal rendelkező országokból származó minden természetes és jogi személy számára nyitva áll.

28. cikk

A közösségi támogatás felfüggesztése

(1)   A partnerországokkal és régiókkal megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és társulási megállapodásokban meghatározott támogatás felfüggesztésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, ha egy partnerország nem tartja be az 1. cikkben hivatkozott elveket, a Tanács, a Bizottság javaslatára és minősített többséggel határozva, a partnerországnak az e rendelet szerint nyújtott bármely közösségi támogatás tekintetében minden indokolt intézkedést meghozhat.

(2)   Ezekben az esetekben a közösségi támogatást elsősorban a nem állami szereplők támogatására kell fordítani, az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat előmozdító intézkedésekre és a demokratizálódási folyamat erősítésére a partnerországokban.

29. cikk

Pénzügyi keretösszeg

(1)   Az e rendelet 2007–2013 közötti időszakban történő megvalósításának pénzügyi keretösszege 11 181 000 000 euro, az alábbi bontásban:

| a) | a pénzügyi keretösszeg legalább 95 %-át a 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában megnevezett ország és többéves programok kapják; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi keretösszeg legalább 95 %-át a 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában megnevezett ország és többéves programok kapják;

| b) | a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át a 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában megnevezett határokon átnyúló együttműködési programok kapják. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át a 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában megnevezett határokon átnyúló együttműködési programok kapják.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi keret keretein belül.

30. cikk

Felülvizsgálat

2010. december 31-ig a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszt egy jelentést, amelyben értékeli e rendelet végrehajtásának első három évét és, amennyiben szükséges, egy jogalkotási javaslatot a szükséges módosításokkal, beleértve a 29. cikk (1) bekezdése szerinti pénzügyi felosztást is.

31. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   2007. január 1-jétől az 1762/92/EGK rendelet, az 1734/94/EK rendelet és az 1488/96/EK rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályukat vesztett rendeletek a 2007 előtti költségvetési évekre vonatkozó jogi aktusok és kötelezettségek tekintetében továbbra is alkalmazandók.

32. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2006. október 24-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. július 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. október 17-i határozata.

1

(2)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

2

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 181., 1992.7.1., 1. o. A 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 182., 1994.7.16., 4. o. A legutóbb a 2110/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 189., 1996.7.30., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

7

(8)  HL L 12., 2000.1.18., 1. o. A 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

8

(9)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

9

(10)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

10

(11)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

11

(12)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

12

(13)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

13

(14)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

14

(15)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

15

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben hivatkozott partnerországok

Algéria

Azerbajdzsán

Belarusz

Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága

Egyiptom

Grúzia

Izrael

Jordánia

Libanon

Líbia

Marokkó

Moldova

Orosz Föderáció

Örményország

Szíria

Tunézia

Ukrajna

---

| 9.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/15

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1639/2006/EK HATÁROZATA

(2006. október 24.)

a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére, 157. cikke (3) bekezdésére és 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A lisszaboni Európai Tanács 2000. március 23-án és 24-én kitűzte azt a célt, hogy az Európai Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabban fejlődő tudásalapú társadalma legyen. Hangsúlyozta a kis- és középvállalkozások (KKV-k) számára kedvező feltételek megteremtésének fontosságát, valamint fontosnak tartotta a tagállamok között a legjobb gyakorlat terjesztését és a nagyobb konvergencia megvalósítását. A 2001. június 15-i és 16-i göteborgi Európai Tanács megállapodásra jutott a fenntartható fejlődés uniós stratégiájáról a gazdasági növekedés, a társadalmi integráció és a környezetvédelem egyidejű biztosítása érdekében. A vállalkozások termelési tevékenységének a megoszlása jelentős szerepet játszik a fenntartható fejlődésben. |
| --- | --- |

(1)

A lisszaboni Európai Tanács 2000. március 23-án és 24-én kitűzte azt a célt, hogy az Európai Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabban fejlődő tudásalapú társadalma legyen. Hangsúlyozta a kis- és középvállalkozások (KKV-k) számára kedvező feltételek megteremtésének fontosságát, valamint fontosnak tartotta a tagállamok között a legjobb gyakorlat terjesztését és a nagyobb konvergencia megvalósítását. A 2001. június 15-i és 16-i göteborgi Európai Tanács megállapodásra jutott a fenntartható fejlődés uniós stratégiájáról a gazdasági növekedés, a társadalmi integráció és a környezetvédelem egyidejű biztosítása érdekében. A vállalkozások termelési tevékenységének a megoszlása jelentős szerepet játszik a fenntartható fejlődésben.

| (2) | A Közösségben a versenyképesség és az innovációs kapacitás fokozása, a tudásalapú társadalom haladása és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fenntartható fejlődés érdekében létre kell hozni a versenyképességi és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: a keretprogram). |
| --- | --- |

(2)

A Közösségben a versenyképesség és az innovációs kapacitás fokozása, a tudásalapú társadalom haladása és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fenntartható fejlődés érdekében létre kell hozni a versenyképességi és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: a keretprogram).

| (3) | Ez összhangban van a tavaszi Európai Tanácsnak benyújtott, a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című 2005. február 2-i bizottsági közleménnyel, amely megállapítja, hogy a növekedés és a versenyképesség megteremtése, valamint az az igény, hogy Európa a beruházások és a munkahelyek szempontjából vonzóbbá váljon, cselekvést tesz szükségessé; emlékeztet, hogy a vállalkozói kezdeményezést ösztönözni kell, a vállalkozások indításához elegendő kockázati tőkét kell rendelkezésre bocsátani, és a szilárd európai ipari alapot fenn kell tartani, miközben támogatni kell az innovációt, különösen az ökoinnovációt, továbbá az információs és kommunikációs technológiák (IKT) alkalmazását és az erőforrások fenntartható használatát. Míg a versenyképességet főként a nyitott és versenyfeltételek között működő piacon jelen lévő és a megfelelő keretfeltételek, különösen az innovációt elősegítő szabályozó környezet által támogatott, aktív vállalkozások határozzák meg, a közösségi finanszírozás szerepet játszik a multiplikátorhatás és a kiegészítő finanszírozás biztosításában a piaci működőképesség hiányának leküzdése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Ez összhangban van a tavaszi Európai Tanácsnak benyújtott, a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című 2005. február 2-i bizottsági közleménnyel, amely megállapítja, hogy a növekedés és a versenyképesség megteremtése, valamint az az igény, hogy Európa a beruházások és a munkahelyek szempontjából vonzóbbá váljon, cselekvést tesz szükségessé; emlékeztet, hogy a vállalkozói kezdeményezést ösztönözni kell, a vállalkozások indításához elegendő kockázati tőkét kell rendelkezésre bocsátani, és a szilárd európai ipari alapot fenn kell tartani, miközben támogatni kell az innovációt, különösen az ökoinnovációt, továbbá az információs és kommunikációs technológiák (IKT) alkalmazását és az erőforrások fenntartható használatát. Míg a versenyképességet főként a nyitott és versenyfeltételek között működő piacon jelen lévő és a megfelelő keretfeltételek, különösen az innovációt elősegítő szabályozó környezet által támogatott, aktív vállalkozások határozzák meg, a közösségi finanszírozás szerepet játszik a multiplikátorhatás és a kiegészítő finanszírozás biztosításában a piaci működőképesség hiányának leküzdése érdekében.

| (4) | Az Európai Tanács 2000. június 19–20-i santa maria de feira-i ülésén elfogadott Kisvállalkozások Európai Chartája (a továbbiakban: a charta) a kisvállalkozásokat „az európai gazdaság gerinceként” jellemzi. A kis- és kézműves vállalkozások egyedi jellegét, igényeit és elvárásait eredményesebben figyelembe kell venni a nemzeti és európai politikákban. A KKV-kat előmozdító közösségi intézkedéseknek – mint „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Modern KKV-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című, 2005. november 10-i bizottsági közlemény – figyelembe kell venniük a chartában meghatározott célokat, a keretprogramot pedig az ebben megfogalmazott célok elérésének eszközeként kell felhasználni. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2000. június 19–20-i santa maria de feira-i ülésén elfogadott Kisvállalkozások Európai Chartája (a továbbiakban: a charta) a kisvállalkozásokat „az európai gazdaság gerinceként” jellemzi. A kis- és kézműves vállalkozások egyedi jellegét, igényeit és elvárásait eredményesebben figyelembe kell venni a nemzeti és európai politikákban. A KKV-kat előmozdító közösségi intézkedéseknek – mint „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Modern KKV-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című, 2005. november 10-i bizottsági közlemény – figyelembe kell venniük a chartában meghatározott célokat, a keretprogramot pedig az ebben megfogalmazott célok elérésének eszközeként kell felhasználni.

| (5) | A keretprogramnak elsősorban a KKV-kat kell megcéloznia, miként azokat a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (4) meghatározza. A programnak kiemelt figyelmet kell szentelnie a gyorsan fejlődő vállalatok, a mikro- és kézműves vállalkozások, valamint a különböző célcsoportok, köztük a női vállalkozók egyéni jellegzetességeinek és szükségleteinek. |
| --- | --- |

(5)

A keretprogramnak elsősorban a KKV-kat kell megcéloznia, miként azokat a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (4) meghatározza. A programnak kiemelt figyelmet kell szentelnie a gyorsan fejlődő vállalatok, a mikro- és kézműves vállalkozások, valamint a különböző célcsoportok, köztük a női vállalkozók egyéni jellegzetességeinek és szükségleteinek.

| (6) | A keretprogram a vállalkozások, a KKV-k, az ipari versenyképesség, az innováció, az IKT, a környezetvédelmi technológiák és az intelligens energia területén hozott közösségi intézkedéseket foglalja magában, amelyeket eddig az európai ipar versenyképességét erősítő közösségi cselekvési program végrehajtásáról szóló, 1996. június 25-i 96/413/EK tanácsi határozat (5); a transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. június 17-i 1336/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6), a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7); a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kra) vonatkozó többéves programról (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2000/819/EK tanácsi határozat (8); a globális hálózatokon található európai digitális tartalom fejlesztését és használatát ösztönző, és az információs társadalomban a nyelvi sokféleséget támogató többéves közösségi program elfogadásáról szóló, 2000. december 22-i 2001/48/EK tanácsi határozat (9); az energia területére vonatkozó, „Intelligens energia – Európa” (2003–2006) többéves cselekvési program elfogadásáról szóló, 2003. június 26-i 1230/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (10), és az eEurope 2005 cselekvési terv figyelemmel kísérésére, a helyes gyakorlatok terjesztésére, valamint a hálózati és informatikai biztonság javítására vonatkozó többéves (2003–2005) (MODINIS) program elfogadásáról szóló, 2003. november 17-i 2256/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (11) szabályozott. |
| --- | --- |

(6)

A keretprogram a vállalkozások, a KKV-k, az ipari versenyképesség, az innováció, az IKT, a környezetvédelmi technológiák és az intelligens energia területén hozott közösségi intézkedéseket foglalja magában, amelyeket eddig az európai ipar versenyképességét erősítő közösségi cselekvési program végrehajtásáról szóló, 1996. június 25-i 96/413/EK tanácsi határozat (5); a transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. június 17-i 1336/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6), a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7); a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kra) vonatkozó többéves programról (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2000/819/EK tanácsi határozat (8); a globális hálózatokon található európai digitális tartalom fejlesztését és használatát ösztönző, és az információs társadalomban a nyelvi sokféleséget támogató többéves közösségi program elfogadásáról szóló, 2000. december 22-i 2001/48/EK tanácsi határozat (9); az energia területére vonatkozó, „Intelligens energia – Európa” (2003–2006) többéves cselekvési program elfogadásáról szóló, 2003. június 26-i 1230/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (10), és az eEurope 2005 cselekvési terv figyelemmel kísérésére, a helyes gyakorlatok terjesztésére, valamint a hálózati és informatikai biztonság javítására vonatkozó többéves (2003–2005) (MODINIS) program elfogadásáról szóló, 2003. november 17-i 2256/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (11) szabályozott.

| (7) | A keretprogram közös célkitűzéseket, az e célkitűzések végrehajtásához szükséges teljes pénzügyi keretösszeget, a végrehajtási intézkedések különböző típusait, a monitoringra és értékelésre, valamint a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó intézkedéseket határozza meg. |
| --- | --- |

(7)

A keretprogram közös célkitűzéseket, az e célkitűzések végrehajtásához szükséges teljes pénzügyi keretösszeget, a végrehajtási intézkedések különböző típusait, a monitoringra és értékelésre, valamint a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó intézkedéseket határozza meg.

| (8) | Az „Innovációs politika: Az Unió megközelítésének korszerűsítése a lisszaboni stratégia összefüggésében” című 2003. március 11-i bizottsági közleménynek megfelelően és hivatkozva az OECD oslói kézikönyvre, az innováció értelmezése magában foglalja a termékek és szolgáltatások skálájának, valamint a kapcsolódó piacoknak a megújítását és bővítését; a formatervezés, előállítás, szállítás és forgalmazás új módszereinek kialakítását; a vállalatvezetésben, a munka megszervezésében, a munkakörülményekben és a munkaerő szakmai ismereteiben végrehajtott változtatások bevezetését, továbbá tartalmazza a technológiai, technológián kívüli és szervezeti innovációt. |
| --- | --- |

(8)

Az „Innovációs politika: Az Unió megközelítésének korszerűsítése a lisszaboni stratégia összefüggésében” című 2003. március 11-i bizottsági közleménynek megfelelően és hivatkozva az OECD oslói kézikönyvre, az innováció értelmezése magában foglalja a termékek és szolgáltatások skálájának, valamint a kapcsolódó piacoknak a megújítását és bővítését; a formatervezés, előállítás, szállítás és forgalmazás új módszereinek kialakítását; a vállalatvezetésben, a munka megszervezésében, a munkakörülményekben és a munkaerő szakmai ismereteiben végrehajtott változtatások bevezetését, továbbá tartalmazza a technológiai, technológián kívüli és szervezeti innovációt.

| (9) | A keretprogram nem foglalja magában a Szerződés 166. cikkével összhangban végrehajtott kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket. Azáltal, hogy olyan, a technológián kívüli és technológiai innovációt magába foglaló innovációval foglalkozik, amely túljutott a végső demonstrációs szakaszon és készen áll a piaci előállításra (az innovációk piaci alkalmazásának tesztelésére), kiegészíti a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (12) (2007–2013) (a továbbiakban: a hetedik KTF-keretprogram). Biztosítani kell, hogy ne legyen finanszírozási hiány a kutatásfejlesztés és az alkalmazás (technológiaátadási tevékenységek, beleértve a magvető szakasz előtti szakaszt) között. A kutatási eredmények kereskedelmi forgalmazásba történő átültetésének finanszírozása olyan feladat tehát, amelyet a hetedik KTF-keretprogrammal és más hasonló kutatási programokkal szorosan összehangolva kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(9)

A keretprogram nem foglalja magában a Szerződés 166. cikkével összhangban végrehajtott kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket. Azáltal, hogy olyan, a technológián kívüli és technológiai innovációt magába foglaló innovációval foglalkozik, amely túljutott a végső demonstrációs szakaszon és készen áll a piaci előállításra (az innovációk piaci alkalmazásának tesztelésére), kiegészíti a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (12) (2007–2013) (a továbbiakban: a hetedik KTF-keretprogram). Biztosítani kell, hogy ne legyen finanszírozási hiány a kutatásfejlesztés és az alkalmazás (technológiaátadási tevékenységek, beleértve a magvető szakasz előtti szakaszt) között. A kutatási eredmények kereskedelmi forgalmazásba történő átültetésének finanszírozása olyan feladat tehát, amelyet a hetedik KTF-keretprogrammal és más hasonló kutatási programokkal szorosan összehangolva kell végrehajtani.

| (10) | A keretprogram foglalkozik az új és innovatív módon felhasználásra kerülő jelenlegi technológiák piaci előállításával is. Bizonyos körülmények között a kísérleti projektekre vonatkozó technológiai demonstrációk mindkét programban szerepelnek, azaz a keretprogramban és a hetedik KTF-keretprogramban is. Ez az eset csak akkor áll fenn, ha bizonyos technikai megoldásokat (mint például a műszaki szabványokat az IKT területén) érvényesíttetni kell egy egyébként már igazolt technológia piaci előállításának szakaszában. |
| --- | --- |

(10)

A keretprogram foglalkozik az új és innovatív módon felhasználásra kerülő jelenlegi technológiák piaci előállításával is. Bizonyos körülmények között a kísérleti projektekre vonatkozó technológiai demonstrációk mindkét programban szerepelnek, azaz a keretprogramban és a hetedik KTF-keretprogramban is. Ez az eset csak akkor áll fenn, ha bizonyos technikai megoldásokat (mint például a műszaki szabványokat az IKT területén) érvényesíttetni kell egy egyébként már igazolt technológia piaci előállításának szakaszában.

| (11) | A keretprogram kiegészíti a strukturális alapokat és egyéb vonatkozó közösségi programokat, ugyanakkor elismeri, hogy minden eszköznek saját egyedi eljárásai alapján kell működnie. Ennek következtében ugyanazon támogatható költségek nem kerülhetnek többször finanszírozásra. |
| --- | --- |

(11)

A keretprogram kiegészíti a strukturális alapokat és egyéb vonatkozó közösségi programokat, ugyanakkor elismeri, hogy minden eszköznek saját egyedi eljárásai alapján kell működnie. Ennek következtében ugyanazon támogatható költségek nem kerülhetnek többször finanszírozásra.

| (12) | A keretprogram közös célkitűzéseit „a vállalkozási és innovációs program”, „az IKT-politika támogatásának programja” és „az Intelligens energia – Európa program” elnevezésű egyedi programokon keresztül kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(12)

A keretprogram közös célkitűzéseit „a vállalkozási és innovációs program”, „az IKT-politika támogatásának programja” és „az Intelligens energia – Európa program” elnevezésű egyedi programokon keresztül kell megvalósítani.

| (13) | Az átláthatóság és a nemek közötti esélyegyenlőség elveit a keretprogram valamennyi programja és tevékenysége esetében figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(13)

Az átláthatóság és a nemek közötti esélyegyenlőség elveit a keretprogram valamennyi programja és tevékenysége esetében figyelembe kell venni.

| (14) | E határozat a keretprogram teljes időtartamára meghatároz egy pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (13) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára a fő hivatkozási alapot jelenti. |
| --- | --- |

(14)

E határozat a keretprogram teljes időtartamára meghatároz egy pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (13) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára a fő hivatkozási alapot jelenti.

| (15) | Minden egyedi programhoz külön indikatív költségvetést kell készíteni. |
| --- | --- |

(15)

Minden egyedi programhoz külön indikatív költségvetést kell készíteni.

| (16) | Biztosítani kell, hogy a finanszírozás csak a piaci hiányosságok kiküszöbölésére korlátozódjon, ezért a piac torzulásainak elkerülése érdekében a keretprogramból történő finanszírozásnak összhangban kell lennie a Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályaival, a kapcsolódó eszközökkel és a KKV-k fogalmának hatályos közösségi meghatározásával. |
| --- | --- |

(16)

Biztosítani kell, hogy a finanszírozás csak a piaci hiányosságok kiküszöbölésére korlátozódjon, ezért a piac torzulásainak elkerülése érdekében a keretprogramból történő finanszírozásnak összhangban kell lennie a Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályaival, a kapcsolódó eszközökkel és a KKV-k fogalmának hatályos közösségi meghatározásával.

| (17) | Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett országoknak a közösségi programokban való részvételéről. Más harmadik országok akkor vehetnek ezekben részt, ha a megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett országoknak a közösségi programokban való részvételéről. Más harmadik országok akkor vehetnek ezekben részt, ha a megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik.

| (18) | A keretprogramot és az egyedi programokat rendszeresen felül kell vizsgálni és értékelni kell a folyamatos kiigazítás érdekében. Ahol lehetséges, az értékelési jelentések megvizsgálják a nemek közti esélyegyenlőség érvényesülését a program tevékenységeiben. |
| --- | --- |

(18)

A keretprogramot és az egyedi programokat rendszeresen felül kell vizsgálni és értékelni kell a folyamatos kiigazítás érdekében. Ahol lehetséges, az értékelési jelentések megvizsgálják a nemek közti esélyegyenlőség érvényesülését a program tevékenységeiben.

| (19) | A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozni, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (14), és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (15) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban az elveszett, a jogtalanul kifizetett és a szabálytalanul felhasznált támogatások visszakövetelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozni, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (14), és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (15) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban az elveszett, a jogtalanul kifizetett és a szabálytalanul felhasznált támogatások visszakövetelésére vonatkozóan.

| (20) | Az ipari és a szolgáltatási ágazatban működő vállalkozások növekedése és versenyképessége a vállalkozások azon képességétől függ, hogy milyen gyorsan alkalmazkodnak a változáshoz, mennyire használják ki innovációs potenciáljukat és fejlesztenek ki kiváló minőségű termékeket. E kihívás a vállalkozások minden méretét érinti, de különösen fontos a kisebb vállalkozások számára. Ezért helyénvaló a „vállalkozási és innovációs program” elnevezésű egyedi program létrehozása. |
| --- | --- |

(20)

Az ipari és a szolgáltatási ágazatban működő vállalkozások növekedése és versenyképessége a vállalkozások azon képességétől függ, hogy milyen gyorsan alkalmazkodnak a változáshoz, mennyire használják ki innovációs potenciáljukat és fejlesztenek ki kiváló minőségű termékeket. E kihívás a vállalkozások minden méretét érinti, de különösen fontos a kisebb vállalkozások számára. Ezért helyénvaló a „vállalkozási és innovációs program” elnevezésű egyedi program létrehozása.

| (21) | A Közösség a katalizátor és a koordinátor szerepét töltheti be a tagállamok erőfeszítéseiben. A Közösség hozzájárulhat a tagállamok sikeréhez, és a tagállami cselekvéseket elsősorban azzal tudja kiegészíteni, hogy támogatja a nemzeti és regionális tapasztalatok és gyakorlat cseréjét, meghatározza és terjeszti a legjobb gyakorlatot és az innovatív ötleteket, és a vállalkozásokat és az innovációt előmozdító szolgáltatások széles skáláját teszi elérhetővé az európai vállalkozások, különösen a KKV-k számára. |
| --- | --- |

(21)

A Közösség a katalizátor és a koordinátor szerepét töltheti be a tagállamok erőfeszítéseiben. A Közösség hozzájárulhat a tagállamok sikeréhez, és a tagállami cselekvéseket elsősorban azzal tudja kiegészíteni, hogy támogatja a nemzeti és regionális tapasztalatok és gyakorlat cseréjét, meghatározza és terjeszti a legjobb gyakorlatot és az innovatív ötleteket, és a vállalkozásokat és az innovációt előmozdító szolgáltatások széles skáláját teszi elérhetővé az európai vállalkozások, különösen a KKV-k számára.

| (22) | A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, „A fenntartható fejlődést szolgáló technológiák ösztönzése: Az Európai Unió környezettechnológiai cselekvési terve” című, 2004. január 28-i bizottsági közlemény a környezetvédelmi technológiák fejlesztésének és befogadásának támogatására közösségi programok létrehozását és a környezetvédelmi technológiákat érintő befektetési kockázat megosztására pénzügyi eszközök mozgósítását tartja szükségesnek. |
| --- | --- |

(22)

A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, „A fenntartható fejlődést szolgáló technológiák ösztönzése: Az Európai Unió környezettechnológiai cselekvési terve” című, 2004. január 28-i bizottsági közlemény a környezetvédelmi technológiák fejlesztésének és befogadásának támogatására közösségi programok létrehozását és a környezetvédelmi technológiákat érintő befektetési kockázat megosztására pénzügyi eszközök mozgósítását tartja szükségesnek.

| (23) | Az innovatív termékek európai piaca megteremtésének támogatása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak vonzó feltételeket kell teremtenie az innovatív termékek és szolgáltatások számára, többek között a közbeszerzéssel kapcsolatos tevőleges megközelítés révén vezető piacok létrehozása érdekében, és emellett javítani kell a hozzáférhetőséget a KKV-k számára és a közszolgáltatások minőségét, valamint a szükségletek korai előrejelzésén alapuló jobb szabályozás és normák révén. A Bizottság útmutatást nyújt az innovációbarát közbeszerzés kérdésében. |
| --- | --- |

(23)

Az innovatív termékek európai piaca megteremtésének támogatása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak vonzó feltételeket kell teremtenie az innovatív termékek és szolgáltatások számára, többek között a közbeszerzéssel kapcsolatos tevőleges megközelítés révén vezető piacok létrehozása érdekében, és emellett javítani kell a hozzáférhetőséget a KKV-k számára és a közszolgáltatások minőségét, valamint a szükségletek korai előrejelzésén alapuló jobb szabályozás és normák révén. A Bizottság útmutatást nyújt az innovációbarát közbeszerzés kérdésében.

| (24) | A technológiai innovációra tekintettel a KKV-kat bátorítani kell arra, hogy vegyenek részt olyan csúcstechnológiát alkalmazó ágazatokban, mint az űrtechnológia és a biztonság, valamint a Galileo műholdas helymeghatározási rendszer által kínált alkalmazások kifejlesztése. |
| --- | --- |

(24)

A technológiai innovációra tekintettel a KKV-kat bátorítani kell arra, hogy vegyenek részt olyan csúcstechnológiát alkalmazó ágazatokban, mint az űrtechnológia és a biztonság, valamint a Galileo műholdas helymeghatározási rendszer által kínált alkalmazások kifejlesztése.

| (25) | Az ökoinnováció az innováció minden olyan formája, amelynek célja a fenntartható fejlődés irányába történő jelentős és igazolható előrelépés a környezeti hatások csökkentése vagy a természeti erőforrások, köztük az energia, hatékonyabb és felelősségteljesebb felhasználásának megvalósítása révén. Az ökoinnováció progresszív fogalom és a keretprogramnak ezért rugalmasnak kell lennie a változások tekintetében. Az ökoinnováció keretprogramon keresztül történő előmozdításának célja a környezetvédelmi technológiák cselekvési terv végrehajtásához történő hozzájárulás. |
| --- | --- |

(25)

Az ökoinnováció az innováció minden olyan formája, amelynek célja a fenntartható fejlődés irányába történő jelentős és igazolható előrelépés a környezeti hatások csökkentése vagy a természeti erőforrások, köztük az energia, hatékonyabb és felelősségteljesebb felhasználásának megvalósítása révén. Az ökoinnováció progresszív fogalom és a keretprogramnak ezért rugalmasnak kell lennie a változások tekintetében. Az ökoinnováció keretprogramon keresztül történő előmozdításának célja a környezetvédelmi technológiák cselekvési terv végrehajtásához történő hozzájárulás.

| (26) | Figyelembe véve a környezetvédelem LIFE+ program (LIFE+) tevékenységeit, a keretprogram ösztönzi a környezetbarát technológiák elterjedését kísérleti és piaci előállítási projektek révén, áthidalva az innovatív technológiák sikeres bemutatása és piaci alkalmazásuk közötti szakadékot, valamint azáltal, hogy megszünteti a piacra jutás akadályait, ösztönzi az önkéntes megközelítéseket olyan területeken, mint a környezetgazdálkodás és létrehozza a megfelelő szereplők hálózatát. Projektek és kockázati tőkeforrásokba történő társult befektetés segítségével támogatja a vállalatok által megvalósítandó ökoinnovációt, azonban el kell kerülni a LIFE+ keretében támogatott költségek kétszeres finanszírozását. |
| --- | --- |

(26)

Figyelembe véve a környezetvédelem LIFE+ program (LIFE+) tevékenységeit, a keretprogram ösztönzi a környezetbarát technológiák elterjedését kísérleti és piaci előállítási projektek révén, áthidalva az innovatív technológiák sikeres bemutatása és piaci alkalmazásuk közötti szakadékot, valamint azáltal, hogy megszünteti a piacra jutás akadályait, ösztönzi az önkéntes megközelítéseket olyan területeken, mint a környezetgazdálkodás és létrehozza a megfelelő szereplők hálózatát. Projektek és kockázati tőkeforrásokba történő társult befektetés segítségével támogatja a vállalatok által megvalósítandó ökoinnovációt, azonban el kell kerülni a LIFE+ keretében támogatott költségek kétszeres finanszírozását.

| (27) | A KKV-knak szóló piacalapú közösségi pénzügyi eszközök kiegészítik és erősítik a nemzeti pénzügyi rendszereket. A közösségi pénzügyi eszközök különösen ösztönözhetik a magánbefektetések növekedését az új innovatív vállalkozások létrehozásában, és segíthetik a nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokat abban, hogy a bővítési fázisban a sajáttőke-hiány csökkenjen. Elősegíthetik továbbá a meglévő KKV-k hitelfinanszírozáshoz való hozzáférését olyan tevékenységek számára, amelyek erősítik versenyképességüket és növekedési potenciáljukat. |
| --- | --- |

(27)

A KKV-knak szóló piacalapú közösségi pénzügyi eszközök kiegészítik és erősítik a nemzeti pénzügyi rendszereket. A közösségi pénzügyi eszközök különösen ösztönözhetik a magánbefektetések növekedését az új innovatív vállalkozások létrehozásában, és segíthetik a nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokat abban, hogy a bővítési fázisban a sajáttőke-hiány csökkenjen. Elősegíthetik továbbá a meglévő KKV-k hitelfinanszírozáshoz való hozzáférését olyan tevékenységek számára, amelyek erősítik versenyképességüket és növekedési potenciáljukat.

| (28) | Az Európai Beruházási Alap (EBA) a Közösség KKV-k számára nyújtható kockázatitőke-befektetéssel és garanciaeszközökkel foglalkozó speciális szerve. Az alap kiemelt figyelmet fordít a mikrofinanszírozásra és a korai szakaszban történő finanszírozásra a piaci keresletnek és a legjobb gyakorlatnak megfelelően. Az EBA hozzájárul a közösségi célkitűzések megvalósításához, többek között a tudásalapú társadalom, az innováció, a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a vállalkozási kedv ösztönzése területén. Az EBA biztosítja a közösségi programok irányításához szükséges folyamatosságot, amely tekintetben széles körű tapasztalattal rendelkezik. Ezért a KKV-kat célzó közösségi pénzügyi eszközöknek a Bizottság nevében az EBA által történő működtetését a független értékelések jó gyakorlatnak minősítették. Az EBA egyben megfelelő technikai eszközökkel rendelkezik azon új, állami-magán partnerségen (PPP-n) alapuló tagállami projektek támogatására, amelyek célja ösztönözni a nagy kockázattal járó tőkepiaci befektetéseket az innovatív kisvállalkozások fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

(28)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) a Közösség KKV-k számára nyújtható kockázatitőke-befektetéssel és garanciaeszközökkel foglalkozó speciális szerve. Az alap kiemelt figyelmet fordít a mikrofinanszírozásra és a korai szakaszban történő finanszírozásra a piaci keresletnek és a legjobb gyakorlatnak megfelelően. Az EBA hozzájárul a közösségi célkitűzések megvalósításához, többek között a tudásalapú társadalom, az innováció, a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a vállalkozási kedv ösztönzése területén. Az EBA biztosítja a közösségi programok irányításához szükséges folyamatosságot, amely tekintetben széles körű tapasztalattal rendelkezik. Ezért a KKV-kat célzó közösségi pénzügyi eszközöknek a Bizottság nevében az EBA által történő működtetését a független értékelések jó gyakorlatnak minősítették. Az EBA egyben megfelelő technikai eszközökkel rendelkezik azon új, állami-magán partnerségen (PPP-n) alapuló tagállami projektek támogatására, amelyek célja ösztönözni a nagy kockázattal járó tőkepiaci befektetéseket az innovatív kisvállalkozások fejlesztése érdekében.

| (29) | A pénzügyi környezetben történő változások és az új számviteli szabványok következtében a pénzügyi intézmények érzékenyebbé válnak a kockázatokra, minősítési kultúra alakul ki, és ezáltal szűkülhet a KKV-knak biztosított hitelellátás, legalábbis egy átmeneti időszakra. A vállalkozási és innovációs program ezért megoldást nyújt a KKV-k változó pénzügyi igényeire, beleértve a vállalkozásközeli finanszírozás és annak az új pénzügyi környezethez való hozzáigazításának az igényét, elkerülve egyidejűleg a piactorzulást. A tevékenységeknek ezenkívül hozzá kell járulniuk a pénzintézetek innovációval kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó képességeinek javításához a technológiaminősítés kidolgozása érdekében, valamint azért, hogy a KKV-k megfelelőbb képességekkel rendelkezzenek a piac által biztosított pénzügyi eszközök jobb felhasználása terén. |
| --- | --- |

(29)

A pénzügyi környezetben történő változások és az új számviteli szabványok következtében a pénzügyi intézmények érzékenyebbé válnak a kockázatokra, minősítési kultúra alakul ki, és ezáltal szűkülhet a KKV-knak biztosított hitelellátás, legalábbis egy átmeneti időszakra. A vállalkozási és innovációs program ezért megoldást nyújt a KKV-k változó pénzügyi igényeire, beleértve a vállalkozásközeli finanszírozás és annak az új pénzügyi környezethez való hozzáigazításának az igényét, elkerülve egyidejűleg a piactorzulást. A tevékenységeknek ezenkívül hozzá kell járulniuk a pénzintézetek innovációval kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó képességeinek javításához a technológiaminősítés kidolgozása érdekében, valamint azért, hogy a KKV-k megfelelőbb képességekkel rendelkezzenek a piac által biztosított pénzügyi eszközök jobb felhasználása terén.

| (30) | A vállalkozást és az innovációt támogató minőségi szolgáltatások fontos szerepet játszanak a KKV-k számára az áruk és szolgáltatások közös piacának működéséhez és lehetőségeihez kapcsolódó információkhoz való hozzáférés biztosításában, valamint az innováció, az ismeretek és a technológia nemzetközi szintű átadásában. Döntő szerepet játszanak abban is, hogy a KKV-k könnyebben hozzáférjenek a rájuk alkalmazandó közösségi jogszabályokra vonatkozó, valamint a jövőbeli jogszabályokra vonatkozó információkhoz, mely lehetővé teszi számukra, hogy költséghatékony módon felkészülhessenek és igazodhassanak azokhoz. Jelentős tapasztalatra és szakértelemre sikerült szert tenni az olyan meglévő, európai vállalkozás-támogatási hálózatokon keresztül, mint az Euro Info Központok (EIC) és az Innováció Közvetítő Központok (IRC). A külső értékelések hangsúlyozták, hogy a vállalkozást támogató európai szolgáltatások horizontális szerepét erősíteni kell, beleértve a meglévő szolgáltatások és az információs pontok közötti együttműködés optimalizálását egy egykapus rendszer létrehozása érdekében a „fordulhat bárhová” (no wrong door) kötelezettségvállalás alapján. Ez a közösségi programokra vonatkozó információk terjesztését és a KKV-k e programokban, különösen a hetedik KTF-keretprogramban való részvételét érinti. Az értékelések hangsúlyozták még a Bizottság és a KKV-k közötti párbeszéd megkönnyítésének fontosságát. |
| --- | --- |

(30)

A vállalkozást és az innovációt támogató minőségi szolgáltatások fontos szerepet játszanak a KKV-k számára az áruk és szolgáltatások közös piacának működéséhez és lehetőségeihez kapcsolódó információkhoz való hozzáférés biztosításában, valamint az innováció, az ismeretek és a technológia nemzetközi szintű átadásában. Döntő szerepet játszanak abban is, hogy a KKV-k könnyebben hozzáférjenek a rájuk alkalmazandó közösségi jogszabályokra vonatkozó, valamint a jövőbeli jogszabályokra vonatkozó információkhoz, mely lehetővé teszi számukra, hogy költséghatékony módon felkészülhessenek és igazodhassanak azokhoz. Jelentős tapasztalatra és szakértelemre sikerült szert tenni az olyan meglévő, európai vállalkozás-támogatási hálózatokon keresztül, mint az Euro Info Központok (EIC) és az Innováció Közvetítő Központok (IRC). A külső értékelések hangsúlyozták, hogy a vállalkozást támogató európai szolgáltatások horizontális szerepét erősíteni kell, beleértve a meglévő szolgáltatások és az információs pontok közötti együttműködés optimalizálását egy egykapus rendszer létrehozása érdekében a „fordulhat bárhová” (no wrong door) kötelezettségvállalás alapján. Ez a közösségi programokra vonatkozó információk terjesztését és a KKV-k e programokban, különösen a hetedik KTF-keretprogramban való részvételét érinti. Az értékelések hangsúlyozták még a Bizottság és a KKV-k közötti párbeszéd megkönnyítésének fontosságát.

| (31) | A Közösségnek szilárd analitikai alapot kell kiépítenie a KKV-k, a vállalkozás, az innováció és az ipari ágazatok versenyképességének területein a politika kialakításának támogatása érdekében. Egy ilyen alap segíthet e területeken a nemzeti szinten rendelkezésre álló információk értékének növeléséhez. A Közösségnek gondoskodnia kell az ipari és a szolgáltatási ágazatok versenyképességi stratégiáinak közös kidolgozásáról, valamint a vállalkozási környezettel és kultúrával kapcsolatos legjobb gyakorlat előmozdításáról, beleértve a szakmai ismereteket, a vállalkozások társadalmi felelősségét, a nemek egyelőségét, valamint többek között az általános iskolától a felsőoktatásig tartó oktatás és folyamatos képzés révén a fiatal vállalkozók érvényesülését. |
| --- | --- |

(31)

A Közösségnek szilárd analitikai alapot kell kiépítenie a KKV-k, a vállalkozás, az innováció és az ipari ágazatok versenyképességének területein a politika kialakításának támogatása érdekében. Egy ilyen alap segíthet e területeken a nemzeti szinten rendelkezésre álló információk értékének növeléséhez. A Közösségnek gondoskodnia kell az ipari és a szolgáltatási ágazatok versenyképességi stratégiáinak közös kidolgozásáról, valamint a vállalkozási környezettel és kultúrával kapcsolatos legjobb gyakorlat előmozdításáról, beleértve a szakmai ismereteket, a vállalkozások társadalmi felelősségét, a nemek egyelőségét, valamint többek között az általános iskolától a felsőoktatásig tartó oktatás és folyamatos képzés révén a fiatal vállalkozók érvényesülését.

| (32) | A 2003. március 20-i és 21-i brüsszeli Európai Tanács elsőbbséget biztosított az innováció és a vállalkozások támogatásának, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy Európa többet tegyen az ötletek valóságos hozzáadott értékké alakításában. A Tanács további intézkedéseket szorgalmazott a vállalkozások számára kedvező innovációs feltételek megteremtése érdekében. Az innováció lineáris modellje, amely abból indul ki, hogy a kutatás közvetlenül az innovációhoz vezet, alkalmatlannak bizonyult az innovációs teljesítmény magyarázatára és a megfelelő innovációs politikai reakciók kidolgozására. Felismervén, hogy az innovációs folyamat központi eleme a vállalkozás, a vállalkozások innovációs tevékenységeinek ösztönzésére és az innováció piaci befogadásának előkészítésére szolgáló finanszírozási eszközök, illetve az innováció-menedzsment és az innovációs kultúra a vállalkozási és innovációs program részét képezi. Ez hozzájárulhat annak biztosításához, hogy az innováció a versenyképesség javítását szolgálja, és hogy hatását a vállalkozások szintjén a gyakorlati alkalmazás során fejti ki. A 2004. március 25-i és 26-i brüsszeli Európai Tanács hozzátette, hogy a tiszta technológiák létfontosságúak a vállalkozások és a környezetvédelem közötti szinergiák teljes körű kiaknázásához. Az ökoinnováció támogatása, amely az innovatív tiszta technológiákra is kiterjed, hozzájárulhat a technológiai potenciál kiaknázásához. |
| --- | --- |

(32)

A 2003. március 20-i és 21-i brüsszeli Európai Tanács elsőbbséget biztosított az innováció és a vállalkozások támogatásának, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy Európa többet tegyen az ötletek valóságos hozzáadott értékké alakításában. A Tanács további intézkedéseket szorgalmazott a vállalkozások számára kedvező innovációs feltételek megteremtése érdekében. Az innováció lineáris modellje, amely abból indul ki, hogy a kutatás közvetlenül az innovációhoz vezet, alkalmatlannak bizonyult az innovációs teljesítmény magyarázatára és a megfelelő innovációs politikai reakciók kidolgozására. Felismervén, hogy az innovációs folyamat központi eleme a vállalkozás, a vállalkozások innovációs tevékenységeinek ösztönzésére és az innováció piaci befogadásának előkészítésére szolgáló finanszírozási eszközök, illetve az innováció-menedzsment és az innovációs kultúra a vállalkozási és innovációs program részét képezi. Ez hozzájárulhat annak biztosításához, hogy az innováció a versenyképesség javítását szolgálja, és hogy hatását a vállalkozások szintjén a gyakorlati alkalmazás során fejti ki. A 2004. március 25-i és 26-i brüsszeli Európai Tanács hozzátette, hogy a tiszta technológiák létfontosságúak a vállalkozások és a környezetvédelem közötti szinergiák teljes körű kiaknázásához. Az ökoinnováció támogatása, amely az innovatív tiszta technológiákra is kiterjed, hozzájárulhat a technológiai potenciál kiaknázásához.

| (33) | A tudásátadás és a tudás felhasználás piaca gyakran nem átlátható, és az információ vagy a piaci kapcsolatok hiánya piaci akadályokat teremt. A vállalkozások számára nehézséget okoz a megszokott tevékenységi területükön kívül eső technológiák integrálása és az új kompetenciákhoz való hozzáférés. Az innováció szempontjából magas lehet a pénzügyi kockázat, az innováció a fejlesztési nehézségek miatt csak később térül meg, és az adózás többnyire nincs tekintettel sikerre vagy sikertelenségre. A lehetőségek kiaknázásához szükséges képességek gyakran nem elegendőek. Az intézményi és szabályozási akadályok késleltethetik vagy alááshatják új piacok kialakulását vagy az azokhoz való hozzáférést. A csődtörvények a bukástól való félelem miatt erőteljesen visszafoghatják a vállalkozói kockázatvállalást. Ezenkívül a gazdasági körülmények is meghatározhatják, hogy sor kerül-e innovációra vagy sem. A vállalkozási kedvet, versenyképességet és innovációt ösztönző üzleti környezet kialakítása magában kell, hogy foglalja a vállalkozással és innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reformok javítását, különösen a fokozottabb versenyképesség, a KKV-k adminisztratív terheinek csökkentése, valamint a vállalkozó kedv, a vállalatalapítás, az üzletátruházás, a növekedés és az innováció tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

A tudásátadás és a tudás felhasználás piaca gyakran nem átlátható, és az információ vagy a piaci kapcsolatok hiánya piaci akadályokat teremt. A vállalkozások számára nehézséget okoz a megszokott tevékenységi területükön kívül eső technológiák integrálása és az új kompetenciákhoz való hozzáférés. Az innováció szempontjából magas lehet a pénzügyi kockázat, az innováció a fejlesztési nehézségek miatt csak később térül meg, és az adózás többnyire nincs tekintettel sikerre vagy sikertelenségre. A lehetőségek kiaknázásához szükséges képességek gyakran nem elegendőek. Az intézményi és szabályozási akadályok késleltethetik vagy alááshatják új piacok kialakulását vagy az azokhoz való hozzáférést. A csődtörvények a bukástól való félelem miatt erőteljesen visszafoghatják a vállalkozói kockázatvállalást. Ezenkívül a gazdasági körülmények is meghatározhatják, hogy sor kerül-e innovációra vagy sem. A vállalkozási kedvet, versenyképességet és innovációt ösztönző üzleti környezet kialakítása magában kell, hogy foglalja a vállalkozással és innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reformok javítását, különösen a fokozottabb versenyképesség, a KKV-k adminisztratív terheinek csökkentése, valamint a vállalkozó kedv, a vállalatalapítás, az üzletátruházás, a növekedés és az innováció tekintetében.

| (34) | Az innovatív technológiák piaci bevezetésének említett akadályai különösen a környezetvédelmi technológiákat érintik. A piaci árak nagyon gyakran nem megfelelően tükrözik a termékek és szolgáltatások környezeti költségeit. A piaci árban nem tükrözött költségrész megtérítése nem a szennyezés okozójára, hanem a társadalom egészére hárul. A források megőrzésének, a környezetszennyezés megelőzésének és a környezetvédelemnek a leginkább költséghatékony módszerekkel történő megvalósítására vonatkozó közösségi érdekkel együtt ez a piaci hiányosság indokolja az ökoinnováció fokozott támogatását. |
| --- | --- |

(34)

Az innovatív technológiák piaci bevezetésének említett akadályai különösen a környezetvédelmi technológiákat érintik. A piaci árak nagyon gyakran nem megfelelően tükrözik a termékek és szolgáltatások környezeti költségeit. A piaci árban nem tükrözött költségrész megtérítése nem a szennyezés okozójára, hanem a társadalom egészére hárul. A források megőrzésének, a környezetszennyezés megelőzésének és a környezetvédelemnek a leginkább költséghatékony módszerekkel történő megvalósítására vonatkozó közösségi érdekkel együtt ez a piaci hiányosság indokolja az ökoinnováció fokozott támogatását.

| (35) | Az innovációt előmozdító közösségi cselekvések célja a tagállamok és a régiók innovációs politikájának támogatása, valamint a nemzeti, a regionális és az európai innovációs politika és az azt támogató tevékenységek közötti szinergikus hatások kiaknázásának megkönnyítése. A Közösség képes a transznacionális cserefolyamatok, a kölcsönös tanulás és hálózati együttműködés megkönnyítésére, valamint ösztönözheti az együttműködést az innovációs politika tekintetében. Az érintett felek közötti hálózati együttműködés fontos eleme az innovációhoz nélkülözhetetlen ismeretek és ötletek terjesztésének. |
| --- | --- |

(35)

Az innovációt előmozdító közösségi cselekvések célja a tagállamok és a régiók innovációs politikájának támogatása, valamint a nemzeti, a regionális és az európai innovációs politika és az azt támogató tevékenységek közötti szinergikus hatások kiaknázásának megkönnyítése. A Közösség képes a transznacionális cserefolyamatok, a kölcsönös tanulás és hálózati együttműködés megkönnyítésére, valamint ösztönözheti az együttműködést az innovációs politika tekintetében. Az érintett felek közötti hálózati együttműködés fontos eleme az innovációhoz nélkülözhetetlen ismeretek és ötletek terjesztésének.

| (36) | A 2004. december 9-i brüsszeli Távközlési Tanácsban elfogadott állásfoglalás lefekteti egy új információs társadalomra vonatkozó kezdeményezésről szóló javaslat alapját az információs társadalom Európa teljesítményéhez való hozzájárulásának erősítése érdekében. „A lisszaboni stratégia új kezdete” címmel kiadott, fent említett 2005. február 2-i közleményében a Bizottság azt javasolja, hogy az erőfeszítéseket az „erősebb és tartósabb növekedés megvalósítására, valamint a több és jobb minőségű munkahely teremtésére” kell koncentrálni. A közlemény kiemeli, hogy az IKT mind a magán-, mind az állami szféra által történő alkalmazása kiemelkedő fontosságú Európa innovációs teljesítményének és versenyképességének előmozdítása szempontjából. Létre kell hozni ezért egy „IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű programot. |
| --- | --- |

(36)

A 2004. december 9-i brüsszeli Távközlési Tanácsban elfogadott állásfoglalás lefekteti egy új információs társadalomra vonatkozó kezdeményezésről szóló javaslat alapját az információs társadalom Európa teljesítményéhez való hozzájárulásának erősítése érdekében. „A lisszaboni stratégia új kezdete” címmel kiadott, fent említett 2005. február 2-i közleményében a Bizottság azt javasolja, hogy az erőfeszítéseket az „erősebb és tartósabb növekedés megvalósítására, valamint a több és jobb minőségű munkahely teremtésére” kell koncentrálni. A közlemény kiemeli, hogy az IKT mind a magán-, mind az állami szféra által történő alkalmazása kiemelkedő fontosságú Európa innovációs teljesítményének és versenyképességének előmozdítása szempontjából. Létre kell hozni ezért egy „IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű programot.

| (37) | Az „IKT-politika támogatásának programja” keretében megvalósuló cselekvéseknek az i2010 stratégia céljaihoz is hozzá kell járulniuk, ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése érdekében figyelembe kell venniük az IKT területén zajló más közösségi programokat is. |
| --- | --- |

(37)

Az „IKT-politika támogatásának programja” keretében megvalósuló cselekvéseknek az i2010 stratégia céljaihoz is hozzá kell járulniuk, ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése érdekében figyelembe kell venniük az IKT területén zajló más közösségi programokat is.

| (38) | Az IKT képezi a tudásalapú gazdaság gerincét. A modern gazdaságokban a termelékenységnövekedés mintegy felerészben az IKT révén valósul meg, amely egyben sajátos megoldásokat kínál a legfontosabb társadalmi kihívások megoldására. Az állami és a közérdekű szolgáltatások javításának a vonatkozó közösségi politikákkal szoros együttműködésben kell történnie, különösen a közegészségügy, az oktatás és képzés, a környezetvédelem, a közlekedés és a belső piac kiépítése, illetve a versenypolitika területén. |
| --- | --- |

(38)

Az IKT képezi a tudásalapú gazdaság gerincét. A modern gazdaságokban a termelékenységnövekedés mintegy felerészben az IKT révén valósul meg, amely egyben sajátos megoldásokat kínál a legfontosabb társadalmi kihívások megoldására. Az állami és a közérdekű szolgáltatások javításának a vonatkozó közösségi politikákkal szoros együttműködésben kell történnie, különösen a közegészségügy, az oktatás és képzés, a környezetvédelem, a közlekedés és a belső piac kiépítése, illetve a versenypolitika területén.

| (39) | Ösztönözni kell az innovatív, IKT-alapú megoldások bevezetését és helyes alkalmazását, különösen a közérdekű szolgáltatások területén, beleértve az olyan hátrányos helyzetben lévő csoportok életminőségének javítását, mint a fogyatékkal élők vagy az időskorúak. A közösségi támogatás az információs társadalom kiépítését célzó cselekvések összehangolását és végrehajtását is megkönnyíti az összes tagállamban. |
| --- | --- |

(39)

Ösztönözni kell az innovatív, IKT-alapú megoldások bevezetését és helyes alkalmazását, különösen a közérdekű szolgáltatások területén, beleértve az olyan hátrányos helyzetben lévő csoportok életminőségének javítását, mint a fogyatékkal élők vagy az időskorúak. A közösségi támogatás az információs társadalom kiépítését célzó cselekvések összehangolását és végrehajtását is megkönnyíti az összes tagállamban.

| (40) | Az eTEN (Transzeurópai Telekommunikációs Hálózatok) program félidős értékelése a közérdekű szolgáltatások területén a transzeurópai szolgáltatásokat támogató projektekre irányuló közösségi beavatkozásra a keresletorientált megközelítést ajánlja. |
| --- | --- |

(40)

Az eTEN (Transzeurópai Telekommunikációs Hálózatok) program félidős értékelése a közérdekű szolgáltatások területén a transzeurópai szolgáltatásokat támogató projektekre irányuló közösségi beavatkozásra a keresletorientált megközelítést ajánlja.

| (41) | Az e-kormányzatról és az e-egészségügyről szóló bizottsági közlemények, valamint a Tanács kapcsolódó következtetései fokozott erőfeszítéseket tartottak szükségesnek az innováció, a helyes gyakorlat cseréje és a kölcsönös interoperabilitás területén, valamint felhívják a figyelmet az említett területekre vonatkozó közösségi programok közötti nagyobb szinergiák szükségességére. Az interoperabilitás igen nagy jelentőségű az információs társadalom fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

(41)

Az e-kormányzatról és az e-egészségügyről szóló bizottsági közlemények, valamint a Tanács kapcsolódó következtetései fokozott erőfeszítéseket tartottak szükségesnek az innováció, a helyes gyakorlat cseréje és a kölcsönös interoperabilitás területén, valamint felhívják a figyelmet az említett területekre vonatkozó közösségi programok közötti nagyobb szinergiák szükségességére. Az interoperabilitás igen nagy jelentőségű az információs társadalom fejlődése szempontjából.

| (42) | A jogszabályi keretet az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17), az információs társadalomban a szerzői és kapcsolódó jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18), és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) határozza meg, melyek célja az információs társadalomban a digitális tartalommal kapcsolatos kihívások kezelése. |
| --- | --- |

(42)

A jogszabályi keretet az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17), az információs társadalomban a szerzői és kapcsolódó jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18), és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) határozza meg, melyek célja az információs társadalomban a digitális tartalommal kapcsolatos kihívások kezelése.

| (43) | A tagállamokban alkalmazott eltérő gyakorlat továbbra is olyan technikai akadályokat teremt, amelyek gátolják a közszféra információinak az Unión belüli széleskörű elérhetőségét és további felhasználását. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamokban alkalmazott eltérő gyakorlat továbbra is olyan technikai akadályokat teremt, amelyek gátolják a közszféra információinak az Unión belüli széleskörű elérhetőségét és további felhasználását.

| (44) | A digitális tartalomra vonatkozó közösségi cselekvések során figyelembe kell venni a Közösség többnyelvű és multikulturális jellegét. |
| --- | --- |

(44)

A digitális tartalomra vonatkozó közösségi cselekvések során figyelembe kell venni a Közösség többnyelvű és multikulturális jellegét.

| (45) | A természeti erőforrások, amelyeknek körültekintő és ésszerű felhasználását a Szerződés 174. cikke írja elő, magukban foglalják a megújuló energiaforrások mellett a kőolajat, a földgázt és a szilárd tüzelőanyagokat, amelyek kiemelt fontosságú energiaforrások, de egyben a széndioxid-kibocsátás fő forrásai is. |
| --- | --- |

(45)

A természeti erőforrások, amelyeknek körültekintő és ésszerű felhasználását a Szerződés 174. cikke írja elő, magukban foglalják a megújuló energiaforrások mellett a kőolajat, a földgázt és a szilárd tüzelőanyagokat, amelyek kiemelt fontosságú energiaforrások, de egyben a széndioxid-kibocsátás fő forrásai is.

| (46) | Az „Útban az energiaellátás biztonságát célzó európai stratégia felé” című bizottsági zöld könyv megállapította, hogy az Unió egyre inkább függ a külső energiaforrásoktól, és ez a függőség 20–30 év múlva elérheti a 70 %-os mértéket. A zöld könyv ezért hangsúlyozta, hogy egyértelmű lépéseket kell tenni a kínálatorientált politikának a keresletorientált politikával szembeni ellensúlya felé, valamint felszólított a fogyasztás hatékonyabb irányítására és környezetbarátabbá tételére, különösen a közlekedés és az építőipar területén. Felhívta továbbá a figyelmet arra, hogy az energia kínálati oldalán elsőbbséget kell biztosítani az új és a megújuló források fejlesztésének a globális felmelegedés hatásaira való megfelelő válasz és a korábbi cselekvési tervekben és állásfoglalásokban már meghatározott cél – 2010-re a bruttó belső energiafogyasztásban 12 %-os megújulóenergia-felhasználási arány – teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(46)

Az „Útban az energiaellátás biztonságát célzó európai stratégia felé” című bizottsági zöld könyv megállapította, hogy az Unió egyre inkább függ a külső energiaforrásoktól, és ez a függőség 20–30 év múlva elérheti a 70 %-os mértéket. A zöld könyv ezért hangsúlyozta, hogy egyértelmű lépéseket kell tenni a kínálatorientált politikának a keresletorientált politikával szembeni ellensúlya felé, valamint felszólított a fogyasztás hatékonyabb irányítására és környezetbarátabbá tételére, különösen a közlekedés és az építőipar területén. Felhívta továbbá a figyelmet arra, hogy az energia kínálati oldalán elsőbbséget kell biztosítani az új és a megújuló források fejlesztésének a globális felmelegedés hatásaira való megfelelő válasz és a korábbi cselekvési tervekben és állásfoglalásokban már meghatározott cél – 2010-re a bruttó belső energiafogyasztásban 12 %-os megújulóenergia-felhasználási arány – teljesítése érdekében.

| (47) | A belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) előírja a tagállamok számára, hogy határozzák meg a közösségileg előirányzott célokhoz igazodó nemzeti indikatív célokat, annak érdekében, hogy 2010-re a bruttó nemzeti energiafogyasztás 12 %-a és különösen a Közösség összes villamosenergia-fogyasztásának 22,1 %-a megújuló energiaforrásokból származzék. „A megújuló energiaforrások részesedése az EU-ban” című, 2004. május 26-i bizottsági közlemény figyelmeztet arra, hogy a Közösség összes energiafogyasztásában a megújuló energia 12 %-os részesedésének 2010-re való teljesítése nem valósítható meg számottevő kiegészítő cselekvések nélkül. |
| --- | --- |

(47)

A belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) előírja a tagállamok számára, hogy határozzák meg a közösségileg előirányzott célokhoz igazodó nemzeti indikatív célokat, annak érdekében, hogy 2010-re a bruttó nemzeti energiafogyasztás 12 %-a és különösen a Közösség összes villamosenergia-fogyasztásának 22,1 %-a megújuló energiaforrásokból származzék. „A megújuló energiaforrások részesedése az EU-ban” című, 2004. május 26-i bizottsági közlemény figyelmeztet arra, hogy a Közösség összes energiafogyasztásában a megújuló energia 12 %-os részesedésének 2010-re való teljesítése nem valósítható meg számottevő kiegészítő cselekvések nélkül.

| (48) | Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) rendelkezéseinek megfelelően a tagállamoknak alkalmazniuk kell az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket az új és a már meglévő épületekre, gondoskodniuk kell az épületek energiateljesítményének igazolásáról és az épületekben lévő kazánok és légkondicionáló rendszerek rendszeres ellenőrzéséről. |
| --- | --- |

(48)

Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) rendelkezéseinek megfelelően a tagállamoknak alkalmazniuk kell az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket az új és a már meglévő épületekre, gondoskodniuk kell az épületek energiateljesítményének igazolásáról és az épületekben lévő kazánok és légkondicionáló rendszerek rendszeres ellenőrzéséről.

| (49) | A közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) előírja a tagállamok számára, hogy biztosítsák, hogy a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok forgalomba kerülő mennyisége legalább egy bizonyos részarányt elérjen. |
| --- | --- |

(49)

A közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) előírja a tagállamok számára, hogy biztosítsák, hogy a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok forgalomba kerülő mennyisége legalább egy bizonyos részarányt elérjen.

| (50) | A hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23) megfelelően a tagállamoknak elemzéseket kell készíteniük a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelési potenciáljukról, és támogatási rendszereket kell kidolgozniuk, amelyek tükrözik a megállapított nemzeti potenciáljukat. |
| --- | --- |

(50)

A hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23) megfelelően a tagállamoknak elemzéseket kell készíteniük a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelési potenciáljukról, és támogatási rendszereket kell kidolgozniuk, amelyek tükrözik a megállapított nemzeti potenciáljukat.

| (51) | Az említett közösségi intézkedések végrehajtásának megkönnyítése, a megújuló energiaforrások szélesebb körű piaci bevezetése, valamint az energiahatékonyság javítása érdekében közösségi szintű egyedi támogatási programokra van szükség a fenntartható energiarendszerek feltételeinek megteremtéséhez, különösen a megújuló energiaforrásokat előállító vagy használó berendezések szabványosításának támogatására, a technológiai fejlesztések előmozdítására és a kereslet irányítására vonatkozó legjobb gyakorlat terjesztésére. Ugyanez vonatkozik az elektromos, elektronikus, irodai és kommunikációs eszközök energiahatékonysági címkézésére, illetve a világító, fűtő és légkondicionáló készülékek szabványosítására vonatkozó közösségi intézkedésekre. Ezért létre kell hozni az „Intelligens energia – Európa program” elnevezésű programot. |
| --- | --- |

(51)

Az említett közösségi intézkedések végrehajtásának megkönnyítése, a megújuló energiaforrások szélesebb körű piaci bevezetése, valamint az energiahatékonyság javítása érdekében közösségi szintű egyedi támogatási programokra van szükség a fenntartható energiarendszerek feltételeinek megteremtéséhez, különösen a megújuló energiaforrásokat előállító vagy használó berendezések szabványosításának támogatására, a technológiai fejlesztések előmozdítására és a kereslet irányítására vonatkozó legjobb gyakorlat terjesztésére. Ugyanez vonatkozik az elektromos, elektronikus, irodai és kommunikációs eszközök energiahatékonysági címkézésére, illetve a világító, fűtő és légkondicionáló készülékek szabványosítására vonatkozó közösségi intézkedésekre. Ezért létre kell hozni az „Intelligens energia – Európa program” elnevezésű programot.

| (52) | Az „Intelligens energia – Európa program” programnak hozzá kell járulnia az energia diverzifikálása és az ellátásbiztonság fejlesztése általános célkitűzéseinek eléréséhez és az uniós vállalkozások, különösen a KKV-k versenyképességének fokozásához, ugyanakkor meg kell óvnia a környezetet, és teljesítenie kell az e területtel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeket. Ennek az egyedi programnak az energiahatékonyság fejlesztésére irányuló intézkedései továbbá a termelési folyamatok technológiai fejlesztéseire összpontosítanak és a fejlettebb szállítási logisztika révén hatékonysági előnyökre törekszenek. |
| --- | --- |

(52)

Az „Intelligens energia – Európa program” programnak hozzá kell járulnia az energia diverzifikálása és az ellátásbiztonság fejlesztése általános célkitűzéseinek eléréséhez és az uniós vállalkozások, különösen a KKV-k versenyképességének fokozásához, ugyanakkor meg kell óvnia a környezetet, és teljesítenie kell az e területtel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeket. Ennek az egyedi programnak az energiahatékonyság fejlesztésére irányuló intézkedései továbbá a termelési folyamatok technológiai fejlesztéseire összpontosítanak és a fejlettebb szállítási logisztika révén hatékonysági előnyökre törekszenek.

| (53) | A fenntartható energiafelhasználásra vonatkozóan létrehozott stratégia teljes hatásának elérése nemcsak a politikák fejlesztésére és végrehajtására vonatkozó közösségi támogatás folytonosságát, valamint a meglévő nem technológiai jellegű akadályok hatékonyabb marketingkampányokon keresztül történő felszámolását kívánja meg, hanem mindenekelőtt az innovatív technológiákra irányuló beruházások és piaci átvételük felgyorsításának támogatását a Közösség egész területén. |
| --- | --- |

(53)

A fenntartható energiafelhasználásra vonatkozóan létrehozott stratégia teljes hatásának elérése nemcsak a politikák fejlesztésére és végrehajtására vonatkozó közösségi támogatás folytonosságát, valamint a meglévő nem technológiai jellegű akadályok hatékonyabb marketingkampányokon keresztül történő felszámolását kívánja meg, hanem mindenekelőtt az innovatív technológiákra irányuló beruházások és piaci átvételük felgyorsításának támogatását a Közösség egész területén.

| (54) | A megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság nemcsak környezetvédelmi szempontból fontosak, hanem egyben a Közösség leggyorsabban fejlődő iparágai közé tartoznak, amelyek új és innovatív munkahelyeket teremtenek. A megújuló energiaforrások európai ipara a világon az első a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés technológiáinak fejlesztésében. Ezek a technológiák jótékony hatással vannak a gazdasági és szociális kohézióra és a források megőrzésére. |
| --- | --- |

(54)

A megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság nemcsak környezetvédelmi szempontból fontosak, hanem egyben a Közösség leggyorsabban fejlődő iparágai közé tartoznak, amelyek új és innovatív munkahelyeket teremtenek. A megújuló energiaforrások európai ipara a világon az első a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés technológiáinak fejlesztésében. Ezek a technológiák jótékony hatással vannak a gazdasági és szociális kohézióra és a források megőrzésére.

| (55) | Az 1230/2003/EK határozat 2006. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(55)

Az 1230/2003/EK határozat 2006. december 31-én hatályát veszti.

| (56) | Az 1230/2003/EK határozattal létrehozott program négy sajátos területéből három e keretprogram alatt folytatódik: i. energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználása („SAVE”); ii. az új és megújuló energiaforrások támogatása („ALTENER”); és iii. a közlekedésben az energiahatékonyság javítása és az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának támogatása („STEER”). |
| --- | --- |

(56)

Az 1230/2003/EK határozattal létrehozott program négy sajátos területéből három e keretprogram alatt folytatódik: i. energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználása („SAVE”); ii. az új és megújuló energiaforrások támogatása („ALTENER”); és iii. a közlekedésben az energiahatékonyság javítása és az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának támogatása („STEER”).

| (57) | Az 1230/2003/EK határozatban létrehozott program nemzetközi dimenzióját („COOPENER”) a külső segítségnyújtásra vonatkozó új közösségi eszközök keretében kell folytatni, a környezetre és a természeti erőforrások – többek között az energia – fenntartható fejlődésére irányuló tematikus program részeként. A tematikus program releváns részének azonban szorosan kell kapcsolódnia az „Intelligens energia – Európa” programhoz, hogy a KKV-kat segíthessék az intelligens energia Európán kívüli lehetséges piacainak kiaknázásában. |
| --- | --- |

(57)

Az 1230/2003/EK határozatban létrehozott program nemzetközi dimenzióját („COOPENER”) a külső segítségnyújtásra vonatkozó új közösségi eszközök keretében kell folytatni, a környezetre és a természeti erőforrások – többek között az energia – fenntartható fejlődésére irányuló tematikus program részeként. A tematikus program releváns részének azonban szorosan kell kapcsolódnia az „Intelligens energia – Európa” programhoz, hogy a KKV-kat segíthessék az intelligens energia Európán kívüli lehetséges piacainak kiaknázásában.

| (58) | A felelősségteljes kormányzás és a szabályozás javítására vonatkozó alapelveknek megfelelően a Bizottság független szakértőket bízott meg az energia területén kidolgozandó új, többéves közösségi program előzetes értékelésével, amely 2006. december 31-e után a jelenlegi „Intelligens energia – Európa” programot folytatja. Jelentésükben a szakértők megállapították, hogy szükség van az „Intelligens energia – Európa” program 2006 után való folytatásának biztosítására és megújítására egy átfogóbb és ambiciózusabb eszköz keretében. Ezen program létrehozásának további célja Európa befolyásának és kiválóságának növelése kell, hogy legyen a fenntartható energiatechnológiák és alkalmazásuk területén. |
| --- | --- |

(58)

A felelősségteljes kormányzás és a szabályozás javítására vonatkozó alapelveknek megfelelően a Bizottság független szakértőket bízott meg az energia területén kidolgozandó új, többéves közösségi program előzetes értékelésével, amely 2006. december 31-e után a jelenlegi „Intelligens energia – Európa” programot folytatja. Jelentésükben a szakértők megállapították, hogy szükség van az „Intelligens energia – Európa” program 2006 után való folytatásának biztosítására és megújítására egy átfogóbb és ambiciózusabb eszköz keretében. Ezen program létrehozásának további célja Európa befolyásának és kiválóságának növelése kell, hogy legyen a fenntartható energiatechnológiák és alkalmazásuk területén.

| (59) | A keretprogram végrehajtása során figyelembe kell venni a felhasználóbarát jelleg és az adminisztratív egyszerűsítés megvalósításának szükségességét. A Bizottság közzétesz és széles körben terjeszt egy kézikönyvet, amely meghatározza a kedvezményezettek keretprogramban történő részvételére vonatkozó általános elvek egyértelmű, egyszerű és átlátható keretét, ami elsősorban a KKV-k részvételét hivatott megkönnyíteni. A kézikönyv ismerteti a kedvezményezettek jogait és kötelességeit, a pénzügyi rendelkezéseket, mint a támogatható költségek és a támogatási arányok, az igazgatási szabályokra és eljárásokra vonatkozó elveket, különösen a felhasználóbarát pályázati eljárásokat, amelyek adott esetben kétlépcsős pályázati eljárást tartalmaznak és azzal a feltétellel, hogy ezen eljárás nem haladja meg az értékelés és a szerződés aláírása közötti időtartamot, a projekt eredményeinek felhasználására és terjesztésére vonatkozó szabályokat, valamint az értékelésre, a kiválasztásra és az odaítélésre vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

(59)

A keretprogram végrehajtása során figyelembe kell venni a felhasználóbarát jelleg és az adminisztratív egyszerűsítés megvalósításának szükségességét. A Bizottság közzétesz és széles körben terjeszt egy kézikönyvet, amely meghatározza a kedvezményezettek keretprogramban történő részvételére vonatkozó általános elvek egyértelmű, egyszerű és átlátható keretét, ami elsősorban a KKV-k részvételét hivatott megkönnyíteni. A kézikönyv ismerteti a kedvezményezettek jogait és kötelességeit, a pénzügyi rendelkezéseket, mint a támogatható költségek és a támogatási arányok, az igazgatási szabályokra és eljárásokra vonatkozó elveket, különösen a felhasználóbarát pályázati eljárásokat, amelyek adott esetben kétlépcsős pályázati eljárást tartalmaznak és azzal a feltétellel, hogy ezen eljárás nem haladja meg az értékelés és a szerződés aláírása közötti időtartamot, a projekt eredményeinek felhasználására és terjesztésére vonatkozó szabályokat, valamint az értékelésre, a kiválasztásra és az odaítélésre vonatkozó elveket.

| (60) | A Bizottság a költség-haszon elemzés alapján egy új vagy már meglévő végrehajtó hivatalt használhat fel a keretprogram végrehajtására a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletben (24) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság a költség-haszon elemzés alapján egy új vagy már meglévő végrehajtó hivatalt használhat fel a keretprogram végrehajtására a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletben (24) meghatározottak szerint.

| (61) | A keretprogramnak továbbá támogatnia kell az európai innovációs politika jövőbeli struktúráiról és szükségleteiről szóló vitát. |
| --- | --- |

(61)

A keretprogramnak továbbá támogatnia kell az európai innovációs politika jövőbeli struktúráiról és szükségleteiről szóló vitát.

| (62) | Mivel e határozatnak a közösségi versenyképesség és innováció előmozdítására vonatkozó célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kellő hatékonysággal megvalósítani, mivel ahhoz többoldalú együttműködés, transznacionális mobilitás és közösségi szintű információcsere szükséges, és mivel ezért ezek a célok a szükséges cselekvések és intézkedések jellegéből adódóan sikeresebben valósíthatók meg közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az említett célkitűzések megvalósításához szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(62)

Mivel e határozatnak a közösségi versenyképesség és innováció előmozdítására vonatkozó célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kellő hatékonysággal megvalósítani, mivel ahhoz többoldalú együttműködés, transznacionális mobilitás és közösségi szintű információcsere szükséges, és mivel ezért ezek a célok a szükséges cselekvések és intézkedések jellegéből adódóan sikeresebben valósíthatók meg közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az említett célkitűzések megvalósításához szükséges mértéket.

| (63) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (25) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(63)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (25) összhangban kell elfogadni.

| (64) | Az egyedi programok alá tartozó területek jellegéből adódóan a Bizottság munkáját az egyes egyedi programok végrehajtásában különböző bizottságok segítik. E különböző bizottságok időszakonként egyidejűleg üléseznek, hogy együttes üléseket tudjanak szervezni a horizontális vagy közös vonatkozású kérdések megvitatására, amelyeket az EIP igazgatási bizottság a Bizottsággal együtt állapít meg. |
| --- | --- |

(64)

Az egyedi programok alá tartozó területek jellegéből adódóan a Bizottság munkáját az egyes egyedi programok végrehajtásában különböző bizottságok segítik. E különböző bizottságok időszakonként egyidejűleg üléseznek, hogy együttes üléseket tudjanak szervezni a horizontális vagy közös vonatkozású kérdések megvitatására, amelyeket az EIP igazgatási bizottság a Bizottsággal együtt állapít meg.

| (65) | A program elemei és hatékonysága közötti koherencia javítása érdekében a versenyképességgel és innovációval foglalkozó stratégiai tanácsadó testület tanácsokkal látja el a Bizottságot. |
| --- | --- |

(65)

A program elemei és hatékonysága közötti koherencia javítása érdekében a versenyképességgel és innovációval foglalkozó stratégiai tanácsadó testület tanácsokkal látja el a Bizottságot.

| (66) | A digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról szóló 2005. március 9-i 456/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (26) egy eContentplus néven ismert többéves programot hozott létre. Az említett határozat 2008. december 31-én hatályát veszti. Ezen időpontot követően az európai digitális tartalom hozzáférhetőbbé, használhatóbbá és hasznosíthatóbbá tételét célzó intézkedéseket az e határozattal létrehozott IKT-politika támogatási programjának keretein belül kell folytatni. |
| --- | --- |

(66)

A digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról szóló 2005. március 9-i 456/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (26) egy eContentplus néven ismert többéves programot hozott létre. Az említett határozat 2008. december 31-én hatályát veszti. Ezen időpontot követően az európai digitális tartalom hozzáférhetőbbé, használhatóbbá és hasznosíthatóbbá tételét célzó intézkedéseket az e határozattal létrehozott IKT-politika támogatási programjának keretein belül kell folytatni.

| (67) | A 96/413/EK határozatban meghatározott intézkedéseket a vállalkozási és innovációs programba kell integrálni. A 96/413/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(67)

A 96/413/EK határozatban meghatározott intézkedéseket a vállalkozási és innovációs programba kell integrálni. A 96/413/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. CÍM

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

A versenyképességi és innovációs keretprogram

1. cikk

Létrehozás

(1)   A versenyképesség és az innováció területén a közösségi cselekvés, a KKV-k szükségleteire különös figyelmet fordító keretprogramja (a továbbiakban: a keretprogram) a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra létrehozásra kerül.

(2)   A keretprogram hozzájárul a Közösség, mint fejlett tudásalapú társadalom versenyképességi és innovációs kapacitásához, amely erőteljes gazdasági növekedésen alapuló fenntartható fejlődéssel, valamint a környezet minőségének magas szintű védelmén és javításán nyugvó, rendkívül versenyképes szociális piacgazdasággal rendelkezik.

(3)   A keretprogram nem foglalja magában a Szerződés 166. cikkével összhangban végzett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket. Hozzájárul a kutatás és az innováció közötti szakadék eltűnéséhez, és támogatja az innováció minden formáját.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   A keretprogram célkitűzései a következők:

| a) | a vállalkozások, különösen a KKV-k versenyképességének előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozások, különösen a KKV-k versenyképességének előmozdítása;

| b) | az innováció minden formájának támogatása, beleértve az ökoinnováció támogatását is; |
| --- | --- |

b)

az innováció minden formájának támogatása, beleértve az ökoinnováció támogatását is;

| c) | a fenntartható, versenyképes, innovatív és integrált információs társadalom fejlődésének felgyorsítása; |
| --- | --- |

c)

a fenntartható, versenyképes, innovatív és integrált információs társadalom fejlődésének felgyorsítása;

| d) | az energiahatékonyság, valamint az új és megújuló energiaforrások támogatása valamennyi ágazatban, beleértve a közlekedést is. |
| --- | --- |

d)

az energiahatékonyság, valamint az új és megújuló energiaforrások támogatása valamennyi ágazatban, beleértve a közlekedést is.

(2)   A keretprogram célkitűzéseit a következő, a II. címben megállapított egyedi programok (a továbbiakban: egyedi programok) végrehajtásán keresztül kell megvalósítani:

| a) | a vállalkozási és innovációs program; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozási és innovációs program;

| b) | az információs és kommunikációs technológiák (IKT) politika támogatási programja; |
| --- | --- |

b)

az információs és kommunikációs technológiák (IKT) politika támogatási programja;

| c) | az Intelligens energia – Európa program. |
| --- | --- |

c)

az Intelligens energia – Európa program.

3. cikk

Költségvetés

(1)   A keretprogram végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg 3 621 300 000 EUR.

(2)   Az egyedi programokra vonatkozó indikatív költségvetési bontást az I. melléklet tartalmazza.

(3)   A pénzügyi keret határain belül az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi.

4. cikk

Harmadik országok részvétele

A keretprogram nyitva áll a következő országok részvételére:

| a) | azon Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz (EFTA) tartozó országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, az EGT-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

azon Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz (EFTA) tartozó országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, az EGT-megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően;

| b) | az előcsatlakozási stratégiákból részesülő csatlakozásra váró és tagjelölt országok, a megfelelő keretmegállapodások és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

az előcsatlakozási stratégiákból részesülő csatlakozásra váró és tagjelölt országok, a megfelelő keretmegállapodások és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban;

| c) | a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások létrehozását követően az ezen országokkal meghatározandó rendelkezésekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások létrehozását követően az ezen országokkal meghatározandó rendelkezésekkel összhangban;

| d) | más harmadik országok, amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik. |
| --- | --- |

d)

más harmadik országok, amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik.

II. FEJEZET

A keretprogram végrehajtása

5. cikk

Éves munkaprogramok

(1)   A Bizottság az egyedi programokra vonatkozóan éves munkaprogramokat fogad el a 46. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és figyelemmel a jövőbeli fejlemények kiigazításának szükségességére, különösen az időközi értékelést követően.

A Bizottság biztosítja az éves munkaprogramok végrehajtását, valamint átfogó és késlekedés nélküli tájékoztatást nyújt az Európai Parlamentnek előkészítésükről és végrehajtásukról.

(2)   Az 1 millió EUR-nál magasabb összegű költségvetési előirányzatokra vonatkozó éves munkaprogramok módosításait a 46. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

6. cikk

A keretprogramra vonatkozó közös végrehajtási intézkedések

(1)   A II. cím I. fejezetének 2. szakasza, a II. fejezetének 2. szakasza és III. fejezetének 2. szakasza által körvonalazott eszközök a keretprogram számára közös eszköztárt alkotnak. Valamennyi egyedi program célkitűzéseinek eléréséhez is felhasználhatók az adott éves munkaprogramban foglaltaknak megfelelően. Az eszközök átfogó listáját részletesen a 47. cikkben említett használati útmutató tartalmazza.

(2)   A támogatásnak teljesen összhangban kell lennie a Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályaival és a kapcsolódó eszközökkel. A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazandók. Figyelembe kell venni az átláthatóság és a nemek közötti esélyegyenlőség elvét.

7. cikk

Technikai segítségnyújtás

Az e határozatban megállapított pénzügyi keretösszeg magában foglalhatja az e határozat hatékony és eredményes végrehajtásához és célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő cselekvésekhez, monitoringhoz, ellenőrzéshez, könyvvizsgálathoz és értékeléshez kapcsolódó szükséges kiadásokat.

Az ilyen cselekvések magukban foglalhatják különösen a tanulmányokat, az értekezleteket, az információs tevékenységeket, a kiadványokat, az információcseréhez és -feldolgozáshoz szükséges informatikai eszközökre, rendszerekre és hálózatokra vonatkozó kiadásokat, és minden egyéb olyan technikai, tudományos és igazgatási segítségnyújtásra és szakértelemre vonatkozó kiadást, amelyre a Bizottságnak szüksége lehet e határozat végrehajtásának céljából.

8. cikk

Monitoring és értékelés

(1)   A Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri a keretprogram és egyedi programjai végrehajtását. Megvizsgálja továbbá a keretprogramon belüli, valamint a keretprogram és az egyéb, kiegészítő közösségi programok és – ahol lehetséges – az Unió által társfinanszírozott nemzeti programok közötti szinergiát. Ahol lehet, megvizsgálja a nemi vonatkozások és a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartása érvényesülését a program tevékenységei során.

A Bizottság a keretprogram és minden egyedi program vonatkozásában a pénzügyi végrehajtás eszközeivel támogatott tevékenységekről, az eredményekről és – ahol lehet – a hatásokról éves végrehajtási jelentést készít. Ezenkívül a „vállalkozás és innováció” egyedi program éves jelentése egyértelműen azonosítja az ökoinnovációs tevékenységeket.

(2)   A keretprogramról és annak egyedi programjairól közbenső és végleges értékelést kell készíteni. Az ilyen értékelések az alkalmasságot, a koherenciát, a szinergiákat, a hatékonyságot, az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hasznosságot, valamint – adott esetben és ahol lehet – az alapok szektoronkénti szétosztását vizsgálják. A végleges értékelésnek vizsgálnia kell továbbá, hogy a keretprogram, mint egész és annak egyedi programjai milyen mértékben teljesítették célkitűzésüket.

A közbenső és a végső értékelésnek is megfelelő módszertani megközelítést kell alkalmaznia a keretprogram és az egyedi programok hatásának mérésére célkitűzéseik vonatkozásában, beleértve a versenyképességet, az innovációt, a vállalkozási kedvet, a termelékenység növekedését, a foglalkoztatást és a környezetet.

Az értékeléseknek vizsgálniuk kell a 21. cikk (2) bekezdésében említett hálózati partnerek által nyújtott szolgáltatások minőségét. A közbenső értékelés magában foglalhat korábbi programokra vonatkozó utólagos értékelési elemeket is.

(3)   Az egyedi programok közbenső és végleges értékelését és a szükséges költségvetési előirányzatokat az egyes éves munkaprogramok tartalmazzák.

Az éves munkaprogramoknak minden egyedi program esetében mérhető célkitűzéseket és megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi jelzőket kell meghatározniuk annak értékelésére, hogy milyen hatékonyságúak azok az eredmények, amelyek a keretprogram egésze és az egyedi programok céljainak megvalósításához hozzájárulnak.

A keretprogram közbenső és végleges értékelését és a szükséges költségvetési előirányzatot a vállalkozási és innovációs éves munkaprogram tartalmazza.

(4)   A keretprogram közbenső értékelését 2009. december 31-ig, végleges értékelését 2011. december 31-ig kell elkészíteni.

Az egyedi programok közbenső és végleges értékelését úgy kell elkészíteni, hogy azok eredményeit figyelembe lehessen venni a keretprogram közbenső és végleges értékelése során.

(5)   A keretprogram és annak egyedi programjai éves végrehajtási jelentéseit, valamint közbenső és végleges értékelésének főbb eredményeit a Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

9. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   A Bizottság biztosítja, hogy amennyiben az e határozat értelmében finanszírozott cselekvéseket végrehajtják, a Közösség pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelettel összhangban a csalás, a korrupció és minden egyéb jogellenes tevékenység megelőzése érdekében hozott intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelésével, valamint – amennyiben szabálytalanságokat állapítanak meg – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásával.

(2)   Az e határozat értelmében finanszírozott közösségi cselekvések esetében a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK rendeletet kell alkalmazni a közösségi jogszabályi rendelkezés elleni bármely jogsértésre, beleértve a keretprogram által keletkeztetett szerződéses kötelezettség egy gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása miatt történő megsértését is, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az Európai Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének valamely indokolatlan kiadási tétel következtében.

(3)   Az e határozat alapján meghozott valamennyi végrehajtási intézkedésnek rendelkeznie kell különösen a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselője által történő, vagy az Európai Számvevőszék könyvvizsgálatain keresztül történő, szükség esetén helyszíni felülvizsgálat és pénzügyi ellenőrzés lehetőségéről.

II. CÍM

AZ EGYEDI PROGRAMOK

I. FEJEZET

A vállalkozási és innovációs program

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

10. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1)   A vállalatok, különösen a KKV-k, a vállalkozás, az innováció – ideértve az ökoinnovációt – és az ipari versenyképesség támogatására vállalkozási és innovációs program kerül létrehozásra.

(2)   A vállalkozási és innovációs program a következők támogatására, javítására, ösztönzésére és előmozdítására vonatkozó cselekvéseket írja elő:

| a) | a KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés, valamint az innovációs tevékenységekbe történő befektetések eszközlése; |
| --- | --- |

a)

a KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés, valamint az innovációs tevékenységekbe történő befektetések eszközlése;

| b) | a KKV-k közötti együttműködés kedvező feltételeinek megteremtése, különösen a határokon átnyúló együttműködés területén; |
| --- | --- |

b)

a KKV-k közötti együttműködés kedvező feltételeinek megteremtése, különösen a határokon átnyúló együttműködés területén;

| c) | a vállalkozások minden típusú innovációja; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozások minden típusú innovációja;

| d) | ökoinnováció; |
| --- | --- |

d)

ökoinnováció;

| e) | vállalkozói és innovációs kultúra; |
| --- | --- |

e)

vállalkozói és innovációs kultúra;

| f) | a vállalkozáshoz és az innovációhoz kapcsolódó gazdasági és igazgatási reform. |
| --- | --- |

f)

a vállalkozáshoz és az innovációhoz kapcsolódó gazdasági és igazgatási reform.

11. cikk

Hozzáférés a KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz

A KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz és az innovációs tevékenységekbe – beleértve az ökoinnovációt is – történő befektetések finanszírozásához való hozzáféréssel kapcsolatos cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

| a) | a kockázatitőke-alapok befektetési volumene és az informális befektetők által támogatott befektetési eszközök növelését; |
| --- | --- |

a)

a kockázatitőke-alapok befektetési volumene és az informális befektetők által támogatott befektetési eszközök növelését;

| b) | a KKV-k hitelfinanszírozási eszközei áttételének a biztosítását; |
| --- | --- |

b)

a KKV-k hitelfinanszírozási eszközei áttételének a biztosítását;

| c) | a KKV-k számára a pénzügyi környezet és befektetési felkészültségük és javítását. |
| --- | --- |

c)

a KKV-k számára a pénzügyi környezet és befektetési felkészültségük és javítását.

12. cikk

A KKV-k közötti együttműködés

A KKV-k közötti együttműködéshez kapcsolódó cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

| a) | a KKV-kat támogató szolgáltatások előmozdítását; |
| --- | --- |

a)

a KKV-kat támogató szolgáltatások előmozdítását;

| b) | a KKV-k más vállalkozásokkal vagy innovációs szereplőkkel való, határokon átnyúló együttműködését segítő és ösztönző intézkedésekhez való hozzájárulást, beleértve a KKV-k részvételét az európai és nemzetközi szabványosításban; |
| --- | --- |

b)

a KKV-k más vállalkozásokkal vagy innovációs szereplőkkel való, határokon átnyúló együttműködését segítő és ösztönző intézkedésekhez való hozzájárulást, beleértve a KKV-k részvételét az európai és nemzetközi szabványosításban;

| c) | a nemzetközi üzleti együttműködés előmozdítását és megkönnyítését, regionális szinten és a KKV-hálózatokon keresztül is, a gazdasági és ipari tevékenységeik koordinálásának és fejlesztésének érdekében. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi üzleti együttműködés előmozdítását és megkönnyítését, regionális szinten és a KKV-hálózatokon keresztül is, a gazdasági és ipari tevékenységeik koordinálásának és fejlesztésének érdekében.

13. cikk

Innovációs tevékenységek

Az innovációhoz kapcsolódó cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

| a) | az ágazat specifikus innováció, a klaszterek, az innovációs hálózatok, az állami-magán innovációs partnerségek (PPP-k) és az érintett nemzetközi szervezetekkel való együttműködés, valamint az innovációmenedzsment alkalmazásának előmozdítását; |
| --- | --- |

a)

az ágazat specifikus innováció, a klaszterek, az innovációs hálózatok, az állami-magán innovációs partnerségek (PPP-k) és az érintett nemzetközi szervezetekkel való együttműködés, valamint az innovációmenedzsment alkalmazásának előmozdítását;

| b) | az üzleti innováció érdekében a nemzeti és regionális programok támogatását; |
| --- | --- |

b)

az üzleti innováció érdekében a nemzeti és regionális programok támogatását;

| c) | az innovatív technológiák és koncepciók alkalmazásának, valamint a már létező technológiák és koncepciók innovatív alkalmazásának támogatását; |
| --- | --- |

c)

az innovatív technológiák és koncepciók alkalmazásának, valamint a már létező technológiák és koncepciók innovatív alkalmazásának támogatását;

| d) | a transznacionális ismeret- és technológiaátadásra, valamint a szellemi és ipari tulajdonjogok védelmére és kezelésére vonatkozó szolgáltatások támogatását; |
| --- | --- |

d)

a transznacionális ismeret- és technológiaátadásra, valamint a szellemi és ipari tulajdonjogok védelmére és kezelésére vonatkozó szolgáltatások támogatását;

| e) | új típusú innovációs szolgáltatások kifejlesztését és felfedezését; |
| --- | --- |

e)

új típusú innovációs szolgáltatások kifejlesztését és felfedezését;

| f) | az adatok archiválásán és átadásán keresztül a technológia és az ismeretek előmozdítását. |
| --- | --- |

f)

az adatok archiválásán és átadásán keresztül a technológia és az ismeretek előmozdítását.

14. cikk

Ökoinnovációs tevékenységek

Az ökoinnovációval kapcsolatos tevékenység körébe a következők tartozhatnak:

| a) | környezetvédelmi technológiák és ökoinnovációs tevékenységek átvételének támogatása; |
| --- | --- |

a)

környezetvédelmi technológiák és ökoinnovációs tevékenységek átvételének támogatása;

| b) | a többek között az ökoinnovációba beruházó cégeket egyenlő feltételekkel kezelő kockázati tőkealapokba való társbefektetés a II. mellékletben meghatározott eljárás szerint; |
| --- | --- |

b)

a többek között az ökoinnovációba beruházó cégeket egyenlő feltételekkel kezelő kockázati tőkealapokba való társbefektetés a II. mellékletben meghatározott eljárás szerint;

| c) | ökoinnovációs hálózatok és csoportok, valamint az állami és magán partnerségek támogatása az ökoinnováció területén, az üzleti szolgáltatások fejlesztése és az ökoinnováció előmozdítása vagy támogatása; |
| --- | --- |

c)

ökoinnovációs hálózatok és csoportok, valamint az állami és magán partnerségek támogatása az ökoinnováció területén, az üzleti szolgáltatások fejlesztése és az ökoinnováció előmozdítása vagy támogatása;

| d) | az ökoinnováció új és integrált megközelítéseinek támogatása olyan területeken mint a környezetgazdálkodás és a teljes élettartamot figyelembe vevő környezetbarát termék-, folyamat- és szolgáltatástervezés. |
| --- | --- |

d)

az ökoinnováció új és integrált megközelítéseinek támogatása olyan területeken mint a környezetgazdálkodás és a teljes élettartamot figyelembe vevő környezetbarát termék-, folyamat- és szolgáltatástervezés.

15. cikk

Vállalkozás és az innovációs kultúra

A vállalkozással és az innovációs kultúrával kapcsolatos cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

| a) | a vállalkozói kedv, a vállalkozási képesség és kultúra ösztönzését, valamint a vállalkozói kockázat és sikerek egyensúlyát, különösen a nők és a fiatalok tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozói kedv, a vállalkozási képesség és kultúra ösztönzését, valamint a vállalkozói kockázat és sikerek egyensúlyát, különösen a nők és a fiatalok tekintetében;

| b) | az innováció, a vállalkozásfejlesztés és növekedés számára kedvező üzleti környezet megteremtésének ösztönzését; |
| --- | --- |

b)

az innováció, a vállalkozásfejlesztés és növekedés számára kedvező üzleti környezet megteremtésének ösztönzését;

| c) | a politikák kidolgozása és a szereplők közötti együttműködés – beleértve a nemzeteken átívelő együttműködést – támogatása, különös tekintettel a programok és intézkedések KKV-barát jellegének előmozdítására; |
| --- | --- |

c)

a politikák kidolgozása és a szereplők közötti együttműködés – beleértve a nemzeteken átívelő együttműködést – támogatása, különös tekintettel a programok és intézkedések KKV-barát jellegének előmozdítására;

| d) | vállalkozások alapításának, átruházásának és átvételének ösztönzése. |
| --- | --- |

d)

vállalkozások alapításának, átruházásának és átvételének ösztönzése.

16. cikk

A vállalkozással és az innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reform

A vállalkozással és az innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reformot érintő cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

| a) | az adatgyűjtést, a teljesítményelemzést és monitoringot, valamint a politika kidolgozását és koordinálását; |
| --- | --- |

a)

az adatgyűjtést, a teljesítményelemzést és monitoringot, valamint a politika kidolgozását és koordinálását;

| b) | az ipari és szolgáltatási ágazathoz kapcsolódó versenyképességi stratégiák meghatározásához és támogatásához való hozzájárulást; |
| --- | --- |

b)

az ipari és szolgáltatási ágazathoz kapcsolódó versenyképességi stratégiák meghatározásához és támogatásához való hozzájárulást;

| c) | a kölcsönös tanulás támogatása az országos, regionális és helyi adminisztráció kiváló színvonalának elérése céljából. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös tanulás támogatása az országos, regionális és helyi adminisztráció kiváló színvonalának elérése céljából.

2. szakasz

Végrehajtás

17. cikk

A KKV-knak biztosított közösségi pénzügyi eszközök

(1)   A közösségi pénzügyi eszközöket azzal a céllal kell működtetni, hogy megkönnyítsék a KKV-k számára működésük egyes szakaszaiban a finanszírozáshoz való hozzáférést: a magvető, az induló, a növekedési, valamint az átadási szakasz során. A KKV-k által az olyan tevékenységekbe történő beruházások, mint a technológiafejlesztés, az innováció – beleértve az ökoinnovációt – a technológiaátadás, valamint üzleti tevékenységük határokon átnyúló bővülése, a megfelelő pénzügyi eszközök alkalmazási körébe tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eszközök a következők:

| a) | a gyorsan növekvő és innovatív KKV-k támogatása (GIF); |
| --- | --- |

a)

a gyorsan növekvő és innovatív KKV-k támogatása (GIF);

| b) | a KKV-garanciakeret (SMEG); |
| --- | --- |

b)

a KKV-garanciakeret (SMEG);

| c) | a kapacitáskiépítési rendszer (CBS). |
| --- | --- |

c)

a kapacitáskiépítési rendszer (CBS).

(3)   A különböző eszközöket érintő végrehajtási intézkedéseket a II. melléklet tartalmazza.

18. cikk

A gyorsan növekvő és innovatív KKV-k támogatása

(1)   A GIF-et a Bizottság nevében az Európai Beruházási Alap (EBA) működteti.

A GIF a következő feladatokat végzi:

| a) | az európai kockázatitőke-piac fejlesztése céljából a KKV-k alapításához és finanszírozásához való hozzájárulás, valamint a saját tőkével és a kockázati tőkével kapcsolatos piaci rés csökkentése, amely akadályozza a KKV-kat növekedési potenciáljuk kihasználásában; |
| --- | --- |

a)

az európai kockázatitőke-piac fejlesztése céljából a KKV-k alapításához és finanszírozásához való hozzájárulás, valamint a saját tőkével és a kockázati tőkével kapcsolatos piaci rés csökkentése, amely akadályozza a KKV-kat növekedési potenciáljuk kihasználásában;

| b) | az innovatív és a nagy növekedési potenciállal rendelkező – különösen kutatási, fejlesztési és egyéb innovációs tevékenységeket végző – KKV-k támogatása. |
| --- | --- |

b)

az innovatív és a nagy növekedési potenciállal rendelkező – különösen kutatási, fejlesztési és egyéb innovációs tevékenységeket végző – KKV-k támogatása.

(2)   A GIF a következő két részből áll:

| — | az első rész, a „GIF 1” a kezdeti szakaszban történő (magvető, induló) beruházásokat foglalja magában. Ez a szakosodott kockázatitőke-alapokba, úgymint a kezdeti szakaszban történő, a regionálisan működő, illetve a meghatározott ágazatokat, technológiákat vagy a kutatást és technológiai fejlődést célzó alapokba és az inkubátorházakhoz kapcsolódó alapokba fektet be, amelyek cserébe a KKV-k számára tőkét biztosítanak. Az üzleti befektetők által támogatott alapokban és befektetési eszközökben is részt vehet társfinanszírozóként. |
| --- | --- |

—

az első rész, a „GIF 1” a kezdeti szakaszban történő (magvető, induló) beruházásokat foglalja magában. Ez a szakosodott kockázatitőke-alapokba, úgymint a kezdeti szakaszban történő, a regionálisan működő, illetve a meghatározott ágazatokat, technológiákat vagy a kutatást és technológiai fejlődést célzó alapokba és az inkubátorházakhoz kapcsolódó alapokba fektet be, amelyek cserébe a KKV-k számára tőkét biztosítanak. Az üzleti befektetők által támogatott alapokban és befektetési eszközökben is részt vehet társfinanszírozóként.

| — | a második rész, a „GIF 2” a bővítési szakaszban történő beruházásokat foglalja magában, és a szakosodott kockázatitőke-alapokba fektet be, amelyek cserébe az innovatív, gyorsan növekvő KKV-k számára kvázitőkét vagy tőkét biztosítanak azok bővítési szakaszában. A GIF 2 befektetései elkerülik a vagyonkifosztásra irányuló kivásárlásokat és a kiváltási tőkét. |
| --- | --- |

—

a második rész, a „GIF 2” a bővítési szakaszban történő beruházásokat foglalja magában, és a szakosodott kockázatitőke-alapokba fektet be, amelyek cserébe az innovatív, gyorsan növekvő KKV-k számára kvázitőkét vagy tőkét biztosítanak azok bővítési szakaszában. A GIF 2 befektetései elkerülik a vagyonkifosztásra irányuló kivásárlásokat és a kiváltási tőkét.

A GIF közvetítőkbe is befektethet, adott esetben olyan nemzeti vagy regionális programokkal együttműködve, amelyek célja a kisvállalkozásokban érdekelt befektetési cégek fejlesztése.

A GIF által biztosított finanszírozás mellett az alapokba befektetett tőke nagyobb részét a piacgazdasági befektetési elvnek megfelelő körülmények között működő befektetők adják, függetlenül ezen befektetők jogi természetétől és tulajdonosi szerkezetétől.

19. cikk

A KKV-garanciakeret

(1)   A KKV-garanciakeretet a Bizottság nevében az EBA működteti.

A KKV-garanciakeret a következő feladatokat végzi:

| a) | viszont- vagy adott esetben együttes garanciák biztosítása a jogosult országokban működő garanciaprogramok számára; |
| --- | --- |

a)

viszont- vagy adott esetben együttes garanciák biztosítása a jogosult országokban működő garanciaprogramok számára;

| b) | közvetlen garanciák biztosítása bármely más megfelelő pénzügyi közvetítő számára. |
| --- | --- |

b)

közvetlen garanciák biztosítása bármely más megfelelő pénzügyi közvetítő számára.

(2)   A KKV-garanciakeret a következő négy részből áll:

| — | az első rész: a) hitelfinanszírozás kölcsönökön vagy lízingen keresztül, amelynek feladata, hogy KKV-knak bizonyos tudásalapú tevékenységekhez – úgymint a technológiai fejlesztéshez, az innovációhoz és a technológiaátadáshoz – kapcsolódó magasabb kockázat vagy a megfelelő garancia hiánya miatti, a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos különleges nehézségeit csökkentse. |
| --- | --- |

—

az első rész: a) hitelfinanszírozás kölcsönökön vagy lízingen keresztül, amelynek feladata, hogy KKV-knak bizonyos tudásalapú tevékenységekhez – úgymint a technológiai fejlesztéshez, az innovációhoz és a technológiaátadáshoz – kapcsolódó magasabb kockázat vagy a megfelelő garancia hiánya miatti, a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos különleges nehézségeit csökkentse.

| — | a második rész: b) mikrohitel biztosítása annak ösztönzése érdekében, hogy a pénzintézetek nagyobb szerepet vállaljanak a kisebb összegű kölcsönök biztosításán keresztül, amelyek az elégtelen garanciákkal rendelkező kölcsönfelvevők esetében egy ügyfélre vetítve arányosan nagyobb kezelési költséggel járnak. A garanciákon vagy viszontgaranciákon kívül a pénzügyi közvetítők támogatásban részesülhetnek a mikrohitel-finanszírozással járó magas adminisztrációs költségek részbeni ellensúlyozására. |
| --- | --- |

—

a második rész: b) mikrohitel biztosítása annak ösztönzése érdekében, hogy a pénzintézetek nagyobb szerepet vállaljanak a kisebb összegű kölcsönök biztosításán keresztül, amelyek az elégtelen garanciákkal rendelkező kölcsönfelvevők esetében egy ügyfélre vetítve arányosan nagyobb kezelési költséggel járnak. A garanciákon vagy viszontgaranciákon kívül a pénzügyi közvetítők támogatásban részesülhetnek a mikrohitel-finanszírozással járó magas adminisztrációs költségek részbeni ellensúlyozására.

| — | a harmadik rész: c) a KKV-k tőke- vagy kvázitőke-befektetéseinek garanciája, amely magában foglalja az olyan befektetéseket, amelyek magvető tőkét és/vagy tőkét biztosítanak a vállalkozás induló szakaszában, valamint mezzanine finanszírozást, hogy csökkenjenek a KKV-k előtt álló, gyenge pénzügyi struktúrájukból fakadó vagy az üzleti vállalkozás átadásából származó nehézségek. |
| --- | --- |

—

a harmadik rész: c) a KKV-k tőke- vagy kvázitőke-befektetéseinek garanciája, amely magában foglalja az olyan befektetéseket, amelyek magvető tőkét és/vagy tőkét biztosítanak a vállalkozás induló szakaszában, valamint mezzanine finanszírozást, hogy csökkenjenek a KKV-k előtt álló, gyenge pénzügyi struktúrájukból fakadó vagy az üzleti vállalkozás átadásából származó nehézségek.

| — | a negyedik rész: d) A KKV-k hitelportfóliójának értékpapírosítása, amely a KKV-k számára kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási megállapodások alapján. E tranzakciók támogatásának feltétele az intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a mozgósított tőkéből származó likviditás jelentős részét ésszerű időn belül új KKV-hitelezésre fordítsák. Az új, idegen tőkével való finanszírozás nagyságát a garantált portfóliókockázat nagysága alapján számítják ki, és a lejárati idővel együtt ebben is minden, tőkét nyújtó intézménnyel külön állapodnak meg. |
| --- | --- |

—

a negyedik rész: d) A KKV-k hitelportfóliójának értékpapírosítása, amely a KKV-k számára kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási megállapodások alapján. E tranzakciók támogatásának feltétele az intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a mozgósított tőkéből származó likviditás jelentős részét ésszerű időn belül új KKV-hitelezésre fordítsák. Az új, idegen tőkével való finanszírozás nagyságát a garantált portfóliókockázat nagysága alapján számítják ki, és a lejárati idővel együtt ebben is minden, tőkét nyújtó intézménnyel külön állapodnak meg.

20. cikk

A kapacitáskiépítési rendszer

(1)   A kapacitáskiépítési rendszert a nemzetközi pénzügyi intézményekkel – beleértve az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD), az Európai Beruházási Bankot (EBB), az Európai Befektetési Alapot (EBA) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankját (CEB) – kell működtetni.

A kapacitáskiépítési rendszer a következő feladatokat végzi:

| a) | az innovatív vagy a magas növekedési potenciállal rendelkező KKV-kba befektető alapok vagy más pénzügyi közvetítők befektetésének és technológiai ismereteinek a javítása; |
| --- | --- |

a)

az innovatív vagy a magas növekedési potenciállal rendelkező KKV-kba befektető alapok vagy más pénzügyi közvetítők befektetésének és technológiai ismereteinek a javítása;

| b) | a KKV-k számára a hitelnyújtás ösztönzése a hitelértékelési eljárás javításán keresztül. |
| --- | --- |

b)

a KKV-k számára a hitelnyújtás ösztönzése a hitelértékelési eljárás javításán keresztül.

(2)   A kapacitáskiépítési rendszer a magvetőtőke-finanszírozási cselekvésből és a partnerségi cselekvésből áll.

A magvetőtőke-finanszírozási cselekvés támogatást nyújt az innovatív és az egyéb, növekedési potenciállal rendelkező KKV-k számára – beleértve a hagyományos gazdaságban szereplőket is – a kockázati tőke kínálat ösztönzésére, a magvetőtőke-alapok és indulófinanszírozási alapok vagy hasonló szervezetek támogatásán keresztül. Támogatást biztosíthat a különleges befektetési vagy technológiai ismeretekkel rendelkező kiegészítő személyzet hosszú távú alkalmazására.

A partnerségi cselekvés támogatást biztosít a pénzügyi közvetítők számára a KKV-k hitelfinanszírozására vonatkozó hitelértékelési eljárás javítása érdekében nyújtott technikai segítség költségeinek fedezésére, hogy ösztönözzék az azon országokban lévő KKV-k finanszírozását, ahol a banki közvetítés alacsonyabb szinten áll.

A partnerségi cselekvés alkalmazásában az „alacsonyabb szinten álló banki közvetítés” azon országokban lévő bankokra vonatkozik, ahol a hazai hitel a bruttó hazai termékének százalékában kifejezve jelentősen a közösségi átlag alatt van az Európai Központi Bank vagy a Nemzetközi Valutaalap vonatkozó adatai alapján.

A partnerségi cselekvés a nemzetközi pénzügyi intézmények által a jogosult országokban a partnerbankoknak vagy pénzügyi intézményeknek biztosított hitelkereteket vagy a kockázatmegosztást kíséri. A partnerségi cselekvés jelentős része a bankok és más pénzügyi intézmények arra vonatkozó képességeinek a javításához kapcsolódik, hogy a jelentős ökoinnovációs összetevővel rendelkező projektek kereskedelmi életképességét felmérjék.

21. cikk

A vállalkozást és az innovációt támogató szolgáltatások

(1)   A vállalkozást és az innovációt támogató szolgáltatásokat ösztönözni kell, különösen a KKV-k esetében.

(2)   Tekintettel a már létező, vállalkozásokat támogató európai hálózatok tapasztalatára és szakmai ismeretére, a pénzügyi támogatást a hálózati partnereknek lehet nyújtani, különösen a következők biztosítása érdekében:

| a) | az információra, a visszacsatolásra, a vállalkozások együttműködésére és nemzetközivé tételére vonatkozó szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

az információra, a visszacsatolásra, a vállalkozások együttműködésére és nemzetközivé tételére vonatkozó szolgáltatások;

| b) | az innovációra, valamint a technológia- és az ismeretátadásra vonatkozó szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

az innovációra, valamint a technológia- és az ismeretátadásra vonatkozó szolgáltatások;

| c) | a hetedik KTF-keretprogramban való KKV részvétel bátorítására vonatkozó szolgáltatások. |
| --- | --- |

c)

a hetedik KTF-keretprogramban való KKV részvétel bátorítására vonatkozó szolgáltatások.

Az ilyen szolgáltatásokra vonatkozó részleteket a III. melléklet tartalmazza.

(3)   A Bizottság a hálózati partnereket a (2) bekezdésben említett különböző szolgáltatásokkal kapcsolatos ajánlattételi felhívások útján választja ki. Ezeket követően a Bizottság a kiválasztott partnerekkel partnerségi keretmegállapodást köthet, amely a felajánlott tevékenységek típusát, a támogatások odaítélésére vonatkozó eljárását és mindkét fél általános jogait és kötelezettségeit tartalmazza. A partnerségi keretmegállapodás a program egész időtartamára érvényes lehet.

(4)   A (2) bekezdésben említett szolgáltatásokon kívül a Bizottság pénzügyi támogatást biztosíthat a keretprogram egyéb tevékenységeinek végrehajtására, de ezek az ajánlattételi felhívások korlátozhatók a hálózati partnerek körére. Az ilyen szolgáltatásoknak biztosítaniuk kell, hogy az érdeklődő felek és a potenciális ajánlattevők széles körű segítséget kapjanak a keretprogram alá tartozó támogatási lehetőségek tekintetében.

(5)   A Bizottság a hálózati partnereket a megfelelő együttműködési és működési támogatás rendelkezésre bocsátásán keresztül támogatja. Az azon országokban létrehozott szervezetek, amelyek nem vesznek részt a keretprogramban, részesülhetnek ebből az együttműködési és működési támogatásból.

(6)   A Bizottság biztosítja a hálózati partnerek együttműködését, valamint azt, hogy abban az esetben, ha a hálózati partner nem tud egy megkeresésre közvetlenül válaszolni, akkor azt egy illetékes hálózati partnerhez utalja.

22. cikk

Innovációs és ökoinnovációs kísérleti és piaci előállítási projektek

A Közösségnek támogatást kell nyújtania közösségi vonatkozású, technikailag már sikerrel bemutatkozott, de a kézzelfogható kockázat miatt a piacon még nem jelentős mértékben elterjedt innovatív vagy ökoinnovatív technikák, termékek vagy gyakorlatok első alkalmazásával vagy piaci előállításával foglalkozó projekteknek. E projekteknek elő kell mozdítaniuk az ilyen technikák, termékek vagy gyakorlatok szélesebb körű használatát a részt vevő országokban, és meg kell könnyíteniük piaci elterjedésüket.

23. cikk

Politikaelemzés, fejlesztés és koordináció és ikerintézményi együttműködés (twinning)

A résztvevő országokkal kapcsolatos politikaelemzés, fejlesztés és koordináció támogatása a következőket foglalhatja magában:

| a) | amennyiben lehetséges, hivatalos statisztikákon alapuló tanulmányok, adatgyűjtés, felmérések és kiadványok készítését; |
| --- | --- |

a)

amennyiben lehetséges, hivatalos statisztikákon alapuló tanulmányok, adatgyűjtés, felmérések és kiadványok készítését;

| b) | az ikerintézményi együttműködéseket és szakértők,– beleértve a közintézmények szakértőit is, a KKV-k és az érdekelt felek által küldött szakértőket – üléseinek, konferenciáknak és más rendezvényeknek a szervezését; |
| --- | --- |

b)

az ikerintézményi együttműködéseket és szakértők,– beleértve a közintézmények szakértőit is, a KKV-k és az érdekelt felek által küldött szakértőket – üléseinek, konferenciáknak és más rendezvényeknek a szervezését;

| c) | a tudatosság növelését, hálózatok kiépítését és egyéb vonatkozó tevékenységeket; |
| --- | --- |

c)

a tudatosság növelését, hálózatok kiépítését és egyéb vonatkozó tevékenységeket;

| d) | a nemzeti és regionális teljesítmények értékelését, valamint a legjobb gyakorlatok kidolgozását, azok terjesztését és megvalósítását. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti és regionális teljesítmények értékelését, valamint a legjobb gyakorlatok kidolgozását, azok terjesztését és megvalósítását.

24. cikk

A vállalkozási és innovációs program támogatási intézkedései

A Bizottság a következőket végzi el rendszeresen:

| a) | a versenyképesség és az ágazati kérdések elemzése és monitoringja, az európai ipar versenyképességéről szóló éves bizottsági jelentése számára is; |
| --- | --- |

a)

a versenyképesség és az ágazati kérdések elemzése és monitoringja, az európai ipar versenyképességéről szóló éves bizottsági jelentése számára is;

| b) | a vállalkozások versenyképességéhez különösen szükséges közösségi intézkedések hatásvizsgálatainak az elkészítése és közzététele, a meglévő, az innovációnak a Közösségben való vonzóbbá tételét célzó jogszabályok egyszerűsítésére vagy új jogszabályi intézkedések létrehozására váró területek azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozások versenyképességéhez különösen szükséges közösségi intézkedések hatásvizsgálatainak az elkészítése és közzététele, a meglévő, az innovációnak a Közösségben való vonzóbbá tételét célzó jogszabályok egyszerűsítésére vagy új jogszabályi intézkedések létrehozására váró területek azonosítása érdekében;

| c) | a vállalkozási és innovációs program egyedi szempontjainak vagy egyedi végrehajtási intézkedéseinek értékelése; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozási és innovációs program egyedi szempontjainak vagy egyedi végrehajtási intézkedéseinek értékelése;

| d) | a vállalkozási és innovációs programmal kapcsolatos megfelelő információk terjesztése. |
| --- | --- |

d)

a vállalkozási és innovációs programmal kapcsolatos megfelelő információk terjesztése.

3. szakasz

ÉVES Munkaprogram

25. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 10. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

| a) | a végrehajtásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtásához szükséges intézkedéseket;

| b) | a prioritásokat; |
| --- | --- |

b)

a prioritásokat;

| c) | a mennyiségi és minőségi célokat; |
| --- | --- |

c)

a mennyiségi és minőségi célokat;

| d) | megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához;

| e) | a működési menetrendet; |
| --- | --- |

e)

a működési menetrendet;

| f) | a részvétel szabályait; |
| --- | --- |

f)

a részvétel szabályait;

| g) | az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait. |
| --- | --- |

g)

az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait.

Az éves munkaprogramnak világosan azonosítania kell az ökoinnovációt elősegítő intézkedéseket.

A 24. cikk (programtámogató intézkedések) szerinti tevékenységek nem tartoznak az éves munkaprogramba.

II. FEJEZET

Az IKT-politika támogatásának programja

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

26. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1)   Az IKT-politika támogatásának programja az IKT-politika támogatása érdekében létrehozásra kerül.

(2)   Az IKT-politika támogatásának programja a következő cselekvésekről rendelkezik:

| a) | az egységes európai információs tér kialakítása, valamint az IKT-termékek és -szolgáltatások, illetve az IKT-alapú termékek és szolgáltatások belső piacának erősítése; |
| --- | --- |

a)

az egységes európai információs tér kialakítása, valamint az IKT-termékek és -szolgáltatások, illetve az IKT-alapú termékek és szolgáltatások belső piacának erősítése;

| b) | az innováció ösztönzése az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházáson keresztül; |
| --- | --- |

b)

az innováció ösztönzése az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházáson keresztül;

| c) | egy integrált információs társadalom és a közérdekű szolgáltatások területén hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakítása, valamint az életminőség javítása. |
| --- | --- |

c)

egy integrált információs társadalom és a közérdekű szolgáltatások területén hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakítása, valamint az életminőség javítása.

(3)   A (2) bekezdésben említett cselekvések végrehajtása során különös hangsúlyt kell fektetni azon lehetőségek és előnyök előmozdítására és a rájuk vonatkozó tudatosság növelésére, amelyeket az IKT a polgárok, az állami hatóságok és a vállalkozások, különösen a KKV-k számára jelent.

27. cikk

Az egységes európai információs tér

Az egységes európai információs térrel kapcsolatos cselekvések céljai:

| a) | az IKT-alapú szolgáltatásokhoz való folyamatos hozzáférés biztosítása, valamint a digitális kommunikáció és szolgáltatások gyors, megfelelő és hatékony konvergenciáját elősegítő keretfeltételek megteremtése, beleértve többek között az interoperabilitást, a nyílt szabványok használatát, valamint a biztonság és a megbízhatóság aspektusait; |
| --- | --- |

a)

az IKT-alapú szolgáltatásokhoz való folyamatos hozzáférés biztosítása, valamint a digitális kommunikáció és szolgáltatások gyors, megfelelő és hatékony konvergenciáját elősegítő keretfeltételek megteremtése, beleértve többek között az interoperabilitást, a nyílt szabványok használatát, valamint a biztonság és a megbízhatóság aspektusait;

| b) | a digitális tartalom fejlesztésére vonatkozó feltételek javítása, a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség figyelembe vételével; |
| --- | --- |

b)

a digitális tartalom fejlesztésére vonatkozó feltételek javítása, a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség figyelembe vételével;

| c) | az európai információs társadalom monitoringja az adatgyűjtésen és a fejlődés elemzésén, a digitális kommunikációs szolgáltatások – beleértve az internet fejlesztését, a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférést és azok elterjedését, valamint a tartalom és a szolgáltatások fejlesztését – hozzáférhetőségén és használatán keresztül. |
| --- | --- |

c)

az európai információs társadalom monitoringja az adatgyűjtésen és a fejlődés elemzésén, a digitális kommunikációs szolgáltatások – beleértve az internet fejlesztését, a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférést és azok elterjedését, valamint a tartalom és a szolgáltatások fejlesztését – hozzáférhetőségén és használatán keresztül.

28. cikk

Az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházásokon keresztül történő innováció

Az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházásokon keresztül történő innovációval kapcsolatos cselekvések céljai:

| a) | az IKT által lehetővé tett folyamatokban, szolgáltatásokban és termékekben az innováció előmozdítása, különösen a KKV-k és a közszolgáltatások területén, figyelembe véve a szükséges tudásbeli követelményeket; |
| --- | --- |

a)

az IKT által lehetővé tett folyamatokban, szolgáltatásokban és termékekben az innováció előmozdítása, különösen a KKV-k és a közszolgáltatások területén, figyelembe véve a szükséges tudásbeli követelményeket;

| b) | a köz- és a magánszféra interakciójának, valamint az állami és magán partnerségek (PPP-k) előmozdítása az innováció és az IKT-ba történő beruházások fokozása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a köz- és a magánszféra interakciójának, valamint az állami és magán partnerségek (PPP-k) előmozdítása az innováció és az IKT-ba történő beruházások fokozása érdekében;

| c) | azon lehetőségek és előnyök előmozdítása és a rájuk vonatkozó tudatosság növelése, amelyeket az IKT és új alkalmazásai a polgárok és a vállalkozások számára jelentenek, beleértve az új IKT iránti bizalom és nyitottság megerősítését, valamint az IKT kirajzolódó fejlődési irányairól szóló európai szintű viták ösztönzését. |
| --- | --- |

c)

azon lehetőségek és előnyök előmozdítása és a rájuk vonatkozó tudatosság növelése, amelyeket az IKT és új alkalmazásai a polgárok és a vállalkozások számára jelentenek, beleértve az új IKT iránti bizalom és nyitottság megerősítését, valamint az IKT kirajzolódó fejlődési irányairól szóló európai szintű viták ösztönzését.

29. cikk

Integrált információs társadalom, valamint a közérdekű szolgáltatások területén hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakítása és az életminőség javítása

Egy integrált információs társadalom, valamint a közérdekű területeken hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakításával és az életminőség javításával kapcsolatos cselekvések céljai:

| a) | az IKT bővítése, beleértve a digitális tartalmat, hozzáférést és a digitális műveltséget; |
| --- | --- |

a)

az IKT bővítése, beleértve a digitális tartalmat, hozzáférést és a digitális műveltséget;

| b) | az IKT-alkalmazással kapcsolatos bizalom erősítése, valamint az IKT alkalmazásának támogatása, különösen az adatvédelem kérdéseit illetően; |
| --- | --- |

b)

az IKT-alkalmazással kapcsolatos bizalom erősítése, valamint az IKT alkalmazásának támogatása, különösen az adatvédelem kérdéseit illetően;

| c) | a közérdekű szolgáltatások területén és az IKT által lehetővé tett társadalmi részvétel érdekében az elektronikai szolgáltatások minőségének, hatékonyságának, hozzáférhetőségének és elérhetőségének javítása, beleértve szükség szerint az interoperábilis páneurópai vagy határokon átnyúló közszolgáltatásokat, valamint a közös érdekű szolgáltatási elemek kialakítását és a helyes gyakorlatok cseréjét. |
| --- | --- |

c)

a közérdekű szolgáltatások területén és az IKT által lehetővé tett társadalmi részvétel érdekében az elektronikai szolgáltatások minőségének, hatékonyságának, hozzáférhetőségének és elérhetőségének javítása, beleértve szükség szerint az interoperábilis páneurópai vagy határokon átnyúló közszolgáltatásokat, valamint a közös érdekű szolgáltatási elemek kialakítását és a helyes gyakorlatok cseréjét.

2. szakasz

Végrehajtás

1. alszakasz

A projektek, a legjobb gyakorlatokra vonatkozó cselekvések és a tematikus hálózatok megvalósítása

30. cikk

Általános szabályok

Az IKT-politikát támogató programot projektekkel, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvésekkel és tematikus hálózatokkal lehet végrehajtani, beleértve a páneurópai dimenziójú innovatív közszolgáltatások széles körű kipróbálására és demonstrációjára vonatkozó cselekvéseket.

A projektek, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések és a tematikus hálózatok célja az innovatív IKT-alapú megoldások terjesztésének és legjobb használatának ösztönzése, különösen a közérdekű szolgáltatások területén és a KKV-k számára. A közösségi támogatás célja továbbá, hogy előmozdítsa a tagállamokban az információs társadalom kialakítására vonatkozó cselekvések koordinációját és végrehajtását.

31. cikk

Projektek, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések és tematikus hálózatok

(1)   A következőket kell támogatni:

| a) | projektek, beleértve a végrehajtási, a kísérleti és a piaci előállítási projekteket; |
| --- | --- |

a)

projektek, beleértve a végrehajtási, a kísérleti és a piaci előállítási projekteket;

| b) | a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések, a Közösségben az ismeretek terjesztése és a tapasztalatok cseréje érdekében; |
| --- | --- |

b)

a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések, a Közösségben az ismeretek terjesztése és a tapasztalatok cseréje érdekében;

| c) | az adott célkitűzéshez kapcsolódó különböző érdekeltek tematikus hálózatai, a koordinációs tevékenységek és az ismeretátadás megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

az adott célkitűzéshez kapcsolódó különböző érdekeltek tematikus hálózatai, a koordinációs tevékenységek és az ismeretátadás megkönnyítése érdekében.

(2)   A projektek célja az innováció, a technológiaátadás és a már piaci bevezetésre alkalmas új technológiák terjesztésének előmozdítása.

A Közösség támogatást nyújthat az (1) bekezdés a) pontjában említett projektek költségvetéséhez való hozzájárulásra.

(3)   A legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéseket az egymással tematikus hálózatokon keresztül kapcsolatban álló, egyedi témákkal foglalkozó klaszterek hajtják végre.

Az (1) bekezdés b) pontjában említett cselekvésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás a cselekvés egyedi célkitűzéseinek eléréséhez szükséges vagy annak megfelelő közvetlen költségekre korlátozódik.

(4)   A tematikus hálózatok összekapcsolódhatnak a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvésekkel.

A tematikus tevékenységekre vonatkozó támogatást a hálózat koordinálásának és megvalósításának támogatható, kiegészítő költségeire nyújtják. A közösségi hozzájárulás ezen intézkedések támogatható, kiegészítő költségeit fedezheti.

2. alszakasz

Egyéb rendelkezések

32. cikk

Kérelmek

A 31. cikkben említett projektekre, a legjobb gyakorlatokhoz kapcsolódó tevékenységekre és a tematikus hálózatokra adott közösségi támogatásra vonatkozó kérelmeknek tartalmazniuk kell a projektek finanszírozásának minden összetevőjét tartalmazó listát, beleértve a Közösségtől és minden más forrásból származó kérelmezett pénzügyi támogatást. Adott esetben más formájú – például szolgáltatások vagy tanulmányok formájában létező – közösségi támogatásokra benyújtott pályázatok esetén is kérhetik a pályázóktól, hogy a pénzügyi tervre vonatkozólag adjanak tájékoztatást.

33. cikk

Politikaelemzés, fejlesztés és koordináció a résztvevő országokkal

A résztvevő országokkal kapcsolatos politikaelemzések, fejlesztés és koordináció támogatása a következőket foglalhatja magában:

| a) | amennyiben lehetséges, hivatalos statisztikákon alapuló tanulmányok, adatgyűjtés, felmérések és kiadványok készítését; |
| --- | --- |

a)

amennyiben lehetséges, hivatalos statisztikákon alapuló tanulmányok, adatgyűjtés, felmérések és kiadványok készítését;

| b) | szakértők, – beleértve a közintézmények szakértőit –, a KKV-k és más érdekelt felek szakértői üléseinek, konferenciáknak és más rendezvényeknek a szervezését; |
| --- | --- |

b)

szakértők, – beleértve a közintézmények szakértőit –, a KKV-k és más érdekelt felek szakértői üléseinek, konferenciáknak és más rendezvényeknek a szervezését;

| c) | a tudatosság növelését, hálózatok kiépítését, valamint egyéb tevékenységeket; |
| --- | --- |

c)

a tudatosság növelését, hálózatok kiépítését, valamint egyéb tevékenységeket;

| d) | a nemzeti teljesítmények értékelését, valamint a legjobb gyakorlatok kidolgozását, azok terjesztését és megvalósítását. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti teljesítmények értékelését, valamint a legjobb gyakorlatok kidolgozását, azok terjesztését és megvalósítását.

34. cikk

Népszerűsítés, kommunikáció, információcsere és terjesztés

(1)   Az IKT-politika támogatási programja végrehajtásának és a jövőbeli tevékenységek előkészítésének támogatásához a következők szükségesek:

| a) | népszerűsítési, terjesztési, információs és kommunikációs tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

népszerűsítési, terjesztési, információs és kommunikációs tevékenységek;

| b) | az információ, a tapasztalatok és az ismeretek cseréje, konferenciák, szemináriumok, workshopok vagy egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek igazgatása. |
| --- | --- |

b)

az információ, a tapasztalatok és az ismeretek cseréje, konferenciák, szemináriumok, workshopok vagy egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek igazgatása.

(2)   A termékek, az eljárások és a szolgáltatások üzleti célú adaptálására vonatkozó intézkedések, marketing- és reklámtevékenység nem jogosult támogatásra.

35. cikk

Közös érdekű projektek: a tagállamokkal összehangoltan kidolgozott műszaki előírásokon alapuló beszerzés

Amennyiben az IKT-politika támogatásának programja célkitűzéseinek elérése érdekében szükséges, és amennyiben a termékek, a szolgáltatások, azok központi elemei vagy alkotóelemei Európa-szerte történő telepítésében fennálló tagállami közös érdek világosan megállapítható, a Bizottság létrehozhat olyan közös érdekű projekteket, amelyek a szükséges technikai és szervezeti feladatokat tartalmazzák. A meglévő kezdeményezéseket figyelembe kell venni, hogy elkerüljék az azonos feladatok többszöri elvégzését.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben meghatározza az ilyen projektekre vonatkozó közös műszaki előírásokat és a végrehajtás ütemtervét. A közös műszaki előírások és a végrehajtás ütemterve alapján a Bizottság az érintett projektek végrehajtására ajánlattételi felhívást tesz közzé. Az ilyen ajánlattételi felhívásokat kizárólag a Bizottság teszi közzé a beszerzésre vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban.

3. szakasz

Éves munkaprogram

36. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 26. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

| a) | a végrehajtásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtásához szükséges intézkedéseket;

| b) | a prioritásokat; |
| --- | --- |

b)

a prioritásokat;

| c) | a mennyiségi és minőségi célokat; |
| --- | --- |

c)

a mennyiségi és minőségi célokat;

| d) | megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához;

| e) | a működési menetrendet; |
| --- | --- |

e)

a működési menetrendet;

| f) | a részvétel szabályait; |
| --- | --- |

f)

a részvétel szabályait;

| g) | az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait. |
| --- | --- |

g)

az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait.

III. FEJEZET

Az „Intelligens energia – Európa” program

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

37. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1)   Az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energia diverzifikáció támogatásának programja, „Intelligens energia – Európa” program, létrehozásra kerül. A program hozzájárul a biztonságos és fenntartható energia biztosításához Európa számára és fokozza az európai versenyképességet.

(2)   Az „Intelligens energia – Európa” program különösen a következő cselekvésekről rendelkezik:

| a) | az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának támogatása; |
| --- | --- |

a)

az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának támogatása;

| b) | az új és a megújuló energiaforrások előmozdítása és az energiadiverzifikáció támogatása; |
| --- | --- |

b)

az új és a megújuló energiaforrások előmozdítása és az energiadiverzifikáció támogatása;

| c) | az energiahatékonyság, valamint az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának előmozdítása a közlekedésben. |
| --- | --- |

c)

az energiahatékonyság, valamint az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának előmozdítása a közlekedésben.

38. cikk

Működési célkitűzések

Az „Intelligens energia – Európa” program a következő működési célokat tűzi ki:

| a) | a fenntarthatóság javításához, a városok és a régiók potenciáljának fejlesztéséhez, valamint a stratégiai célkitűzések elérésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések kidolgozásához szükséges elemek biztosítása; a program által célzott területeken elfogadott közösségi és tagállami intézkedések hatásainak nyomon követéséhez, monitoringjához és értékeléséhez szükséges eszközök fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

a fenntarthatóság javításához, a városok és a régiók potenciáljának fejlesztéséhez, valamint a stratégiai célkitűzések elérésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések kidolgozásához szükséges elemek biztosítása; a program által célzott területeken elfogadott közösségi és tagállami intézkedések hatásainak nyomon követéséhez, monitoringjához és értékeléséhez szükséges eszközök fejlesztése;

| b) | a tagállamokban az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiadiverzifikáció területén az új és a leghatékonyabb technológiákba való beruházás fellendítése, beleértve a közlekedési ágazatot is, az innovatív technológiák sikeres demonstrációja és széles körben történő tényleges piaci befogadása közötti távolság áthidalásán keresztül annak érdekében, hogy felerősítse a köz- és magánszféra befektetéseinek hatásait, támogassa a kulcsfontosságú stratégiai technológiákat, csökkentse a költségeket, növelje a piaci tapasztalatot és hozzájáruljon az olyan pénzügyi és egyéb kockázatok és akadályok csökkentéséhez, amelyek gátolják az ilyen típusú befektetéseket; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokban az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiadiverzifikáció területén az új és a leghatékonyabb technológiákba való beruházás fellendítése, beleértve a közlekedési ágazatot is, az innovatív technológiák sikeres demonstrációja és széles körben történő tényleges piaci befogadása közötti távolság áthidalásán keresztül annak érdekében, hogy felerősítse a köz- és magánszféra befektetéseinek hatásait, támogassa a kulcsfontosságú stratégiai technológiákat, csökkentse a költségeket, növelje a piaci tapasztalatot és hozzájáruljon az olyan pénzügyi és egyéb kockázatok és akadályok csökkentéséhez, amelyek gátolják az ilyen típusú befektetéseket;

| c) | az energiatermelés és fogyasztás hatékony és „intelligens” formái nem technológiai jellegű akadályainak leküzdése az intézményi kapacitás – többek között helyi és regionális szinten is – kiépítésének előmozdításán, különösen az oktatási rendszer keretén belül a tudatosság növelésén, az érintett főbb résztvevők, vállalkozások és a széles körű nyilvánosság közötti tapasztalat- és know-how-csere bátorításán, a legjobb gyakorlat és a legjobb rendelkezésre álló technológiák terjesztésének ösztönzésén, különösen a közösségi szintű támogatási eszközökön keresztül. |
| --- | --- |

c)

az energiatermelés és fogyasztás hatékony és „intelligens” formái nem technológiai jellegű akadályainak leküzdése az intézményi kapacitás – többek között helyi és regionális szinten is – kiépítésének előmozdításán, különösen az oktatási rendszer keretén belül a tudatosság növelésén, az érintett főbb résztvevők, vállalkozások és a széles körű nyilvánosság közötti tapasztalat- és know-how-csere bátorításán, a legjobb gyakorlat és a legjobb rendelkezésre álló technológiák terjesztésének ösztönzésén, különösen a közösségi szintű támogatási eszközökön keresztül.

39. cikk

Energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználása (SAVE)

Az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

| a) | az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának javítását, különösen az építési és ipari szektorban, a 41. cikkben maghatározott cselekvések kivételével; |
| --- | --- |

a)

az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának javítását, különösen az építési és ipari szektorban, a 41. cikkben maghatározott cselekvések kivételével;

| b) | a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását. |
| --- | --- |

b)

a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását.

40. cikk

Az új és a megújuló energiaforrások (ALTENER)

Az új és a megújuló energiaforrások támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

| a) | a villamos energia, a fűtés és a hűtés centralizált és decentralizált előállítása érdekében felhasznált új és megújuló energiaforrások támogatását és ezzel az energiaforrások diverzifikációjának előmozdítását, a 41. cikkben meghatározott cselekvések kivételével; |
| --- | --- |

a)

a villamos energia, a fűtés és a hűtés centralizált és decentralizált előállítása érdekében felhasznált új és megújuló energiaforrások támogatását és ezzel az energiaforrások diverzifikációjának előmozdítását, a 41. cikkben meghatározott cselekvések kivételével;

| b) | az új és a megújuló energiaforrásoknak a helyi környezetbe és energiarendszerekbe történő integrálását; |
| --- | --- |

b)

az új és a megújuló energiaforrásoknak a helyi környezetbe és energiarendszerekbe történő integrálását;

| c) | a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását. |
| --- | --- |

c)

a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását.

41. cikk

Energia a közlekedésben (STEER)

A közlekedésben az energiahatékonyságnak, valamint az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

| a) | a közlekedés valamennyi, az energiafelhasználással összefüggő szempontjához és az üzemanyagok diverzifikációjához kapcsolódó kezdeményezések támogatását; |
| --- | --- |

a)

a közlekedés valamennyi, az energiafelhasználással összefüggő szempontjához és az üzemanyagok diverzifikációjához kapcsolódó kezdeményezések támogatását;

| b) | a közlekedésben a megújuló üzemanyagok és az energiahatékonyság előmozdítását; |
| --- | --- |

b)

a közlekedésben a megújuló üzemanyagok és az energiahatékonyság előmozdítását;

| c) | a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását. |
| --- | --- |

c)

a jogszabályi rendelkezések kidolgozásának és alkalmazásának támogatását.

42. cikk

Integrált kezdeményezések

A 39., 40. és 41. cikkben említett több területet összefogó vagy bizonyos közösségi prioritásokhoz kapcsolódó cselekvés magában foglalhatja:

| a) | az energiahatékonyságnak és a megújuló energiaforrásoknak a gazdaság különböző ágazataiba történő integrálását; |
| --- | --- |

a)

az energiahatékonyságnak és a megújuló energiaforrásoknak a gazdaság különböző ágazataiba történő integrálását;

| b) | különböző eszközök és szereplők összefogását ugyanazon cselekvésen vagy projekten belül. |
| --- | --- |

b)

különböző eszközök és szereplők összefogását ugyanazon cselekvésen vagy projekten belül.

2. szakasz

Végrehajtás

43. cikk

Népszerűsítési és terjesztési projektek

A következők támogatására kerül sor:

| a) | stratégiai tanulmányok a piac alakulásának és az energiaágazat fejlődési irányainak közös elemzése és rendszeres monitoringja alapján, a jövőbeli jogszabályi rendelkezések kidolgozása vagy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata – beleértve a közös energiapiac működésével kapcsolatos kérdéseket is –, a fenntartható fejlődés támogatása céljából az energiaágazatban létrehozott közép- és hosszú távú stratégia végrehajtása, az ipar szereplőivel és más érdekelt felekkel a hosszú távú önkéntes kötelezettségvállalások, valamint a szabványok, a címkézési és tanúsítási rendszerek kidolgozása érdekében, szükség esetén harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködésben is; |
| --- | --- |

a)

stratégiai tanulmányok a piac alakulásának és az energiaágazat fejlődési irányainak közös elemzése és rendszeres monitoringja alapján, a jövőbeli jogszabályi rendelkezések kidolgozása vagy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata – beleértve a közös energiapiac működésével kapcsolatos kérdéseket is –, a fenntartható fejlődés támogatása céljából az energiaágazatban létrehozott közép- és hosszú távú stratégia végrehajtása, az ipar szereplőivel és más érdekelt felekkel a hosszú távú önkéntes kötelezettségvállalások, valamint a szabványok, a címkézési és tanúsítási rendszerek kidolgozása érdekében, szükség esetén harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködésben is;

| b) | a fenntartható energiafejlesztés struktúráinak és eszközeinek létrehozása, bővítése vagy átszervezése, beleértve a helyi és regionális energiagazdálkodást, és a megfelelő pénzügyi termékek és piaci eszközök fejlesztése, a múltbeli és jelenlegi hálózatok tapasztalataira építve; |
| --- | --- |

b)

a fenntartható energiafejlesztés struktúráinak és eszközeinek létrehozása, bővítése vagy átszervezése, beleértve a helyi és regionális energiagazdálkodást, és a megfelelő pénzügyi termékek és piaci eszközök fejlesztése, a múltbeli és jelenlegi hálózatok tapasztalataira építve;

| c) | a fenntartható energiarendszerek és energetikai berendezések előmozdítása piacra jutásuk meggyorsítása érdekében, beruházások ösztönzése a hatékonyabb technológiák demonstrációjáról a forgalmazásra történő átmenet megkönnyítése érdekében, kampányok folytatása a tudatosság növelése érdekében, az intézményi feltételek kiépítése; |
| --- | --- |

c)

a fenntartható energiarendszerek és energetikai berendezések előmozdítása piacra jutásuk meggyorsítása érdekében, beruházások ösztönzése a hatékonyabb technológiák demonstrációjáról a forgalmazásra történő átmenet megkönnyítése érdekében, kampányok folytatása a tudatosság növelése érdekében, az intézményi feltételek kiépítése;

| d) | az információs, oktatási és képzési struktúrák fejlesztése, az eredmények felhasználása, a know-how és a legjobb gyakorlat előmozdítása és terjesztése valamennyi fogyasztó bevonásával, a cselekvések és a projektek eredményeinek terjesztése, és együttműködés a tagállamokkal az operatív hálózatokon keresztül; |
| --- | --- |

d)

az információs, oktatási és képzési struktúrák fejlesztése, az eredmények felhasználása, a know-how és a legjobb gyakorlat előmozdítása és terjesztése valamennyi fogyasztó bevonásával, a cselekvések és a projektek eredményeinek terjesztése, és együttműködés a tagállamokkal az operatív hálózatokon keresztül;

| e) | a közösségi jogszabályi rendelkezések és támogatási intézkedések végrehajtásának és hatásainak monitoringja. |
| --- | --- |

e)

a közösségi jogszabályi rendelkezések és támogatási intézkedések végrehajtásának és hatásainak monitoringja.

44. cikk

Piaci előállítási projektek

A Közösségnek a közösségi vonatkozású innovatív technikák, folyamatok, termékek vagy gyakorlatok forgalomba hozatalára vonatkozó olyan projektek finanszírozását kell biztosítania, amelyek műszaki demonstrációja sikeresnek bizonyult. Ezeknek a projekteknek elő kell mozdítania az ilyen technikák, folyamatok, termékek vagy gyakorlatok szélesebb körű használatát a részt vevő országokban, és meg kell könnyíteniük piaci elterjedésüket.

3. Szakasz

Éves munkaprogram

45. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 37. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

| a) | a végrehajtásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtásához szükséges intézkedéseket;

| b) | a prioritásokat; |
| --- | --- |

b)

a prioritásokat;

| c) | a mennyiségi és minőségi célokat; |
| --- | --- |

c)

a mennyiségi és minőségi célokat;

| d) | megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi indikátorokat az eredmények elérése hatékonyságának elemzésére, amelyek hozzájárulnak az egyedi programok és a keretprogram, mint egész céljainak megvalósításához;

| e) | a működési menetrendet; |
| --- | --- |

e)

a működési menetrendet;

| f) | a részvétel szabályait; |
| --- | --- |

f)

a részvétel szabályait;

| g) | az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait. |
| --- | --- |

g)

az intézkedések kiválasztásának és értékelésének kritériumait.

III. CÍM

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

46. cikk

A bizottságok

(1)   A Bizottságot a következő bizottságok segítik:

| a) | a vállalkozási és innovációs program bizottsága: a VIP Irányítóbizottság (VIPI); |
| --- | --- |

a)

a vállalkozási és innovációs program bizottsága: a VIP Irányítóbizottság (VIPI);

| b) | az IKT-politika támogatási programjának bizottsága: az IKT Irányítóbizottság (IKTI); |
| --- | --- |

b)

az IKT-politika támogatási programjának bizottsága: az IKT Irányítóbizottság (IKTI);

| c) | az Intelligens energia – Európa program bizottsága: az IEE Irányítóbizottság (IEEI). |
| --- | --- |

c)

az Intelligens energia – Európa program bizottsága: az IEE Irányítóbizottság (IEEI).

A Bizottság a VIPI segítségével biztosítja a teljes körű koordinációt és együttműködést az egész keretprogramban, beleértve a stratégiai irányítást és a koherens, teljes körű végrehajtást, szoros együttműködésben az IKTI-vel és az IEEI-vel.

(2)   Az (1) bekezdésben említett bizottságokra az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikke alkalmazandó, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   Az (1) bekezdésben említett bizottságok elfogadják eljárási szabályzatukat.

47. cikk

Használati útmutató

(1)   A keretprogram hatálybalépése után a Bizottság egy olvasmányos, felhasználóbarát használati útmutatót ad ki, létrehozva a kedvezményezetteknek a keretprogramban való részvételével kapcsolatos általános elvek világos, egyszerű és átlátható keretét. A használati útmutatónak különösen a KKV-k részvételét kell megkönnyítenie.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy a pályázati jelentkezések benyújtása és az értékelés eredményeiről való értesítés között a lehető legkevesebb idő teljen el. Az értékelés eredményét méltányos időn belül ki kell küldeni.

48. cikk

Versenyképességgel és innovációval foglalkozó stratégiai tanácsadó testület

A Bizottság részére egy, a versenyképesség és az innováció területén létrehozott, ipari és vállalkozási szövetségek képviselőiből álló – ideértve a KKV-k képviselőit és egyéb szakértőket – stratégiai tanácsadó testület nyújt tanácsadást. A testület szakértelmének ki kell terjednie a keretprogramban megjelölt ágazatokra és kérdésekre, ideértve a finanszírozás, az IKT, az energetika és ökoinnováció kérdéseit.

49. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 96/413/EK határozat ezennel hatályát veszti.

50. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 27. cikk b) pontjában meghatározott célkitűzések megvalósítására vonatkozó intézkedéseket 2008. december 31-ig a 456/2005/EK határozat értelmében kell végrehajtani.

Ezt követően azon cselekvéseket, amelyeket a 456/2005/EK határozat alapján ezen időpontban vagy ezen időpont előtt kezdeményeznek, az említett határozattal összhangban kell végrehajtani azzal az eltéréssel, hogy az említett határozattal létrehozott bizottság helyébe az IKTI, az e határozat 46. cikke (1) bekezdésének b) pontja által létrehozott bizottság lép.

A 21. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szolgáltatások tekintetében a Bizottság 2007. december 31-ig továbbra is működtetheti az Euro Info Központok hálózatát és megkötheti az egyes éves támogatási megállapodásokat annak tagjaival – a jelenlegi keretprogram által finanszírozva –, valamint fenntarthatja a 2000/819/EK határozat által létrehozott, a vállalkozások és a vállalkozók támogatására szolgáló többéves program működési feltételeit.

51. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2006. október 24-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  HL C 65., 2006.3.17., 22. o.

1

(2)  HL C 115., 2006.5.16., 17. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. június 1-jei véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2006. október 12-i tanácsi határozat.

3

(4)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

4

(5)  HL L 167., 1996.7.6., 55. o.

5

(6)  HL L 183., 1997.7.11., 12. o. Az 1376/2002/EK határozattal (HL L 200., 2002.7.30., 1. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 192., 2000.7.28., 1. o. A legutóbb az 1682/2004/EK rendelettel (HL L 308., 2004.10.5., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 333., 2000.12.29., 84. o. A legutóbb az 1776/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 289., 2005.11.3., 14. o.) módosított határozat.

8

(9)  HL L 14., 2001.1.18., 32. o.

9

(10)  HL L 176., 2003.7.15., 29. o. A 787/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 12. o.) módosított határozat.

10

(11)  HL L 336., 2003.12.23., 1. o. A legutóbb a 2113/2005/EK határozattal (HL L 344., 2005.12.27., 34. o.) módosított határozat.

11

(12)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

12

(13)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

13

(14)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

14

(15)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

15

(16)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

16

(17)  HL L 77., 1996.3.27., 20. o.

17

(18)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

18

(19)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

19

(20)  HL L 283., 2001.10.27., 33. o. A 2003-as csatlakozási okmány által módosított irányelv.

20

(21)  HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

21

(22)  HL L 123., 2003.5.17., 42. o.

22

(23)  HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

23

(24)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

24

(25)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

25

(26)  HL L 79., 2005.3.24., 1. o.

26

---

I. MELLÉKLET

Indikatív költségvetési bontás

Az egyedi programokra vonatkozó indikatív költségvetési bontás a következő:

| a) | a vállalkozási és innovációs program, amelynek hozzávetőlegesen az egyötödét az ökoinnováció támogatására fordítják: a teljes költségvetés 60 %-a; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozási és innovációs program, amelynek hozzávetőlegesen az egyötödét az ökoinnováció támogatására fordítják: a teljes költségvetés 60 %-a;

| b) | az IKT-politika támogatásának programja: a teljes költségvetés 20 %-a; |
| --- | --- |

b)

az IKT-politika támogatásának programja: a teljes költségvetés 20 %-a;

| c) | az Intelligens energia – Európa program: a teljes költségvetés 20 %-a. |
| --- | --- |

c)

az Intelligens energia – Európa program: a teljes költségvetés 20 %-a.

---

II. MELLÉKLET

A 17. cikkben említett, a kkv-k számára meghatározott közösségi pénzügyi eszközök alkalmazására vonatkozó rendelkezések

1.   A KKV-K SZÁMÁRA BIZTOSÍTOTT KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

A.   Költségvetés

A költségvetési előirányzat minden eszköz teljes költségét fedezi, beleértve a pénzügyi közvetítők felé történő fizetési kötelezettséget, mint például a garanciális veszteségeket, az EBA és az uniós forrásokat kezelő nemzetközi pénzügyi intézmények kezelési díjait, valamint minden más támogatható költséget és kiadást.

A pénzügyi eszközök között fennáll a források átruházásának lehetősége annak érdekében, hogy a keretprogram időtartama alatt előálló új körülményekre és a megváltozott piaci feltételekre reagálni lehessen.

B.   Vagyonkezelői számlák

Az EBÁ-n és az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeken belül külön vagyonkezelői számlákat kell létrehozni az eszközökhöz kapcsolódó költségvetési alapok elhelyezésére. Ezek a számlák kamatozhatnak. A 2013. december 31-én vagy az előtt esedékes kamatokat hozzá lehet adni a pénzügyi forrásokhoz, és azokat fel lehet használni az egyes eszközök céljaira.

A vagyonkezelő által a pénzügyi közvetítők számára eszközölt kifizetéseket a megfelelő vagyonkezelői számla terhére írják. A vagyonkezelő által az Európai Közösségek általános költségvetésébe visszafizetendő összegeket, a vagyonkezelői díjakat és más támogatható költségeket és kiadásokat a vagyonkezelői számla terhére írják a Bizottság és a vagyonkezelő közötti magállapodásokban meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A vagyonkezelői számlán jóváírják a Bizottságtól származó bevételeket, a kamatokat, az eszköztől függően a megvalósult beruházásokból származó összegeket (GIF) vagy a kötelezettségvállalásokra és a garanciákra vonatkozó díjakat és az egyéb bevételeket (SMEG).

A 2013. december 31-e után a vagyonkezelői számlák esetleges egyenlegét – a még nem teljesített kötelezettségvállalásokon, valamint a támogatható költségek és kiadások fedezéséhez ésszerűen szükséges összegeken kívül – vissza kell utalni az Európai Unió általános költségvetésébe.

C.   Díjak

Az eszközök működtetéséért megfelelő díjakat kell megállapítani. A díjakat a Bizottság a piaci áraknak megfelelően állapítja meg, és figyelembe veszi a következőket:

| — | az egyes pénzügyi eszközök időtartamát és a költségvetési időszaknál tovább tartó monitoringra vonatkozó követelményeket, |
| --- | --- |

—

az egyes pénzügyi eszközök időtartamát és a költségvetési időszaknál tovább tartó monitoringra vonatkozó követelményeket,

| — | a jogosult országokat, |
| --- | --- |

—

a jogosult országokat,

| — | a pénzügyi eszköz újszerűségének és komplexitásának szintjét, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszköz újszerűségének és komplexitásának szintjét,

| — | a kapcsolt tevékenységek számát, úgymint a piackutatás, a közvetítők kijelölése és a velük folytatott tárgyalások, a megállapodások kialakítása, elszámolás, monitoring és jelentéstétel. |
| --- | --- |

—

a kapcsolt tevékenységek számát, úgymint a piackutatás, a közvetítők kijelölése és a velük folytatott tárgyalások, a megállapodások kialakítása, elszámolás, monitoring és jelentéstétel.

D.   Nyilvánosság és a tudatosságnövelés

Minden közvetítőnek megfelelő nyilvánosságot és átláthatóságot kell biztosítania a közösségi támogatás számára, beleértve a keretprogram által elérhetővé tett pénzügyi lehetőségekről szóló megfelelő információkat.

Biztosítják a végső kedvezményezettek megfelelő tájékoztatását a rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségekről.

2.   A GIF ALKALMAZÁSA

A.   Bevezetés

A Bizottság és az EBA megállapodik a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseiben. A Bizottság egyedi iránymutatásokat alkalmaz a pénztárkezelésre.

B.   Közvetítők

A GIF 1 és a GIF 2 a szükséges képességet és a tapasztalatokat megfelelően ötvöző független csoportok által igazgatott, piacirányultságú közvetítőket célozza meg. A közvetítőket a legjobb üzleti és piaci gyakorlatnak megfelelően, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell kiválasztani. El kell kerülni a specializált alapok vagy hasonló struktúrák széles körével folytatott munka során felmerülő bármely összeférhetetlenséget.

C.   Támogathatósági feltételek

A GIF egy magasabb kockázati profillal járó befektetési politika alkalmazása révén kiegészíti az EBB-csoport – beleértve az EBÁ-t – saját forrásokon alapuló tevékenységeit, mind a közvetítői alapok, mind befektetési politikáik tekintetében.

GIF 1

A GIF 1 a legfeljebb 10 éves, jellemzően a pre-A (alapítás előtti) vagy az A (korai) fázisban lévő KKV-kba befektető és adott esetben „follow-on” beruházásokat biztosító közvetítő kockázati tőkealapokba és egyéb befektetési eszközökbe fektet be. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének szokásos legnagyobb mértéke az érintett alap birtokában lévő összes tőke 25 %-a. A legfelső határ legfeljebb 50 % az olyan új alapok esetében, amelyeknek egy meghatározott technológia vagy régió esetében valószínűleg különösen nagy húzóerejük lesz a kockázati tőkepiacok valamint az „üzleti angyalok” beruházásainak fejlesztésében. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének legnagyobb mértéke azokban az esetekben 50 %, ha az alapok beruházásai az ökoinnovációban aktívan részt vevő KKV-kra vonatkoznak. Egy alapba befektetett tőke legalább 50 %-ának kell a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között működő befektetőktől származnia (a „piaci magánbefektető elve” értelmében), tekintet nélkül a tőke e részét biztosító befektetők jogi formájára. Egyetlen tőkealap irányában tett kötelezettségvállalások összege sem haladhatja meg a 30 millió EUR-t. A GIF 1 az EBA saját forrásaival vagy az EBB megbízása alatt álló forrásokkal vagy az EBA által kezelt más forrásokkal közös beruházásokat is eszközölhet.

GIF 2

A GIF 2 jellemzően a B és C (bővítés) szakaszban lévő KKV-kba befektető közvetítő kockázati tőkealapokba történő befektetéseket foglalja magában. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének legnagyobb mértéke az érintett alap birtokában lévő összes tőke 15 %-a, vagy legfeljebb 25 %-a a következő esetekben:

| — | olyan új alapoknál, amelyeknek egy meghatározott technológia vagy régió esetében valószínűleg különösen nagy húzóerejük lesz a kockázati tőkepiacok fejlesztésében, |
| --- | --- |

—

olyan új alapoknál, amelyeknek egy meghatározott technológia vagy régió esetében valószínűleg különösen nagy húzóerejük lesz a kockázati tőkepiacok fejlesztésében,

| — | azon alapok, amelyek fő beruházásai az ökoinnovációban aktívan részt vevő KKV-kra irányulnak, |
| --- | --- |

—

azon alapok, amelyek fő beruházásai az ökoinnovációban aktívan részt vevő KKV-kra irányulnak,

| — | újonnan létrehozott vezetői csoport által felállított alapok. |
| --- | --- |

—

újonnan létrehozott vezetői csoport által felállított alapok.

A GIF 2 forrásoknak az EBA saját forrásaival vagy az EBB megbízása alatt álló forrásokkal vagy az EBA által kezelt más forrásokkal történő közös beruházása esetében a GIF 2-hozzájárulás legnagyobb mértéke 15 %. Egy alapba beruházott tőke legalább 50 %-ának kell a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között működő beruházóktól származnia (a „piaci magánbefektető elve” értelmében), tekintet nélkül a tőke e részét biztosító beruházók jogi formájára és tulajdonosi szerkezetére. Egyetlen tőkealap irányában tett kötelezettségvállalások összege sem haladhatja meg a 30 millió EUR-t.

D.   A befektetés egyenrangúsága

Az GIF által a közvetítő alapokba befektetett összeg egyenrangú a magánbefektetőkével.

E.   Főbefektetői szerep

Azon új alapok esetében, amelyek valószínűleg különösen erős katalizátori szerepet játszanak a kockázatitőke-piac fejlesztésében egy bizonyos technológia vagy régió szempontjából, az EBA elvállalhatja a főbefektető szerepét.

F.   A feltételek átláthatósága

Az EBA biztosítja, hogy a GIF 1 és a GIF 2 keretén belüli finanszírozás követelményei és feltételei átláthatók és érthetők.

G.   A GIF élettartalma

A GIF egy hosszútávú hitelkeret, amely általában 5–12 évig használható fel a vállalkozási tőkealapokban. A GIF keretében történő befektetések időtartama egyetlen esetben sem haladhatja meg a 19 évet, a Bizottság és az EBA közötti átruházási megállapodás aláírásától számítva. Megfelelő kilépési stratégiákat kell meghatározni az EBA és a közvetítők közötti megállapodásokban.

H.   A beruházások megvalósítása

Mivel a GIF keretében megvalósuló legtöbb befektetés tőzsdén nem jegyzett, nem likvid jogalanyokra irányul, e beruházások megvalósítására a közvetítő alapok KKV-kba történő befektetéseinek értékesítéséből származó bevétel elosztása útján kerül sor.

I.   A megvalósított befektetésekből származó bevételek újbóli befektetése

A bevételeket, beleértve az EBÁ-hoz 2013. december 31-je előtt beérkezett osztalékokat és visszatérítéseket, hozzá kell adni a GIF-hez, és a GIF céljára kell felhasználni.

3.   A KKV-GARANCIAKERET ALKALMAZÁSA

A.   Bevezetés

A Bizottság és az EBA megállapodik a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseiben, amelyek megfelelnek a rendes kereskedelmi gyakorlatnak. A Bizottság egyedi iránymutatásokat alkalmaz a pénztárkezelésre.

B.   Közvetítők

A közvetítőket a már működő vagy a jogosult országokban létrehozható garanciaszervezetek közül kell kiválasztani, ideértve a kölcsönös garanciaszervezeteket és minden egyéb megfelelő pénzügyi intézményt. A kiválasztási eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes legyen, és kerüljön minden összeférhetetlenséget.

A közvetítőket a legjobb piaci gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani, tekintettel az alábbiakra gyakorolt hatásra:

| — | a KKV-k számára elérhetővé tett finanszírozás (hitelek, tőke vagy kvázitőke) mennyisége, és/vagy |
| --- | --- |

—

a KKV-k számára elérhetővé tett finanszírozás (hitelek, tőke vagy kvázitőke) mennyisége, és/vagy

| — | a KKV-k finanszírozáshoz való hozzáférése, és/vagy |
| --- | --- |

—

a KKV-k finanszírozáshoz való hozzáférése, és/vagy

| — | a KKV-k finanszírozásában az érintett közvetítő általi kockázatvállalás. |
| --- | --- |

—

a KKV-k finanszírozásában az érintett közvetítő általi kockázatvállalás.

C.   Támogathatóság

A KKV-garanciakeret alapján a jogosultságokra vonatkozó pénzügyi kritériumokat minden egyes közvetítő esetében egyedi elbírálással kell megállapítani a tevékenységük alapján azzal a céllal, hogy a lehető legtöbb KKV-t bevonják. E szabályok az adott terület piaci viszonyait és gyakorlatát tükrözik.

A materiális és az immateriális javak – beleértve az innovációs tevékenységeket, a technológiafejlesztést és a licencszerzést – finanszírozása támogatható.

A KKV-garanciakeret negyedik, d) a KKV-k hitelportfoliójának értékpapírosítása részében az egyéni és a többszereplős, valamint a határokon átnyúló tranzakciók támogathatók. A támogathatóság a legjobb piaci gyakorlaton alapul, különösen a hitelportfóliók hitelminősítése és kockázatdiverzifikációja tekintetében.

D.   A garanciák feltételei

A Bizottság nevében az EBA által a KKV-garanciakeret a) „hitelfinanszírozás”, b) „mikrohitelek” és c) „tőke vagy kvázitőke” keretében nyújtott garanciák a pénzügyi közvetítő által az egyéni tranzakciók portfóliófinanszírozásában viselt kockázatok egy részét fedezik. A KKV-garanciakeret negyedik, d) „értékpapírosítás” részébe tartozik olyan meghatározott értékpapírosított részvényhányadok kockázatának megosztása, amelyek elsőbbséget élveznek a legmagasabb kockázatú (ún. first loss piece) osztállyal szemben vagy amelyek a legmagasabb kockázatú osztály jelentős részének kockázatát a kockázatokozóra hárítják és a fennmaradó rész kockázatát viselik.

Az EBA által a KKV-garanciakeret a) „hitelfinanszírozás”, b) „mikrohitelek” és c) „tőke vagy kvázitőke” részeiben nyújtott garanciák általában egyenrangúak a közvetítő által nyújtott garanciákkal vagy adott esetben finanszírozással.

Az EBA a pénzügyi közvetítőtől egy közösen maghatározott ütemezés alapján díjat („kötelezettségvállalási díjat”) szedhet be a rendelkezésre bocsátott, de még fel nem használt összegekre nézve, továbbá garanciadíjat szedhet. Díjakat szedhet be az egyedi értékpapírosítási tranzakciók után is.

E.   Az EBA összesített maximált vesztesége

A KKV-garanciakeret az Európai Unió általános költségvetését terhelő költségének az összegét annyiban maximalizálják, hogy az semmilyen körülmények között ne haladja meg az EBA számára e KKV-garanciakeretre rendelkezésre bocsátott költségvetési előirányzatot. A költségvetéshez nem kapcsolódik függő kötelezettség.

Az EBA arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megfizesse a közvetítő részére a finanszírozási veszteségek rá eső részét, mindaddig fennáll, amíg egy adott finanszírozási portfólióból adódó veszteségek fedezésére kifizetett teljes összeg – szükség esetén csökkentve a megfelelő megtérülő veszteségek teljes összegével – el nem ér egy előre megállapított összeget. Ezt követően az EBA garanciáját automatikusan meg kell szüntetni.

F.   A veszteségek fedezése és egyéb, a vagyonkezelői számlán jóváírandó bevételek

Az adott közvetítő által befizetett bármely veszteségfedezést a vagyonkezelői számlán jóváírnak, és azokat figyelembe veszik az EBÁ-nak az érintett közvetítő irányában fennálló összesített maximált vesztesége számítása során. Minden más bevételt, úgymint a kötelezettségvállalási díjat vagy garanciadíjat jóváírnak a vagyonkezelői számlán, és ha az 2013. december 31-ét megelőzően érkezett, hozzáadják a KKV-garanciakeret forrásaihoz.

G.   A KKV-garanciakeret időtartama

Az egyes KKV-garanciák tervezett lejárata legfeljebb 10 év.

4.   A KAPACITÁSKIÉPÍTÉSI RENDSZER ALKALMAZÁSA

A.   Bevezetés

A magvetőtőke-cselekvések és a partnerségi cselekvés – beleértve a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseit is – végrehajtásának részleteit a Bizottság és az EBA vagy az érintett nemzetközi pénzügyi intézmények között létrehozott megállapodásban kell megállapítani.

A közvetítőket a legjobb piaci gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani.

A technikai segítségnyújtásra vonatkozó kiválasztási eljárásoknak átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és el kell kerülniük minden összeférhetetlenséget.

B.   A magvető tőkére vonatkozó cselekvés

A magvető tőkére vonatkozó cselekvés vagyonkezelői alapon működik. A költségvetési előirányzatok a cselekvés teljes költségét fedezik, beleértve annak kezelési díjait és minden egyéb támogatható költséget vagy kiadást. A támogatás a keletkezett kezelési költségek egy részének fedezésével támogatja azon alapokat, amelyek általános beruházási programja magukban foglalja a magvető tőke rendelkezésre bocsátását.

C.   Partnerségi cselekvés

A partnerségi cselekvést az EBÁ-n vagy az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeken keresztül hajtják végre. A támogatás magában foglalja a technikai segítségnyújtást, a kezelési költségeket és a kapacitáskiépítés támogatására felhasznált egyéb támogatható költségek fedezését.

5.   ÉRTÉKELÉS

A külső értékelést független szakértők végzik, figyelembe véve az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (KKV-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezésről szóló, 1998. május 19- i 98/347/EK tanácsi határozat (1) által létrehozott növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés, valamint a vállalkozásokra, különös tekintettel a KKV-ra vonatkozó többéves program hatásait. A külső értékelések során a KKV-knak biztosított közösségi pénzügyi eszközök hatását vizsgálják, és az elért eredmények minőségi és mennyiségi elemzését végzik, különösen az egyes eszközök áttételi hatásának vizsgálatával és költség-haszon elemzésével. Az értékelési jelentések többek között a következő statisztikai adatokat nyújtják az Unió egésze, az egyes tagállamok és a többi résztvevő ország számára:

| — | a GIF esetében az elért KKV-k és a létrehozott munkahelyek számát, |
| --- | --- |

—

a GIF esetében az elért KKV-k és a létrehozott munkahelyek számát,

| — | a befektetők megtérülési rátáját, |
| --- | --- |

—

a befektetők megtérülési rátáját,

| — | a KKV-garanciakeret esetében a pénzügyi közvetítők által a KKV-knak nyújtott kölcsönök számát és értékét és az elért KKV-k számát, valamint a megszüntetett kölcsönök számát és értékét, |
| --- | --- |

—

a KKV-garanciakeret esetében a pénzügyi közvetítők által a KKV-knak nyújtott kölcsönök számát és értékét és az elért KKV-k számát, valamint a megszüntetett kölcsönök számát és értékét,

| — | a magvető tőkére vonatkozó cselekvés esetében a támogatott vállalkozások számát és a magvetőtőke-beruházások volumenét, |
| --- | --- |

—

a magvető tőkére vonatkozó cselekvés esetében a támogatott vállalkozások számát és a magvetőtőke-beruházások volumenét,

| — | a partnerségi cselekvés esetében a támogatott közvetítők és az elért KKV-k számát, |
| --- | --- |

—

a partnerségi cselekvés esetében a támogatott közvetítők és az elért KKV-k számát,

| — | az ökoinnovációra vonatkozó esetleges különös adatokat. |
| --- | --- |

—

az ökoinnovációra vonatkozó esetleges különös adatokat.

Megfelelő nyilvánosságot kell biztosítani a külső értékelők által készített jelentések eredményeinek és tanulságainak, valamint a legjobb gyakorlat érdekeltek közötti megosztásának.

---

(1)  HL L 155., 1998.5.29., 43. o.

---

III. MELLÉKLET

A 21. cikkben említett, a vállalkozást és az innovációt támogató szolgáltatások részletei

| a) | Az információra, a visszacsatolásra, a vállalkozások együttműködésére és a nemzetköziesítésre vonatkozó szolgáltatások






  — | az áruk és a szolgáltatások közös piacának működéséhez és lehetőségeihez kapcsolódó információk terjesztése, beleértve az ajánlattételi lehetőségek jelzését, |
| --- | --- | --- |

a)

Az információra, a visszacsatolásra, a vállalkozások együttműködésére és a nemzetköziesítésre vonatkozó szolgáltatások

—

az áruk és a szolgáltatások közös piacának működéséhez és lehetőségeihez kapcsolódó információk terjesztése, beleértve az ajánlattételi lehetőségek jelzését,

| — | a KKV-k szempontjából lényeges közösségi kezdeményezések, politikák és programok aktív támogatása, és az ilyen programok pályázati eljárásáról információk nyújtása a KKV-k számára, |
| --- | --- |

—

a KKV-k szempontjából lényeges közösségi kezdeményezések, politikák és programok aktív támogatása, és az ilyen programok pályázati eljárásáról információk nyújtása a KKV-k számára,

| — | a KKV-kra vonatkozó meglévő jogszabályok hatásainak méréséhez szükséges eszközök működtetése, |
| --- | --- |

—

a KKV-kra vonatkozó meglévő jogszabályok hatásainak méréséhez szükséges eszközök működtetése,

| — | hozzájárulás a Bizottság hatástanulmányainak elkészítéséhez, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a Bizottság hatástanulmányainak elkészítéséhez,

| — | más megfelelő eszközök működtetése, a KKV-knak az európai politika-alkotási folyamatba való bevonása érdekében, |
| --- | --- |

—

más megfelelő eszközök működtetése, a KKV-knak az európai politika-alkotási folyamatba való bevonása érdekében,

| — | a KKV-k támogatása a határokon átnyúló tevékenységek és nemzetközi hálózatok kialakításában, |
| --- | --- |

—

a KKV-k támogatása a határokon átnyúló tevékenységek és nemzetközi hálózatok kialakításában,

| — | a KKV-k megfelelő eszközökkel történő támogatása megfelelő partnerek keresésében a magán- vagy az állami szférából. |
| --- | --- |

—

a KKV-k megfelelő eszközökkel történő támogatása megfelelő partnerek keresésében a magán- vagy az állami szférából.

| b) | Az innovációra, valamint a technológia- és ismeretátadásra vonatkozó szolgáltatások






  — | információterjesztés és tudatosságnövelés az innovációra vonatkozó politikák, jogszabályok és támogatási programok tekintetében, |
| --- | --- | --- |

b)

Az innovációra, valamint a technológia- és ismeretátadásra vonatkozó szolgáltatások

—

információterjesztés és tudatosságnövelés az innovációra vonatkozó politikák, jogszabályok és támogatási programok tekintetében,

| — | az elért eredmények terjesztésében és kiaknázásában való részvétel, |
| --- | --- |

—

az elért eredmények terjesztésében és kiaknázásában való részvétel,

| — | közvetítés a technológia- és ismeretátadás, valamint mindenféle innovációs partnerek közötti partnerség kialakítása során, |
| --- | --- |

—

közvetítés a technológia- és ismeretátadás, valamint mindenféle innovációs partnerek közötti partnerség kialakítása során,

| — | a vállalkozások, különösen a KKV-k innovációra való ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások, különösen a KKV-k innovációra való ösztönzése,

| — | más innovációs szolgáltatásokhoz, többek között a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

más innovációs szolgáltatásokhoz, többek között a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése.

| c) | A hetedik KTF-keretprogramban való KKV-részvétel bátorítására vonatkozó szolgáltatások






  — | tudatosságnövelés a KKV-k körében a hetedik KTF-keretprogram tekintetében, |
| --- | --- | --- |

c)

A hetedik KTF-keretprogramban való KKV-részvétel bátorítására vonatkozó szolgáltatások

—

tudatosságnövelés a KKV-k körében a hetedik KTF-keretprogram tekintetében,

| — | a KKV-k támogatása a kutatási és technológiafejlesztési igényeik meghatározásában és megfelelő partnerek felkutatásában, |
| --- | --- |

—

a KKV-k támogatása a kutatási és technológiafejlesztési igényeik meghatározásában és megfelelő partnerek felkutatásában,

| — | a KKV-k támogatása a hetedik KTF-keretprogramban való részvételt célzó projektjavaslatok elkészítésében és koordinálásában. |
| --- | --- |

—

a KKV-k támogatása a hetedik KTF-keretprogramban való részvételt célzó projektjavaslatok elkészítésében és koordinálásában.

---