# Az Európai Unió L 130/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.130.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 130 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. május 28. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.130.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 130

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. május 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 77. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek parkolólámpáinak jóváhagyására vonatkozóan | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 90. sz. előírása – Gépjárművek és pótkocsijaik csere-fékbetétrészegységei és dobfékbetétjei jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések | 19 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 94. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárműveknek az utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról | 50 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 77. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek parkolólámpáinak jóváhagyására vonatkozóan

1

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 90. sz. előírása – Gépjárművek és pótkocsijaik csere-fékbetétrészegységei és dobfékbetétjei jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

19

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 94. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárműveknek az utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

50

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 28.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 77. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek parkolólámpáinak jóváhagyására vonatkozóan

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az eredeti előírás 12. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános specifikáció |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fénytani jellemzők |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mérési eljárás |
| --- | --- |

8.

| 9. | A kibocsátott fény színe |
| --- | --- |

9.

| 10. | A színekre vonatkozó megjegyzések |
| --- | --- |

10.

| 11. | A parkolólámpa típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

12.

| 13. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

13.

| 14. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

14.

| 15. | A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

15.

| 16. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

16.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet | Értesítés parkolólámpák adott típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 77. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet

| 2. melléklet | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet

| 3. melléklet | A térbeli fényeloszlás méréséhez előírt minimális szögek |
| --- | --- |

3. melléklet

| 4. melléklet | Fénytani mérések |
| --- | --- |

4. melléklet

| 5. melléklet | A kibocsátott fény színe – trikromatikus koordináták |
| --- | --- |

5. melléklet

| 6. melléklet | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

6. melléklet

| 7. melléklet | Hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

7. melléklet

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Az előírás az M, az N és a T kategóriájú járművek (1) parkolólámpáira vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „Parkolólámpa”: az a lámpa, amely felhívja a figyelmet a várakozó jármű jelenlétére. |
| --- | --- |

2.1.

„Parkolólámpa”: az a lámpa, amely felhívja a figyelmet a várakozó jármű jelenlétére.

| 2.2. | A 48. sz. előírásban és annak a típusjóváhagyás alkalmazása idején hatályos módosításcsomagjaiban szereplő fogalommeghatározásokat ezen előírásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

2.2.

A 48. sz. előírásban és annak a típusjóváhagyás alkalmazása idején hatályos módosításcsomagjaiban szereplő fogalommeghatározásokat ezen előírásra alkalmazni kell.

| 2.3. | „Különböző típusú parkolólámpák”: azok a lámpák, amelyek olyan lényeges tekintetben különböznek egymástól, mint:






  a) | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Különböző típusú parkolólámpák”: azok a lámpák, amelyek olyan lényeges tekintetben különböznek egymástól, mint:

a)

márkanév vagy védjegy;

| b) | az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szintek, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.). |
| --- | --- |

b)

az optikai rendszer jellemzői (fényerősségi szintek, világítási szögek, az izzólámpa kategóriája, fényforrásmodul stb.).

Az izzólámpa színének vagy bármelyik szűrő színének megváltoztatása nem jelent típusváltozást.

| 2.4. | Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.4.

Az előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpára, valamint a 37. sz. előírásra utaló hivatkozások a 37. sz. előírásra és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjára vonatkoznak.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.
  A kérelmező választása szerint azt is meg kell adni, ha a készülék – a jármű vonatkoztatási síkjához és a talajhoz viszonyítva – a vonatkoztatási tengely különböző dőlésszögeivel építhető be a járműbe, vagy ha elforgatható a vonatkoztatási tengelye körül; a beépítés ezen körülményeit fel kell tüntetni az értesítésben. |
| --- | --- |

3.1.

A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy megfelelően meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

A kérelmező választása szerint azt is meg kell adni, ha a készülék – a jármű vonatkoztatási síkjához és a talajhoz viszonyítva – a vonatkoztatási tengely különböző dőlésszögeivel építhető be a járműbe, vagy ha elforgatható a vonatkoztatási tengelye körül; a beépítés ezen körülményeit fel kell tüntetni az értesítésben.

| 3.2. | A parkolólámpa minden típusához a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:






  3.2.1. | rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:






  a) | az izzólámpa előírt kategóriája, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

A parkolólámpa minden típusához a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:

3.2.1.

rövid műszaki leírás, amely a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák kivételével ismerteti különösen a következőket:

a)

az izzólámpa előírt kategóriája, amelynek szerepelnie kell a 37. sz. előírásban és az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagjában; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja;

| 3.2.2. | részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a parkolólámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; továbbá a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelyként használandó mérési tengelyt (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°), valamint a mérések alkalmával vonatkoztatási középpontként használandó pontot; |
| --- | --- |

3.2.2.

részletes rajzok (három példányban), amelyek alapján a parkolólámpa típusát azonosítani lehet, és amelyek geometriailag mutatják azt a helyzetet, amelyben a lámpát a járműbe beépíthetik; továbbá a mérések alkalmával vonatkoztatási tengelyként használandó mérési tengelyt (vízszintes szög, H = 0°; függőleges szög, V = 0°), valamint a mérések alkalmával vonatkoztatási középpontként használandó pontot;

| 3.2.3. | két mintadarab; ha a parkolólámpát csak a jármű egyik oldalára lehet felszerelni, a két benyújtott mintadarab azonos lehet, és elég, ha a járműnek vagy csak a jobb, vagy csak a bal oldalára szerelhető fel. |
| --- | --- |

3.2.3.

két mintadarab; ha a parkolólámpát csak a jármű egyik oldalára lehet felszerelni, a két benyújtott mintadarab azonos lehet, és elég, ha a járműnek vagy csak a jobb, vagy csak a bal oldalára szerelhető fel.

4.   JELÖLÉSEK

| 4.1. | A jóváhagyásra benyújtott parkolólámpán jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a következőket:






  4.1.1. | a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A jóváhagyásra benyújtott parkolólámpán jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a következőket:

4.1.1.

a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy;

| 4.1.2. | a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpáktól eltekintve egy jól olvasható és eltávolíthatatlan jelölést kell feltüntetni a következőkről:






  a) | az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpáktól eltekintve egy jól olvasható és eltávolíthatatlan jelölést kell feltüntetni a következőkről:

a)

az előírt izzólámpa-kategória vagy -kategóriák; és/vagy

| b) | a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja;

| 4.1.3. | a nem cserélhető fényforrással vagy fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében fel kell tüntetni a névleges feszültséget vagy feszültségértékeket és a névleges watt-teljesítményt. |
| --- | --- |

4.1.3.

a nem cserélhető fényforrással vagy fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében fel kell tüntetni a névleges feszültséget vagy feszültségértékeket és a névleges watt-teljesítményt.

| 4.2. | Minden lámpán elegendő helyet kell hagyni a lenti 5.5. szakaszban előírt jóváhagyási jel és a kiegészítő jelzések számára; az említett helyet a fenti 3.2.2. szakasz szerinti rajzokon fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

4.2.

Minden lámpán elegendő helyet kell hagyni a lenti 5.5. szakaszban előírt jóváhagyási jel és a kiegészítő jelzések számára; az említett helyet a fenti 3.2.2. szakasz szerinti rajzokon fel kell tüntetni.

| 4.3. | Fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében a fényforrásmodulon fel kell tüntetni a következőket:






  4.3.1. | a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy; ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Fényforrásmodullal felszerelt lámpák esetében a fényforrásmodulon fel kell tüntetni a következőket:

4.3.1.

a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy; ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 4.3.2. | a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.5.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 3.2.2. szakaszban említett rajzokon.
  A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

4.3.2.

a modul egyedi azonosító kódja, amelynek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűjelekkel kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 5.5.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek; ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 3.2.2. szakaszban említett rajzokon.

A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia.

| 4.3.3. | a névleges feszültség és a névleges teljesítményfelvétel megjelölése. |
| --- | --- |

4.3.3.

a névleges feszültség és a névleges teljesítményfelvétel megjelölése.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha egy parkolólámpa valamely típusának a fenti 3.2.3. szakasz szerint benyújtott két mintadarabja megfelel az előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

5.1.

Ha egy parkolólámpa valamely típusának a fenti 3.2.3. szakasz szerint benyújtott két mintadarabja megfelel az előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni.

| 5.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A jóváhagyási szám első két számjegyének (jelenleg 00, ami az eredeti előírásnak felel meg) az előírás fontosabb műszaki változtatásait magában foglaló, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos legújabb módosításcsomag számát kell jelölnie. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot más parkolólámpa-típushoz. |
| --- | --- |

5.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A jóváhagyási szám első két számjegyének (jelenleg 00, ami az eredeti előírásnak felel meg) az előírás fontosabb műszaki változtatásait magában foglaló, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos legújabb módosításcsomag számát kell jelölnie. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot más parkolólámpa-típushoz.

| 5.3. | Ha olyan világító és fényjelző készülékre kérnek jóváhagyást, amely parkolólámpát és más lámpákat foglal magában, egyetlen jóváhagyási jelet is ki lehet adni, feltéve, hogy a szóban forgó lámpa megfelel ezen előírás követelményeinek, és a jóváhagyásra benyújtott világító és fényjelző készüléket alkotó valamennyi lámpa megfelel a rájuk vonatkozó EGB-előírásoknak. |
| --- | --- |

5.3.

Ha olyan világító és fényjelző készülékre kérnek jóváhagyást, amely parkolólámpát és más lámpákat foglal magában, egyetlen jóváhagyási jelet is ki lehet adni, feltéve, hogy a szóban forgó lámpa megfelel ezen előírás követelményeinek, és a jóváhagyásra benyújtott világító és fényjelző készüléket alkotó valamennyi lámpa megfelel a rájuk vonatkozó EGB-előírásoknak.

| 5.4. | A jóváhagyás megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon kell értesíteni. |
| --- | --- |

5.4.

A jóváhagyás megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon kell értesíteni.

| 5.5. | Minden olyan parkolólámpán, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 4.2. szakaszban megadott helyen – a fenti 4.1. szakaszban előírt jelölés mellett – fel kell tüntetni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  5.5.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Minden olyan parkolólámpán, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 4.2. szakaszban megadott helyen – a fenti 4.1. szakaszban előírt jelölés mellett – fel kell tüntetni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

5.5.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

| 5.5.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, kötőjel és a jóváhagyási szám követ; |
| --- | --- |

5.5.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, kötőjel és a jóváhagyási szám követ;

| 5.5.3. | ha a lámpa előre és hátra sárga színű fényt bocsát ki, a lámpát meg kell jelölni egy, a lámpa elhelyezkedését jelző nyíllal, amelynek a jármű eleje felé kell mutatnia; |
| --- | --- |

5.5.3.

ha a lámpa előre és hátra sárga színű fényt bocsát ki, a lámpát meg kell jelölni egy, a lámpa elhelyezkedését jelző nyíllal, amelynek a jármű eleje felé kell mutatnia;

| 5.5.4. | ha az 5.3. szakasz szerint egyetlen jóváhagyási számot adnak ki parkolólámpát és más lámpákat tartalmazó világító és fényjelző készülék egy típusára, elegendő egyetlen jóváhagyási jellel ellátni, amely tartalmazza azon különböző EGB-előírásokkal előírt kiegészítő jeleket, amelyek szerint a jóváhagyást megadták; |
| --- | --- |

5.5.4.

ha az 5.3. szakasz szerint egyetlen jóváhagyási számot adnak ki parkolólámpát és más lámpákat tartalmazó világító és fényjelző készülék egy típusára, elegendő egyetlen jóváhagyási jellel ellátni, amely tartalmazza azon különböző EGB-előírásokkal előírt kiegészítő jeleket, amelyek szerint a jóváhagyást megadták;

| 5.5.5. | ezen előírás 4. mellékletének 2.3. szakasza szerint csökkentett fényeloszlással rendelkező készülékeken egy vízszintes szakaszból kiinduló, lefelé mutató függőleges nyíl. |
| --- | --- |

5.5.5.

ezen előírás 4. mellékletének 2.3. szakasza szerint csökkentett fényeloszlással rendelkező készülékeken egy vízszintes szakaszból kiinduló, lefelé mutató függőleges nyíl.

| 5.6. | A 4.1.1. és 5.5. szakaszban említett jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie az után is, hogy a parkolólámpát a járműbe beépítették. |
| --- | --- |

5.6.

A 4.1.1. és 5.5. szakaszban említett jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie az után is, hogy a parkolólámpát a járműbe beépítették.

| 5.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. Elhelyezhető a készülék olyan külső vagy belső részén (az átlátszó részen vagy azon kívül), amely nem választható el a készülék fényt kibocsátó átlátszó részétől. A jelölésnek mindig láthatónak kell lennie akkor is, amikor a lámpa már be van építve a járműbe, vagy ha olyan mozgatható részeket, mint a csomagtartó vagy a motorház fedelét felnyitják, vagy egy ajtót kinyitnak. |
| --- | --- |

5.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. Elhelyezhető a készülék olyan külső vagy belső részén (az átlátszó részen vagy azon kívül), amely nem választható el a készülék fényt kibocsátó átlátszó részétől. A jelölésnek mindig láthatónak kell lennie akkor is, amikor a lámpa már be van építve a járműbe, vagy ha olyan mozgatható részeket, mint a csomagtartó vagy a motorház fedelét felnyitják, vagy egy ajtót kinyitnak.

| 5.8. | Az előírás 2. mellékletében található példa a jóváhagyási jel elrendezésére. |
| --- | --- |

5.8.

Az előírás 2. mellékletében található példa a jóváhagyási jel elrendezésére.

6.   ÁLTALÁNOS SPECIFIKÁCIÓ

| 6.1. | Mindegyik mintadarabnak meg kell felelnie az előírás 7. és 9. szakaszában előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

6.1.

Mindegyik mintadarabnak meg kell felelnie az előírás 7. és 9. szakaszában előírt követelményeknek.

| 6.2. | A parkolólámpákat úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a szokásos használat mellett fellépő rezgések ellenére kielégítően lássák el feladatukat, és megőrizzék ezen előírás szerinti jellemzőiket. |
| --- | --- |

6.2.

A parkolólámpákat úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a szokásos használat mellett fellépő rezgések ellenére kielégítően lássák el feladatukat, és megőrizzék ezen előírás szerinti jellemzőiket.

| 6.3. | Fényforrásmodulok esetében ellenőrizni kell a következőket:






  6.3.1. | A fényforrásmodult úgy kell kialakítani, hogy:






  a) | minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani; |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Fényforrásmodulok esetében ellenőrizni kell a következőket:

6.3.1.

A fényforrásmodult úgy kell kialakítani, hogy:

a)

minden fényforrásmodul csak a meghatározott és megfelelő helyzetben legyen beépíthető, és kizárólag szerszámmal lehessen eltávolítani;

| b) | ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül. |
| --- | --- |

b)

ha egynél több fényforrásmodult használnak a lámpatestben, akkor a különböző jellemzőkkel rendelkező fényforrásmodulok nem lehetnek felcserélhetők ugyanazon a lámpatesten belül.

| 6.3.2. | A fényforrásmodulnak védettnek kell lennie illetéktelen beavatkozás ellen. |
| --- | --- |

6.3.2.

A fényforrásmodulnak védettnek kell lennie illetéktelen beavatkozás ellen.

| 6.4. | Cserélhető izzólámpa esetében:






  6.4.1. | a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Cserélhető izzólámpa esetében:

6.4.1.

a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott izzólámpa bármely kategóriája használható, feltéve, hogy a 37. sz. előírás vagy az előírásnak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosításcsomagja nem korlátozza ezek használatát;

| 6.4.2. | a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni; |
| --- | --- |

6.4.2.

a készüléket úgy kell kialakítani, hogy az izzólámpát kizárólag a megfelelő helyzetben lehessen rögzíteni;

| 6.4.3. | az izzólámpa foglalatának meg kell felelnie az IEC 60061 sz. kiadványában megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalthoz, amely a használt izzólámpa kategóriájára érvényes. |
| --- | --- |

6.4.3.

az izzólámpa foglalatának meg kell felelnie az IEC 60061 sz. kiadványában megadott jellemzőknek. Olyan adatlapot kell használni a foglalthoz, amely a használt izzólámpa kategóriájára érvényes.

7.   FÉNYTANI JELLEMZŐK

| 7.1. | A vonatkoztatási tengely mentén a mintadarabok által kibocsátott fényerőnek legalább akkorának kell lennie, mint a lent megadott minimális értékek, de nem haladhatja meg a lent megadott maximális értékeket: | Minimum
  (cd) | Maximum
  (cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Első parkolólámpa fényereje |

7.1.

A vonatkoztatási tengely mentén a mintadarabok által kibocsátott fényerőnek legalább akkorának kell lennie, mint a lent megadott minimális értékek, de nem haladhatja meg a lent megadott maximális értékeket:

Minimum

(cd)

Maximum

(cd)

7.1.1.

Első parkolólámpa fényereje

2

60

| 7.1.2. | Hátsó parkolólámpa fényereje |
| --- | --- |

7.1.2.

Hátsó parkolólámpa fényereje

2

30

| 7.1.3. | Ha az egységlámpában több fényforrás van, a lámpának akkor is meg kell felelnie az előírt legkisebb fényerősségnek, ha a fényforrások valamelyike nem működik, továbbá az összes fényforrás együttes működtetése esetén sem haladhatja meg a legnagyobb megengedett fényerősséget.
  A sorba kapcsolt fényforrásokat egyetlen fényforrásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

7.1.3.

Ha az egységlámpában több fényforrás van, a lámpának akkor is meg kell felelnie az előírt legkisebb fényerősségnek, ha a fényforrások valamelyike nem működik, továbbá az összes fényforrás együttes működtetése esetén sem haladhatja meg a legnagyobb megengedett fényerősséget.

A sorba kapcsolt fényforrásokat egyetlen fényforrásnak kell tekinteni.

| 7.2. | A vonatkoztatási tengelyen kívül, de ezen előírás 3. mellékletének ábráin meghatározott szögtartományokon belül a bemutatott két mintadarab fényereje:






  7.2.1. | az ezen előírás 4. mellékletében megadott fényerősség-eloszlási mérőrács egyik pontjának megfelelő irányban se legyen kisebb, mint a mérőrácsban a kérdéses irányra előírt, a 7.1. szakaszban meghatározott minimum százalékában kifejezett értéke; |
| --- | --- | --- |

7.2.

A vonatkoztatási tengelyen kívül, de ezen előírás 3. mellékletének ábráin meghatározott szögtartományokon belül a bemutatott két mintadarab fényereje:

7.2.1.

az ezen előírás 4. mellékletében megadott fényerősség-eloszlási mérőrács egyik pontjának megfelelő irányban se legyen kisebb, mint a mérőrácsban a kérdéses irányra előírt, a 7.1. szakaszban meghatározott minimum százalékában kifejezett értéke;

| 7.2.2. | onnan, ahonnan a kérdéses lámpa látható, egyik irányban se haladja meg a 7.1. szakaszban megadott maximumot; |
| --- | --- |

7.2.2.

onnan, ahonnan a kérdéses lámpa látható, egyik irányban se haladja meg a 7.1. szakaszban megadott maximumot;

| 7.2.3. | a vízszintes síktól lefelé, azzal 5 fokos szöget bezáró sík alatt azonban megengedett a 60 cd fényerősség a féklámpával egybeépített, hátra irányuló parkolólámpák esetében (lásd a 7.1.2. szakaszt); |
| --- | --- |

7.2.3.

a vízszintes síktól lefelé, azzal 5 fokos szöget bezáró sík alatt azonban megengedett a 60 cd fényerősség a féklámpával egybeépített, hátra irányuló parkolólámpák esetében (lásd a 7.1.2. szakaszt);

| 7.2.4. | ezenfelül:






  7.2.4.1. | a 3. mellékletben meghatározott tartományokban a fényerő sehol se legyen kisebb, mint 0,05 cd; |
| --- | --- | --- |

7.2.4.

ezenfelül:

7.2.4.1.

a 3. mellékletben meghatározott tartományokban a fényerő sehol se legyen kisebb, mint 0,05 cd;

| 7.2.4.2. | a 4. melléklet 2.2. szakaszában a fényerő lokális változásaira vonatkozó követelményt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

7.2.4.2.

a 4. melléklet 2.2. szakaszában a fényerő lokális változásaira vonatkozó követelményt figyelembe kell venni.

| 7.3. | Az ezen előírás 7.2.1. szakaszában említett 4. melléklet részletesen ismerteti a használandó mérési módszereket. |
| --- | --- |

7.3.

Az ezen előírás 7.2.1. szakaszában említett 4. melléklet részletesen ismerteti a használandó mérési módszereket.

8.   MÉRÉSI ELJÁRÁS

Valamennyi mérést a készülékhez előírt típusú, az ezen típusok esetében előírt szokásos fényáram sugárzására beállított színtelen, szabványos izzólámpákkal kell elvégezni.

| 8.1. | Nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpa (izzólámpák és egyebek) esetében valamennyi mérést 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültségen kell elvégezni.
  Különleges tápegységgel táplált fényforrások esetében a fenti mérési feszültséggel az említett tápegység bementi sorkapcsait kell táplálni. A mérőlaboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápegységet. |
| --- | --- |

8.1.

Nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpa (izzólámpák és egyebek) esetében valamennyi mérést 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültségen kell elvégezni.

Különleges tápegységgel táplált fényforrások esetében a fenti mérési feszültséggel az említett tápegység bementi sorkapcsait kell táplálni. A mérőlaboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápegységet.

| 8.2. | A látszólagos felületnek a világító készülék vonatkoztatási tengelyének irányába eső határait meg kell határozni. |
| --- | --- |

8.2.

A látszólagos felületnek a világító készülék vonatkoztatási tengelyének irányába eső határait meg kell határozni.

9.   A KIBOCSÁTOTT FÉNY SZÍNE

A mérést a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság (CIE) „A” normálfény-forrásnak megfelelő, 2 856 K színhőmérsékletű fényforrással végezve, a fényerősség-eloszlási mérőrácsnak a 4. melléklet 2. szakaszában meghatározott területére eső fény színének vörösnek, fehérnek vagy sárgának kell lennie. A méréshez lásd az előírás 5. mellékletét. Ezen a területen kívül a szín éles változása nem megengedett.

A nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák (izzólámpák és egyebek) esetében azonban a színtani jellemzőket a lámpában lévő fényforrásokkal kell ellenőrizni az előírás 8.1. szakasza szerint.

10.   A SZÍNEKRE VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK

Az ezen előírás szerint kiadott valamennyi jóváhagyást a fenti 5. szakasz értelmében adott színű vagy színtelen fényt kibocsátó készüléktípusra adják ki; azon egyezmény 3. cikke, melynek ezen előírás a mellékletét képezi, nem zárja ki eleve, hogy az egyezményben részes szerződő felek megtiltsák az általuk nyilvántartásba vett járművekbe bizonyos olyan színű készülék beépítését, amelyet ezen előírás lehetővé tesz.

11.   PARKOLÓLÁMPA-TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 11.1. | A parkolólámpák típusának bármilyen módosításáról értesíteni kell a lámpatípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  11.1.1. | úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a parkolólámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

11.1.

A parkolólámpák típusának bármilyen módosításáról értesíteni kell a lámpatípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

11.1.1.

úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a parkolólámpa továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 11.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 11.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változtatás feltüntetésével – értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket a fenti 5.4. szakaszban előírt eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

11.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változtatás feltüntetésével – értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket a fenti 5.4. szakaszban előírt eljárásnak megfelelően.

| 11.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorozatszámot rendel az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítéshez. |
| --- | --- |

11.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorozatszámot rendel az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítéshez.

12.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 12.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott lámpákat úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. és 9. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

12.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott lámpákat úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. és 9. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 12.2. | Az ezen előírás 6. mellékletében a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokkal kapcsolatban megállapított minimális követelményeket teljesíteni kell. |
| --- | --- |

12.2.

Az ezen előírás 6. mellékletében a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokkal kapcsolatban megállapított minimális követelményeket teljesíteni kell.

| 12.3. | Az ezen előírás 7. mellékletében a hatósági mintavételezéssel kapcsolatban megállapított minimális követelményeket teljesíteni kell. |
| --- | --- |

12.3.

Az ezen előírás 7. mellékletében a hatósági mintavételezéssel kapcsolatban megállapított minimális követelményeket teljesíteni kell.

| 12.4. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

12.4.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

13.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 13.1. | A parkolólámpa valamely típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fent előírt követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő parkolólámpa nem felel meg a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

13.1.

A parkolólámpa valamely típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fent előírt követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő parkolólámpa nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

| 13.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

13.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

14.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott parkolólámpa típusának gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

15.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

16.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 16.1. | Az ezen előírás 5. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az 5. kiegészítéssel módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

16.1.

Az ezen előírás 5. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az 5. kiegészítéssel módosított ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását.

| 16.2. | A hatálybalépést követő 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha a jóváhagyandó parkolólámpa-típus megfelel ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

16.2.

A hatálybalépést követő 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha a jóváhagyandó parkolólámpa-típus megfelel ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek.

| 16.3. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

16.3.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyások kiterjesztését.

| 16.4. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak jóváhagyást az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerinti követelményeknek megfelelő parkolólámpa-típusokra az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 12 hónap alatt. |
| --- | --- |

16.4.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak jóváhagyást az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerinti követelményeknek megfelelő parkolólámpa-típusokra az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 12 hónap alatt.

| 16.5. | A hatálybalépés után 12 hónapnál korábban kiadott EGB-jóváhagyások és a jóváhagyások valamennyi kiterjesztése – beleértve az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyásokat is – határozatlan ideig érvényben maradnak. Ha az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa-típus megfelel ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

16.5.

A hatálybalépés után 12 hónapnál korábban kiadott EGB-jóváhagyások és a jóváhagyások valamennyi kiterjesztése – beleértve az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint kiadott jóváhagyásokat is – határozatlan ideig érvényben maradnak. Ha az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa-típus megfelel ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

| 16.6. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 5. kiegészítése szerint jóváhagyott parkolólámpa-típust. |
| --- | --- |

16.6.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 5. kiegészítése szerint jóváhagyott parkolólámpa-típust.

| 16.7. | Az ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónapig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa-típust. |
| --- | --- |

16.7.

Az ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónapig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa-típust.

| 16.8. | Ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják olyan parkolólámpa-típus értékesítését, amely nem felel meg az ezen előírás 5. kiegészítésében foglalt követelményeknek, kivéve, ha a parkolólámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni. |
| --- | --- |

16.8.

Ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják olyan parkolólámpa-típus értékesítését, amely nem felel meg az ezen előírás 5. kiegészítésében foglalt követelményeknek, kivéve, ha a parkolólámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni.

| 16.9. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak jóváhagyást parkolólámpára az előírás bármely korábbi kiegészítése alapján, feltéve, hogy a lámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni. |
| --- | --- |

16.9.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak jóváhagyást parkolólámpára az előírás bármely korábbi kiegészítése alapján, feltéve, hogy a lámpát használatban levő járművön cserealkatrészként kívánják alkalmazni.

| 16.10. | Ezen előírás 5. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tilthatják meg az ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás szerint jóváhagyott parkolólámpa járműbe történő beépítését. |
| --- | --- |

16.10.

Ezen előírás 5. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem tilthatják meg az ezen, 5. kiegészítéssel módosított előírás szerint jóváhagyott parkolólámpa járműbe történő beépítését.

| 16.11. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa járműbe történő beépítését az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap alatt. |
| --- | --- |

16.11.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az eredeti előírás és későbbi kiegészítései szerint jóváhagyott parkolólámpa járműbe történő beépítését az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap alatt.

| 16.12. | Az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják az 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő parkolólámpa beépítését olyan új járműbe, amelyre ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő több mint 24 hónap elteltével adtak ki nemzeti típusjóváhagyást vagy egyedi jóváhagyást. |
| --- | --- |

16.12.

Az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják az 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő parkolólámpa beépítését olyan új járműbe, amelyre ezen előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követő több mint 24 hónap elteltével adtak ki nemzeti típusjóváhagyást vagy egyedi jóváhagyást.

| 16.13. | A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják az 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő parkolólámpa beépítését olyan új járműbe, amelyet több mint 60 hónappal az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követően vettek először nyilvántartásba. |
| --- | --- |

16.13.

A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtilthatják az 5. kiegészítéssel módosított előírás követelményeinek nem megfelelő parkolólámpa beépítését olyan új járműbe, amelyet több mint 60 hónappal az előírás 5. kiegészítésének hatálybalépését követően vettek először nyilvántartásba.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben, aszerint hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják vagy ahhoz mikor csatlakoznak; az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

Image

Fényforrásmodulok

MD E3 17325

A fenti ábrán szereplő azonosító kód azt mutatja, hogy az ezzel a kóddal ellátott fényforrásmodult egy Olaszországban (E3) jóváhagyott lámpával együtt hagyták jóvá, a 17325 jóváhagyási számmal.

---

3. MELLÉKLET

A TÉRBELI FÉNYELOSZLÁS MÉRÉSÉHEZ ELŐÍRT MINIMÁLIS SZÖGEK
   (1)

A térbeli fényeloszlás méréséhez előírt minimális függőleges szögek minden esetben: a vízszintes felett 15° és alatta 15°, azokat a lámpákat kivéve, amelyek talajtól számított beépítési magassága legfeljebb 750 mm, ahol is ezek a szögek: a vízszintes felett 15° és alatta 5°.

Image

---

(1)  Az ezen ábrákon látható szögek a jármű jobb oldalán beépített készülékekre vonatkoznak. A nyilak a jármű eleje felé mutatnak.

---

4. MELLÉKLET

FÉNYTANI MÉRÉSEK

1.   MÉRÉSI MÓDSZEREK

1.1.   Fénytani mérések végzésekor a szórt fényvisszaverődést megfelelő ernyőzéssel el kell kerülni.

1.2.   Ha a mérési eredmények vitatottak, a következő követelményeknek megfelelő méréseket kell végezni:

| 1.2.1. | a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön; |
| --- | --- |

1.2.1.

a mérési távolságnak olyannak kell lennie, hogy a távolság négyzetével fordított arányosság érvényesüljön;

| 1.2.2. | a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10’ és 1° között legyen; |
| --- | --- |

1.2.2.

a mérőberendezésnek olyannak kell lennie, hogy a lámpa vonatkoztatási középpontjából a fényérzékelő látószöge 10’ és 1° között legyen;

| 1.2.3. | egy adott mérési irányra a fényerősségre vonatkozó előírás teljesítettnek minősül, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest 15 fokpercen belül jelentkezik. |
| --- | --- |

1.2.3.

egy adott mérési irányra a fényerősségre vonatkozó előírás teljesítettnek minősül, ha az előírt fényerősség a mérési irányhoz képest 15 fokpercen belül jelentkezik.

1.3.   Ha a készüléket több különböző helyzetben vagy állíthatóan lehet a járműbe beépíteni, a fénytani méréseket el kell végezni mindegyik helyzetben, illetve állíthatóan beépített készülék esetében a szélső helyzetekben, a gyártó által megadott vonatkoztatási tengelyek szerint.

2.   SZABVÁNYOS FÉNYERŐSSÉG-ELOSZLÁSI MÉRŐRÁCS

| Bal | Jobb |
| --- | --- |
| |

Bal

Jobb

Image

2.1.   A H = 0° és V = 0° irány felel meg a vonatkoztatási tengelynek. (A járművön ez vízszintes, párhuzamos a jármű hosszirányú középsíkjával és a megkívánt látási irányba mutat.) Átmegy a vonatkoztatási középponton. A rácson szereplő értékek a különböző mérési irányokra a minimális fényerőt, mint az egyes lámpáktól a tengelyben (a H = 0° és V = 0° irányban) megkövetelt minimum százalékát adják meg.

2.2.   A 2. szakaszban leírt – vázlatosan ráccsal jelzett – fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlásnak lényegében egyenletesnek kell lennie, azaz a fényerőnek a rácsvonalakkal kialakított mező valamely részének minden irányában legalább annak a legkisebb százalékos értéknek meg kell felelnie, amelyet a kérdéses irányhoz tartozó rácsvonalon feltüntettek.

2.3.   Ha azonban a készüléket a talajtól számított legfeljebb 750 mm-es magasságra kívánják beépíteni, a fényerőt lefelé csak 5°-os szögig kell ellenőrizni.

3.   LÁMPÁK FÉNYTANI MÉRÉSEI

A fénytani jellemzőket a következőképpen kell ellenőrizni:

3.1.   Nem cserélhető fényforrások (izzólámpák és egyebek) esetében:

a lámpában levő fényforrással, ezen előírás 8.1. szakasza szerint.

3.2.   Cserélhető izzólámpák esetében:

6,75, 13,5 vagy 28,0 V feszültségű izzólámpa esetében a fényerősség értékeit korrigálni kell. A korrekciós tényező a viszonyítási fényáram és az alkalmazott feszültségen (6,75 V, 13,5 V vagy 28,0 V) mért fényáram átlagának aránya. A használt izzólámpák tényleges fényárama legfeljebb ± 5 százalékkal térhet el az átlagtól. Másik lehetőségként szabványos izzólámpa is használható: minden egyes helyzetben a viszonyítási fényárammal működtetve, és az egyes helyzetekben mért eredményeket összeadva.

3.3.   Az egy percen, illetve 30 percen keresztüli működés után mért fényerősségnek valamennyi lámpa esetén, az izzólámpával felszerelt lámpák kivételével, az előírt legnagyobb és legkisebb érték közé kell esnie. Az egy percen keresztüli működés utáni fényerősség-eloszlást a 30 perces működés utáni fényerősség-eloszlásból lehet kiszámítani a HV pontban egy perc, illetve 30 perc működés után mért fényerősségek arányát felhasználva az egyes mérési pontokban.

---

5. MELLÉKLET

A KIBOCSÁTOTT FÉNY SZÍNE: TRIKROMATIKUS KOORDINÁTÁK

A színtani jellemzők ellenőrzésére 2 854 K színhőmérsékletű fényforrást kell alkalmazni, amely a Nemzetközi Világítási Bizottság (CIE) szabványos „A” fényforrásának felel meg. A nem cserélhető fényforrással felszerelt lámpák (izzólámpák és egyebek) esetében azonban a színtani jellemzőket a lámpában lévő fényforrásokkal kell ellenőrizni az előírás 8.1. szakasza szerint.

---

6. MELLÉKLET

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpák és egyebek) felszerelt lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával. |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha a lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, vagy nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt lámpa esetében, amikor a lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉG-ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel jogosultjának megfelelő időközönként minden lámpatípusnál legalább az alábbi méréseket el kell végeznie. A méréseket az előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Ha a vett minták vizsgálata azt mutatja, hogy nem felelnek meg az adott típusnak, további mintákat kell venni és megvizsgálni. A gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a gyártás megfelelőségének biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az ebben az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatok a fény- és színtani jellemzők mérésére terjednek ki.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, azonos értékű módszerek is alkalmazhatók, ha a jóváhagyási vizsgálatokért felelős hatóság abba beleegyezett. Annak bizonyítása, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal, a gyártó felelőssége. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, azonos értékű módszerek is alkalmazhatók, ha a jóváhagyási vizsgálatokért felelős hatóság abba beleegyezett. Annak bizonyítása, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal, a gyártó felelőssége.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a mérőberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel.

| 2.2.4. | A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel jellege

A lámpa mintáit véletlen módon kell kiválasztani egy homogén gyártási tételből. A homogén gyártási tétel ugyanolyan típusú lámpákból álló, a gyártó termelési módszere által meghatározott tételt jelent.

A vizsgálatnak általában az egyes gyárak sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártók azonos típusra vonatkozó, különböző gyárakból származó eredményeket is összegyűjthetnek, feltéve, hogy a gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és -kezelési rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fénytani jellemzők

A mintaként szolgáló lámpán fénytani méréseket kell végezni a 4. mellékletben felsorolt legkisebb értékek és az előírt színkoordináták ellenőrzéséhez.

2.5.   Elfogadhatósági feltételek

A gyártó feladata, hogy a mérési eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az előírás 12.1 szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell meghatározni, hogy 95 % megbízhatósági szint mellett legalább 0,95 legyen annak valószínűsége, hogy a termék megfelelőnek bizonyul a 7. mellékletben leírt szúrópróba (első mintavétel) során.

---

7. MELLÉKLET

HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek az előírás rendelkezései szerint (adott esetben), ha az eltérések nem haladják meg a gyártástechnológiai szórás mértékét.

1.2.   A sorozatgyártású lámpák megfelelősége a fénytani jellemzők szempontjából nem kétséges, ha véletlenszerűen kiválasztott, szabványos izzólámpával vagy nem cserélhető fényforrással (izzólámpák és egyebek) felszerelt lámpa fénytani jellemzőinek 6,75 V, 13,5 V, illetve 28,0 V feszültséggel végzett mérésekor:

| 1.2.1. | az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal; |
| --- | --- |

1.2.1.

az előírásban előírt értékektől egyik mért érték sem tér el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 %-kal;

| 1.2.2. | cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával. |
| --- | --- |

1.2.2.

cserélhető fényforrással felszerelt lámpa esetében: ha a fent leírt mérés eredményei nem felelnek meg az előírt értékeknek, akkor a lámpa vizsgálatát meg kell ismételni, másik szabványos izzólámpával.

| 1.2.3. | Nyilvánvalóan hibás lámpákat nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.3.

Nyilvánvalóan hibás lámpákat nem kell figyelembe venni.

1.3.   A színkoordináták értékeinek megfelelőnek kell lenniük, ha a lámpa szabványos izzólámpával van ellátva, vagy nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal vagy mással) felszerelt lámpa esetében, amikor a lámpa fényforrásával ellenőrzik a színtani jellemzőket.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy lámpát kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két lámpából álló mintát A-val, a második két lámpából álló mintát B-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | „A” minta







  A1: | egyik lámpa | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| A2: | mindkét lámpa több mint | 0 százalék |
| de legfeljebb | 20 százalék |
| a mérés folytatása a „B” mintán | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

„A” minta

A1:

egyik lámpa

0 százalék

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

A2:

mindkét lámpa több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

a mérés folytatása a „B” mintán

| 2.1.1.2. | „B” minta







  B1: | mindkét lámpa | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

„B” minta

B1:

mindkét lámpa

0 százalék

| 2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében teljesülnek.

2.2.   A megfelelőség kétséges

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | „A” minta







  A3: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 20 százalék |
| de legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

„A” minta

A3:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

másik lámpa több mint

20 százalék

de legfeljebb

30 százalék

| 2.2.1.2. | „B” minta







  B2: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 0 százalék |
| de legfeljebb | 20 százalék |
| egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| B3: | az A2 esetben | |
| egyik lámpa | 0 százalék |
| másik lámpa több mint | 20 százalék |
| de legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.2.

„B” minta

B2:

az A2 esetben

másik lámpa több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

B3:

az A2 esetben

egyik lámpa

0 százalék

másik lámpa több mint

20 százalék

de legfeljebb

30 százalék

| 2.2.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.2.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” minta tekintetében nem teljesülnek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 13. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | „A” minta







  A4: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 30 százalék |
| A5: | mindkét lámpa több mint | 20 százalék |

2.3.1.

„A” minta

A4:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

másik lámpa több mint

30 százalék

A5:

mindkét lámpa több mint

20 százalék

| 2.3.2. | „B” minta







  B4: | az A2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 0 százalék |
| de legfeljebb | 20 százalék |
| másik lámpa több mint | 20 százalék |
| B5: | az A2 esetben | |
| mindkét lámpa több mint | 20 százalék |
| B6: | az A2 esetben | |
| egyik lámpa | 0 százalék |
| másik lámpa több mint | 30 százalék |

2.3.2.

„B” minta

B4:

az A2 esetben

másik lámpa több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

másik lámpa több mint

20 százalék

B5:

az A2 esetben

mindkét lámpa több mint

20 százalék

B6:

az A2 esetben

egyik lámpa

0 százalék

másik lámpa több mint

30 százalék

| 2.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek az „A” és a „B” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.   ISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2, B3 esetekben két hónappal az értesítés után ismételt mintavételt kell végezni, a legyártott készletből a megfelelő beállítások után két-két lámpából álló harmadik C mintát és negyedik D mintát kiválasztva.

3.1.   A megfelelőség kétségtelen

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.1.1.1. | „C” minta







  C1: | egyik lámpa | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| C2: | mindkét lámpa több mint | 0 százalék |
| de legfeljebb | 20 százalék |
| a mérés folytatása a „D” mintán | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétségtelen, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.1.1.1.

„C” minta

C1:

egyik lámpa

0 százalék

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

C2:

mindkét lámpa több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

a mérés folytatása a „D” mintán

| 3.1.1.2. | „D” minta







  D1: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét lámpa | 0 százalék |

3.1.1.2.

„D” minta

D1:

a C2 esetben

mindkét lámpa

0 százalék

| 3.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

3.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében teljesülnek.

3.2.   A megfelelőség kétséges

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | „D” minta







  D2: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 0 százalék |
| de legfeljebb | 20 százalék |
| egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású lámpák megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a lámpák mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

„D” minta

D2:

a C2 esetben

másik lámpa több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

| 3.2.1.2. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” minta tekintetében nem teljesülnek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 13. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a lámpák mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | „C” minta







  C3: | egyik lámpa legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- |
| másik lámpa több mint | 20 százalék |
| C4: | mindkét lámpa több mint | 20 százalék |

3.3.1.

„C” minta

C3:

egyik lámpa legfeljebb

20 százalék

másik lámpa több mint

20 százalék

C4:

mindkét lámpa több mint

20 százalék

| 3.3.2. | „D” minta







  D3: | a C2 esetben | |
| --- | --- | --- | --- |
| egyik lámpa 0, vagy több mint | 0 százalék |
| másik lámpa több mint | 20 százalék |

3.3.2.

„D” minta

D3:

a C2 esetben

egyik lámpa 0, vagy több mint

0 százalék

másik lámpa több mint

20 százalék

| 3.3.3. | vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek a „C” és a „D” minta tekintetében nem teljesülnek.

1.   ábra

Image

---

| 28.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/19

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 90. sz. előírása – Gépjárművek és pótkocsijaik csere-fékbetétrészegységei és dobfékbetétjei jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 01. módosításcsomag 11. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. október 24.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikációk és mérések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Csomagolás és jelölés |
| --- | --- |

6.

| 7. | A csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét jóváhagyásának módosítása vagy kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet | Értesítés csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 90. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet

| 2. melléklet | A jóváhagyási jel és a jóváhagyási adatok elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet

| 3. melléklet | Az M1, M2 és N1 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

3. melléklet

| 4. melléklet | Az M3, N2 és N3 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire és dobfékbetétjeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

4. melléklet

| 5. melléklet | Az O1 és O2 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5. melléklet

| 6. melléklet | Az O3 és O4 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire és dobfékbetétjeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

6. melléklet

| 7. melléklet | Az L kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7. melléklet

| 8. melléklet | A jármű üzemi fékrendszerétől független, különálló rögzítőfékrendszerekben való használatra szánt csere-fékbetétrészegységekre vonatkozó műszaki előírások |
| --- | --- |

8. melléklet

| 9. melléklet | A súrlódási tulajdonságok megállapítása próbapadi vizsgálattal |
| --- | --- |

9. melléklet

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ezen előírás a következőkre vonatkozik:






  1.1.1. | M, N, L és O kategóriájú járművek fékrendszerének részét képező súrlódó fékekben való használatra szánt csere-fékbetétrészegységek, amelyek a 13., 13-H vagy 78. sz. előírás értelmében rendelkeznek típusjóváhagyással. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ezen előírás a következőkre vonatkozik:

1.1.1.

M, N, L és O kategóriájú járművek fékrendszerének részét képező súrlódó fékekben való használatra szánt csere-fékbetétrészegységek, amelyek a 13., 13-H vagy 78. sz. előírás értelmében rendelkeznek típusjóváhagyással.

| 1.1.2. | M3, N2, N3, O3 vagy O4 kategóriájú járművekre való felszerelésre és azokban való használtra szánt fékpofához történő szegecselésre tervezett cseredobfékbetétek, amelyek a 13. sz. előírás értelmében rendelkeznek típusjóváhagyással. |
| --- | --- |

1.1.2.

M3, N2, N3, O3 vagy O4 kategóriájú járművekre való felszerelésre és azokban való használtra szánt fékpofához történő szegecselésre tervezett cseredobfékbetétek, amelyek a 13. sz. előírás értelmében rendelkeznek típusjóváhagyással.

| 1.1.3. | A jármű üzemi fékrendszerétől független, különálló rögzítőfékrendszerben használt csere-fékbetétrészegységekre csak ezen előírás 8. mellékletében meghatározott műszaki előírások érvényesek. |
| --- | --- |

1.1.3.

A jármű üzemi fékrendszerétől független, különálló rögzítőfékrendszerben használt csere-fékbetétrészegységekre csak ezen előírás 8. mellékletében meghatározott műszaki előírások érvényesek.

| 1.2. | A csere-fékbetétrészegységek jóváhagyhatók a 13. vagy a 78. sz. előírással összhangban típusjóváhagyással rendelkező gépjárművekre és pótkocsikra való felszerelésre és azokon való használatra. A fékpofára szegecselendő cseredobfékbetétek jóváhagyhatók a 13. sz. előírással összhangban típusjóváhagyással rendelkező, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriákba tartozó gépjárművekre és pótkocsikra (1). |
| --- | --- |

1.2.

A csere-fékbetétrészegységek jóváhagyhatók a 13. vagy a 78. sz. előírással összhangban típusjóváhagyással rendelkező gépjárművekre és pótkocsikra való felszerelésre és azokon való használatra. A fékpofára szegecselendő cseredobfékbetétek jóváhagyhatók a 13. sz. előírással összhangban típusjóváhagyással rendelkező, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriákba tartozó gépjárművekre és pótkocsikra (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ennek az előírásnak az alkalmazásában:

2.1.   „Fékrendszer”: a 13. sz. előírás 2.3. szakaszában hozzárendelt jelentéssel bír.

2.2.   „Súrlódó fék”: a fékrendszer azon része, amelyben a jármű mozgása ellen ható erők kialakulnak az egymáshoz képest elmozduló fékbetét és a keréktárcsa vagy dob közötti súrlódás következtében.

2.3.   „Fékbetétrészegység”: a súrlódó fék egy alkatrésze, amelyet fékdobhoz, illetve féktárcsához szorítanak a súrlódó erő létrehozása céljából.

2.3.1.   „Fékpofarészegység”: egy dobfék fékbetétrészegysége.

2.3.1.1.   „Fékpofatartó”: a fékpofarészegység azon alkatrésze, amely a fékbetétet hordozza.

2.3.2.   „Tárcsafékbetét-egység”: egy tárcsafék fékbetétrészegysége.

2.3.2.1.   „Tartólemez”: egy tárcsafékbetét-egység azon alkatrésze, amely a fékbetétet hordozza.

2.3.3.   „Fékbetét”: a súrlódóanyag-alkatrész a fékpofatartóra vagy tartólemezre felszerelendő formában és végleges méretben.

2.3.4.   „Dobfékbetét”: dobfékhez való fékbetét.

2.3.5.   „Súrlódóanyag”: anyagok és eljárások meghatározott keverékének terméke, amelyek együtt meghatározzák a fékbetét jellemzőit.

2.4.   „Fékbetéttípus”: a fékbetétek egy kategóriája, amelynél a súrlódóanyag jellemzői egyformák.

2.5.   „Fékbetétrészegység-típus”: fékbetétrészegységek egy keréknyi készlete, amelynél a fékbetét típusa, a méretek és a működési jellemzők egyformák.

2.6.   „Dobfékbetéttípus”: fékbetétalkatrészek egy keréknyi készlete, amelynél a fékpofatartóra való felszerelést követően a fékbetéttípus, a méret vagy a működési jellemzők egyformák.

2.7.   „Eredeti fékbetét”: olyan fékbetéttípus, amelyre a jármű típus-jóváhagyási dokumentációja hivatkozik, a 13. sz. előírás 2. mellékletének 8.1. szakasza (2) vagy a 78. sz. előírás 1. mellékletének 5.4. szakasza.

2.8.   „Eredeti fékbetétrészegység”: olyan fékbetétrészegység, amely megfelel a jármű típus-jóváhagyási dokumentációjában feltüntetett adatoknak.

2.9.   „Csere-fékbetétrészegység”: olyan fékbetétrészegység-típus, amelyet ezen előírásnak megfelelően úgy hagytak jóvá, mint ami alkalmas valamely eredeti fékbetétrészegység pótlására.

2.10.   „Eredeti dobfékbetét”: olyan dobfékbetét, amely megfelel a jármű típus-jóváhagyási dokumentációjában feltüntetett adatoknak.

2.11.   „Cseredobfékbetét”: olyan dobfékbetéttípus, amelyet ezen előírásnak megfelelően úgy hagytak jóvá, mint ami a fékpofatartóra felszerelve alkalmas valamely eredeti dobfékbetét pótlására.

2.12.   „Rögzítőfékbetét-részegység”: az üzemi fékrendszertől különálló és független rögzítőfékrendszerhez tartozó tárcsafékbetét-egység vagy fékpofarészegység.

2.13.   „Gyártó”: az a szervezet, amely műszakilag felelősséget vállalhat a fékbetétrészegységekért vagy dobfékbetétekért és bizonyítani tudja, hogy megfelelő eszközökkel rendelkezik a gyártás megfelelőségének eléréséhez.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | Egy cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus bizonyos járműtípus(ok)ra való típusjóváhagyása iránti kérelmet a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét gyártója vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

Egy cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus bizonyos járműtípus(ok)ra való típusjóváhagyása iránti kérelmet a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét gyártója vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A 13. sz. előírás vagy 78. sz. előírás szerinti jármű-típusjóváhagyás(ok) jogosultja olyan csere-fékbetétrészegységekre vagy cseredobfékbetétekre vonatkozóan nyújthat be kérelmet, amelyek megfelelnek a jármű-típusjóváhagyási dokumentációban rögzített típusnak. |
| --- | --- |

3.2.

A 13. sz. előírás vagy 78. sz. előírás szerinti jármű-típusjóváhagyás(ok) jogosultja olyan csere-fékbetétrészegységekre vagy cseredobfékbetétekre vonatkozóan nyújthat be kérelmet, amelyek megfelelnek a jármű-típusjóváhagyási dokumentációban rögzített típusnak.

| 3.3. | A jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét leírását ezen előírás 1. mellékletében meghatározott tételek tekintetében, valamint az alábbiakat:






  3.3.1. | a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét működési méreteit feltüntető ábrák; |
| --- | --- | --- |

3.3.

A jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét leírását ezen előírás 1. mellékletében meghatározott tételek tekintetében, valamint az alábbiakat:

3.3.1.

a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét működési méreteit feltüntető ábrák;

| 3.3.2. | a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét elhelyezkedésének bemutatása azon járműveken, amelyekre a jóváhagyási kérelem vonatkozik. |
| --- | --- |

3.3.2.

a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét elhelyezkedésének bemutatása azon járműveken, amelyekre a jóváhagyási kérelem vonatkozik.

| 3.4. | A típusjóváhagyásra benyújtott fékbetétrészegységeket vagy dobfékbetéteket a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez elegendő mennyiségben rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.4.

A típusjóváhagyásra benyújtott fékbetétrészegységeket vagy dobfékbetéteket a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez elegendő mennyiségben rendelkezésre kell bocsátani.

| 3.5. | A kérelmező egyeztet a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálattal és rendelkezésére bocsátja a jóváhagyásra benyújtott jármű-, illetve féktípusra reprezentatív járműve(ke)t és/vagy féke(ke)t. |
| --- | --- |

3.5.

A kérelmező egyeztet a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálattal és rendelkezésére bocsátja a jóváhagyásra benyújtott jármű-, illetve féktípusra reprezentatív járműve(ke)t és/vagy féke(ke)t.

| 3.6. | Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.6.

Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket.

| 3.6.1. | A kérelmező ezen előírás 9. mellékletének 2.4.1., illetve 3.4.1. szakaszával összhangban benyújtja a súrlódási tulajdonságokra vonatkozó értékeket. |
| --- | --- |

3.6.1.

A kérelmező ezen előírás 9. mellékletének 2.4.1., illetve 3.4.1. szakaszával összhangban benyújtja a súrlódási tulajdonságokra vonatkozó értékeket.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott fékbetétrészegységek vagy dobfékbetétek teljesítik az alábbi 5. szakaszban foglalt követelményeket, a cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha ezen előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott fékbetétrészegységek vagy dobfékbetétek teljesítik az alábbi 5. szakaszban foglalt követelményeket, a cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.1.1. | A 78. sz. előírás 2.9. szakasza értelmében kombinált fékrendszerrel rendelkező L kategóriájú járművekhez szánt csere-fékbetétrészegységek esetében a jóváhagyást ezen előírás 7. mellékletében foglaltak szerint vizsgált jármű tengelyeire szerelt fékbetétrészegység-kombináció(k)ra kell korlátozni. |
| --- | --- |

4.1.1.

A 78. sz. előírás 2.9. szakasza értelmében kombinált fékrendszerrel rendelkező L kategóriájú járművekhez szánt csere-fékbetétrészegységek esetében a jóváhagyást ezen előírás 7. mellékletében foglaltak szerint vizsgált jármű tengelyeire szerelt fékbetétrészegység-kombináció(k)ra kell korlátozni.

| 4.2. | Minden jóváhagyott cserefékbetétrészegység-típushoz vagy dobfékbetéttípushoz hozzá kell rendelni egy három számjegycsoportból álló jóváhagyási számot:






  4.2.1. | Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely az előírás 01. módosításcsomag szerinti változatát jelöli) a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Minden jóváhagyott cserefékbetétrészegység-típushoz vagy dobfékbetéttípushoz hozzá kell rendelni egy három számjegycsoportból álló jóváhagyási számot:

4.2.1.

Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely az előírás 01. módosításcsomag szerinti változatát jelöli) a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma.

| 4.2.2. | A következő három számjegy a fékbetéttípust jelöli. |
| --- | --- |

4.2.2.

A következő három számjegy a fékbetéttípust jelöli.

| 4.2.3. | Egy három számjegyből álló utótag jelzi a fékpofatartót vagy tartólemezt vagy speciális méretet dobfékbetét esetében. |
| --- | --- |

4.2.3.

Egy három számjegyből álló utótag jelzi a fékpofatartót vagy tartólemezt vagy speciális méretet dobfékbetét esetében.

| 4.3. | Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több fékbetétrészegység-típushoz vagy dobfékbetéttípushoz. Ugyanaz a típus-jóváhagyási szám azonban vonatkozhat az adott fékbetétrészegység-típus vagy dobfékbetéttípus több különböző járműtípuson való alkalmazására. |
| --- | --- |

4.3.

Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több fékbetétrészegység-típushoz vagy dobfékbetéttípushoz. Ugyanaz a típus-jóváhagyási szám azonban vonatkozhat az adott fékbetétrészegység-típus vagy dobfékbetéttípus több különböző járműtípuson való alkalmazására.

| 4.4. | A fékbetétrészegység típusára vagy dobfékbetét típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, jóváhagyásának kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.4.

A fékbetétrészegység típusára vagy dobfékbetét típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, jóváhagyásának kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 4.5. | Minden olyan fékbetétrészegységen vagy dobfékbetéten, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.5.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3), |
| --- | --- | --- |

4.5.

Minden olyan fékbetétrészegységen vagy dobfékbetéten, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.5.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3),

| 4.5.2. | a 4.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán ezen előírás száma, utána pedig az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll. |
| --- | --- |

4.5.2.

a 4.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán ezen előírás száma, utána pedig az „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll.

| 4.6. | A fenti 4.5. szakaszban említett jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A fenti 4.5. szakaszban említett jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | Ezen előírás 2. melléklete a fent, illetve az alábbi 6.5. szakaszban említett jóváhagyási jel és jóváhagyási adatok elrendezésére mutat be példákat. |
| --- | --- |

4.7.

Ezen előírás 2. melléklete a fent, illetve az alábbi 6.5. szakaszban említett jóváhagyási jel és jóváhagyási adatok elrendezésére mutat be példákat.

5.   SPECIFIKÁCIÓK ÉS MÉRÉSEK

5.1.   Általános előírások

Egy csere-fékbetétrészegységet vagy cseredobfékbetétet úgy kell kialakítani és elkészíteni, hogy amikor a járműre eredetileg felszerelt részegység vagy fékbetét helyett alkalmazzák, e jármű fékezési hatékonysága megegyezzék a jóváhagyott járműtípus fékezési hatékonyságával.

Különösképpen:

| a) | a csere-fékbetétrészegységekkel vagy cseredobfékbetétekkel felszerelt járműveknek teljesíteniük kell a 13. sz. előírás vonatkozó fékezési követelményeit, beleértve a 09. módosításcsomagot vagy a 78. sz. előírás vonatkozó fékezési követelményeit, beleértve a 01. módosításcsomagot; |
| --- | --- |

a)

a csere-fékbetétrészegységekkel vagy cseredobfékbetétekkel felszerelt járműveknek teljesíteniük kell a 13. sz. előírás vonatkozó fékezési követelményeit, beleértve a 09. módosításcsomagot vagy a 78. sz. előírás vonatkozó fékezési követelményeit, beleértve a 01. módosításcsomagot;

| b) | a csere-fékbetétrészegységnek vagy cseredobfékbetétnek hasonló fékhatásossági jellemzőket kell mutatnia, mint az eredeti fékbetétrészegységnek vagy eredeti dobfékbetétnek, amelynek felváltására szolgál; |
| --- | --- |

b)

a csere-fékbetétrészegységnek vagy cseredobfékbetétnek hasonló fékhatásossági jellemzőket kell mutatnia, mint az eredeti fékbetétrészegységnek vagy eredeti dobfékbetétnek, amelynek felváltására szolgál;

| c) | a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét megfelelő mechanikai jellemzőkkel kell, hogy rendelkezzék; |
| --- | --- |

c)

a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét megfelelő mechanikai jellemzőkkel kell, hogy rendelkezzék;

| d) | a fékbetétek nem tartalmazhatnak azbesztet. |
| --- | --- |

d)

a fékbetétek nem tartalmazhatnak azbesztet.

5.1.1.   A 13. sz. előírás vagy a 78. sz. előírás szerinti járműtípus-jóváhagyási dokumentációban meghatározott típusnak megfelelő csere-fékbetétrészegységeket és cseredobfékbetéteket úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítik ezen előírás 5. szakaszának követelményeit.

5.2.   Fékhatásossági követelmények

5.2.1.   Csere-fékbetétrészegységek az M1, M2 és N1 jármű-kategóriákhoz

A jóváhagyatni kívánt fékbetéttípusnak megfelelő, legalább egy készletnyi csere-fékbetétrészegységet fel kell szerelni, és a 3. melléklet előírásai szerint vizsgálni kell legalább egy, jóváhagyásra benyújtott járműtípusra reprezentatív járművön; az e mellékletben foglalt követelményeknek teljesülniük kell. A reprezentatív járműve(ke)t a legkedvezőtlenebb esetet figyelembe vevő elemzés segítségével kell kiválasztani az alkalmazási tartományból (4). A sebességérzékenység és a hideg fékhatásosság egyenértékűségét a 3. mellékletben leírt két módszer valamelyikével kell megállapítani.

5.2.2.   Csere-fékbetétrészegységek és cseredobfékbetétek M3, N2 és N3 kategóriájú járművekhez

A jóváhagyatni kívánt fékbetéttípusnak megfelelő, legalább egy készletnyi csere-fékbetétrészegységet vagy cseredobfékbetétet fel kell szerelni, és vizsgálni kell legalább egy, jóváhagyásra benyújtott járműtípusra reprezentatív járművön, illetve féken, a 4. melléklet előírásai szerint az 1. szakaszban (járművizsgálat) vagy a 2. szakaszban (vizsgálat inercia-próbapadon) leírt két módszer valamelyikével; az e mellékletben foglalt követelményeknek teljesülniük kell. A reprezentatív járműve(ke)t vagy féke(ke)ta legkedvezőtlenebb esetet figyelembe vevő elemzés segítségével kell kiválasztani az alkalmazási tartományból (4).

5.2.3.   Csere-fékbetétrészegységek az O1 és O2 jármű-kategóriákhoz.

A csere-fékbetétrészegységeket az 5. melléklet előírásai szerint kell vizsgálni, és teljesíteniük kell e melléklet követelményeit.

5.2.4.   Csere-fékbetétrészegységek és cseredobfékbetétek O3 és O4 kategóriájú járművekhez

A csere-fékbetétrészegységeket és cseredobfékbetéteket a 6. melléklet előírásai szerint kell vizsgálni, és teljesíteniük kell e melléklet követelményeit. A méréseket a 13. sz. előírás 11. melléklete 2. függelékének 3. szakaszában leírt három módszer valamelyikével kell elvégezni.

5.2.5.   Csere-fékbetétrészegységek az L kategóriájú járművekhez

A jóváhagyatni kívánt fékbetéttípusnak megfelelő, legalább egy készletnyi csere-fékbetétrészegységet fel kell szerelni, és a 7. melléklet előírásai szerint vizsgálni kell legalább egy, jóváhagyásra benyújtott járműtípusra reprezentatív járművön; az e mellékletben foglalt követelményeknek teljesülniük kell. A reprezentatív járműve(ke)t a legkedvezőtlenebb esetet figyelembe vevő elemzés segítségével kell kiválasztani az alkalmazási tartományból (5).

5.3.   Mechanikai jellemzők

5.3.1.   Csere-fékbetétrészegységek M1, M2, N1, O1,O2 és L kategóriájú járművekhez

5.3.1.1.   A jóváhagyásra benyújtott csere-fékbetétrészegységeket nyírószilárdsági vizsgálatnak kell alávetni az ISO 6312:1981 vagy ISO 6312:2001 szabványnak megfelelően.

A legkisebb elfogadható nyírószilárdság 250 N/cm2 tárcsafékbetét-egységeknél és 100 N/cm2 fékpofarészegységeknél.

5.3.1.2.   A jóváhagyásra benyújtott csere-fékbetétrészegységeket összenyomhatósági vizsgálatnak kell alávetni az ISO 6310:1981 vagy ISO 6310:2001 szabványnak megfelelően.

Az összenyomhatósági érték tárcsafékbetét-egységeknél környezeti hőmérsékleten 2 %-nál és 400 °C hőmérsékleten 5 %-nál, fékpofa-részegységeknél pedig környezeti hőmérsékleten 2 %-nál és 200 °C hőmérsékleten 4 %-nál nem lehet nagyobb. Ez a követelmény a rögzítőfékbetét-részegységekre nem vonatkozik.

5.3.2.   Csere-fékbetétrészegységek és cseredobfékbetétek M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járművekhez

5.3.2.1.   Nyírószilárdság

Ez a vizsgálat csak tárcsafékek tárcsafékbetét-egységeire vonatkozik.

A jóváhagyásra benyújtott csere-fékbetétrészegységeket nyírószilárdsági vizsgálatnak kell alávetni az ISO 6312:1981 vagy ISO 6312:2001 szabványnak megfelelően. A fékbetétrészegységek két vagy három részre feloszthatók a méréshez használt gép tulajdonságainak való megfelelés érdekében.

A legkisebb elfogadható nyírószilárdság 250 N/cm2.

5.3.2.2.   Összenyomhatóság

A jóváhagyásra benyújtott csere-fékbetétrészegységeket és cseredobfékbetéteket összenyomhatósági vizsgálatnak kell alávetni az ISO 6310:1981 vagy ISO 6310:2001 szabványnak megfelelően. Az I. mintatípus szerinti lapos próbatesteket is lehet használni.

Az összenyomhatósági érték a tárcsafékbetét-egységeknél környezeti hőmérsékleten 2 %-nál és 400 °C hőmérsékleten 5 %-nál, fékpofa-részegységeknél és dobfékbetéteknél pedig környezeti hőmérsékleten 2 %-nál és 200 °C hőmérsékleten 4 %-nál nem lehet nagyobb.

5.3.2.3.   Anyagkeménység (6)

Ez a követelmény dobfékbetét-részegységekre és dobfékbetétekre vonatkozik.

A jóváhagyásra benyújtott csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket keménységi vizsgálatnak kell alávetni az ISO 2039-2:1987 szabványnak megfelelően.

A súrlódó felületen található súrlódóanyag keménységi értéke a különböző gyártási tételekből (ha vannak) származó öt fékbetétmintán minden egyes fékbetét különböző helyein végzett öt mérés alapján számított középérték.

6.   CSOMAGOLÁS ÉS JELÖLÉS

| 6.1. | Az ezzel az előírással összhangban jóváhagyott típusoknak megfelelő csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket tengelyenkénti készletekben kell forgalomba hozni. |
| --- | --- |

6.1.

Az ezzel az előírással összhangban jóváhagyott típusoknak megfelelő csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket tengelyenkénti készletekben kell forgalomba hozni.

| 6.2. | Minden tengelykészletet olyan lezárt csomagolással kell ellátni, amelyen látszik, ha korábban felnyitották. |
| --- | --- |

6.2.

Minden tengelykészletet olyan lezárt csomagolással kell ellátni, amelyen látszik, ha korábban felnyitották.

| 6.3. | Minden csomagoláson fel kell tüntetni az alábbi adatokat:






  6.3.1. | a csomagban lévő csere-fékbetétrészegységek vagy cseredobfékbetétek mennyisége; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Minden csomagoláson fel kell tüntetni az alábbi adatokat:

6.3.1.

a csomagban lévő csere-fékbetétrészegységek vagy cseredobfékbetétek mennyisége;

| 6.3.2. | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

6.3.2.

a gyártó neve vagy védjegye;

| 6.3.3. | a csere-fékbetétrészegységek vagy cseredobfékbetétek gyártmánya és típusa; |
| --- | --- |

6.3.3.

a csere-fékbetétrészegységek vagy cseredobfékbetétek gyártmánya és típusa;

| 6.3.4. | a gépjárművek/tengelyek/fékek, amelyekre a csomagban található egység jóváhagyást kapott; |
| --- | --- |

6.3.4.

a gépjárművek/tengelyek/fékek, amelyekre a csomagban található egység jóváhagyást kapott;

| 6.3.5. | a jóváhagyási jel. |
| --- | --- |

6.3.5.

a jóváhagyási jel.

| 6.4. | Minden csomagnak tartalmaznia kell összeszerelési útmutatót az EGB valamelyik hivatalos nyelvén, mellékelve hozzá az útmutató szövegét azon ország nyelvén, ahol a csomag értékesítésre kerül:






  6.4.1. | külön utalással a kapcsolódó alkatrészekre; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Minden csomagnak tartalmaznia kell összeszerelési útmutatót az EGB valamelyik hivatalos nyelvén, mellékelve hozzá az útmutató szövegét azon ország nyelvén, ahol a csomag értékesítésre kerül:

6.4.1.

külön utalással a kapcsolódó alkatrészekre;

| 6.4.2. | figyelmeztetéssel, hogy a csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket tengelykészletenként kell kicserélni; |
| --- | --- |

6.4.2.

figyelmeztetéssel, hogy a csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket tengelykészletenként kell kicserélni;

| 6.4.3. | cseredobfékbetétek esetében az alábbi pontokra figyelmeztető általános tájékoztatással: | a fékpofaplatform, az alátámasztás és a csap integritása; |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

cseredobfékbetétek esetében az alábbi pontokra figyelmeztető általános tájékoztatással:

a fékpofaplatform, az alátámasztás és a csap integritása;

| | a fékpofa torzulás-, deformáció- és korróziómentessége; |
| --- | --- |

a fékpofa torzulás-, deformáció- és korróziómentessége;

| | az alkalmazandó szegecs típusa és mérete; |
| --- | --- |

az alkalmazandó szegecs típusa és mérete;

| | a szükséges szegecselőszerszámok és -erők; |
| --- | --- |

a szükséges szegecselőszerszámok és -erők;

| 6.4.4. | továbbá, a 78. sz. előírás 2.9. szakasza szerinti kombinált fékrendszerek esetében a jóváhagyott fékbetétrészegység-kombináció(k) megadásával. |
| --- | --- |

6.4.4.

továbbá, a 78. sz. előírás 2.9. szakasza szerinti kombinált fékrendszerek esetében a jóváhagyott fékbetétrészegység-kombináció(k) megadásával.

| 6.5. | Minden csere-fékbetétrészegységen vagy cseredobfékbetéten tartósan fel kell tüntetni a következő jóváhagyási adatokat:






  6.5.1. | a jóváhagyási jel; |
| --- | --- | --- |

6.5.

Minden csere-fékbetétrészegységen vagy cseredobfékbetéten tartósan fel kell tüntetni a következő jóváhagyási adatokat:

6.5.1.

a jóváhagyási jel;

| 6.5.2. | a gyártás időpontja, legalább az év és a hónap, vagy a tételszám; |
| --- | --- |

6.5.2.

a gyártás időpontja, legalább az év és a hónap, vagy a tételszám;

| 6.5.3. | a fékbetét gyártmánya és típusa. |
| --- | --- |

6.5.3.

a fékbetét gyártmánya és típusa.

7.   A CSERE-FÉKBETÉTRÉSZEGYSÉG VAGY CSEREDOBFÉKBETÉT JÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus minden módosításáról tájékoztatni kell a típusjóváhagyást kiadó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fékbetétrészegység vagy dobfékbetét továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

A cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus minden módosításáról tájékoztatni kell a típusjóváhagyást kiadó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fékbetétrészegység vagy dobfékbetét továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 7.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változások részletes leírásával együtt – a 4.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változások részletes leírásával együtt – a 4.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

| 8.1. | Az ezen előírás értelmében jóváhagyott csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket oly módon kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás értelmében jóváhagyott csere-fékbetétrészegységeket vagy cseredobfékbetéteket oly módon kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | A 3.2. szakasz szerinti kérelem tárgyát képező eredeti fékbetétrészegységeket vagy eredeti dobfékbetéteket úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítik a 8. szakaszban foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

8.2.

A 3.2. szakasz szerinti kérelem tárgyát képező eredeti fékbetétrészegységeket vagy eredeti dobfékbetéteket úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítik a 8. szakaszban foglalt követelményeket.

| 8.3. | A 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni. Ezen ellenőrzésnek magában kell foglalni a felhasznált nyersanyagok és összetevők ellenőrzését is. |
| --- | --- |

8.3.

A 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni. Ezen ellenőrzésnek magában kell foglalni a felhasznált nyersanyagok és összetevők ellenőrzését is.

| 8.4. | A típusjóváhagyás jogosultja feltétlenül:






  8.4.1. | biztosítja, hogy minden egyes cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét- típus esetében legalább az 5.3. szakaszban előírt vonatkozó mérések és ezen előírás 9. melléklete szerinti, a súrlódási tulajdonságokat mérő vizsgálat végrehajtására statisztikailag ellenőrzött módon és véletlenszerűen, elismert minőségbiztosítási eljárásokkal kerüljön sor. A rögzítőfékbetét-részegységek esetében csak az 5.3. szakaszban leírt nyírószilárdsági vizsgálat alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

8.4.

A típusjóváhagyás jogosultja feltétlenül:

8.4.1.

biztosítja, hogy minden egyes cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét- típus esetében legalább az 5.3. szakaszban előírt vonatkozó mérések és ezen előírás 9. melléklete szerinti, a súrlódási tulajdonságokat mérő vizsgálat végrehajtására statisztikailag ellenőrzött módon és véletlenszerűen, elismert minőségbiztosítási eljárásokkal kerüljön sor. A rögzítőfékbetét-részegységek esetében csak az 5.3. szakaszban leírt nyírószilárdsági vizsgálat alkalmazandó;

| 8.4.2. | gondoskodik a termékek hatásos minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról; |
| --- | --- |

8.4.2.

gondoskodik a termékek hatásos minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról;

| 8.4.3. | rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel; |
| --- | --- |

8.4.3.

rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel;

| 8.4.4. | elemzi minden típus vizsgálatának eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek egységessége igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az ipari termelésben szokásos szóródásra; |
| --- | --- |

8.4.4.

elemzi minden típus vizsgálatának eredményeit annak érdekében, hogy a termék jellemzőinek egységessége igazolható és biztosítható legyen, figyelemmel az ipari termelésben szokásos szóródásra;

| 8.4.5. | biztosítja, hogy a mérési eredmények adatait rögzítsék, és a csatolt iratok hozzáférhetőek maradjanak a szakhatósággal közösen meghatározandó időtartamig; |
| --- | --- |

8.4.5.

biztosítja, hogy a mérési eredmények adatait rögzítsék, és a csatolt iratok hozzáférhetőek maradjanak a szakhatósággal közösen meghatározandó időtartamig;

| 8.4.6. | gondoskodik arról, hogy ha egy adott méréstípusnál a mintasorozat vagy a mintadarabok azt mutatják, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és mérést végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártásmegfelelőség helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

8.4.6.

gondoskodik arról, hogy ha egy adott méréstípusnál a mintasorozat vagy a mintadarabok azt mutatják, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és mérést végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártásmegfelelőség helyreállítása érdekében.

| 8.5. | A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság minden gyártóegységben bármikor felülvizsgálhatja az alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. |
| --- | --- |

8.5.

A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság minden gyártóegységben bármikor felülvizsgálhatja az alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.

| 8.5.1. | A mérési naplókat és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek. |
| --- | --- |

8.5.1.

A mérési naplókat és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.

| 8.5.2. | Az ellenőr véletlenszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzésének eredményei alapján határozható meg. |
| --- | --- |

8.5.2.

Az ellenőr véletlenszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzésének eredményei alapján határozható meg.

| 8.5.3. | Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy a 8.5.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok hitelességét ellenőrizni kell, az ellenőr mintákat választ, hogy azokat a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz küldjék. |
| --- | --- |

8.5.3.

Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy a 8.5.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok hitelességét ellenőrizni kell, az ellenőr mintákat választ, hogy azokat a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz küldjék.

| 8.5.4. | Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen mérést elvégezhet. |
| --- | --- |

8.5.4.

Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen mérést elvégezhet.

| 8.5.5. | Az illetékes hatóság által végzett ellenőrzésekre általában évente kerül sor. Ha egy helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártásmegfelelőség minél gyorsabb helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

8.5.5.

Az illetékes hatóság által végzett ellenőrzésekre általában évente kerül sor. Ha egy helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártásmegfelelőség minél gyorsabb helyreállítása érdekében.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Ezen előírás értelmében adott cserefékbetétrészegység-típusra vagy dobfékbetéttípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 8.1. szakaszban foglalt követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

9.1.

Ezen előírás értelmében adott cserefékbetétrészegység-típusra vagy dobfékbetéttípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 8.1. szakaszban foglalt követelmények nem teljesülnek.

| 9.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott cserefékbetétrészegység-típus vagy dobfékbetéttípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | Egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.1.

Egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosításcsomaggal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.2. | 1995. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak abban az esetben adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyott csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét teljesíti a 01. módosításcsomaggal módosított előírás követelményeit. |
| --- | --- |

12.2.

1995. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak abban az esetben adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyott csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét teljesíti a 01. módosításcsomaggal módosított előírás követelményeit.

| 12.3. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az ezen előírás eredeti, nem módosított formája szerint jóváhagyott csere-fékbetétrészegység használatban lévő járműre való felszerelését vagy azon történő használatát. |
| --- | --- |

12.3.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezik az ezen előírás eredeti, nem módosított formája szerint jóváhagyott csere-fékbetétrészegység használatban lévő járműre való felszerelését vagy azon történő használatát.

---

(1)  Ezen előírásban a 13. sz. előírásra történő hivatkozást úgy kell tekinteni, hogy az a 13. sz. előírással megegyező műszaki követelményeket alkalmazó minden egyéb nemzetközi szabályzatra is hivatkozik. Az előírás bizonyos részeire mutató hivatkozásokat ennek megfelelően kell értelmezni.

(2)  Amennyiben ilyen fékbetétek nem kaphatók kereskedelmi forgalomban, a 8.2. szakaszban felsorolt fékbetéteket is lehet használni.

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália és 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika és 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(4)  A legkedvezőtlenebb esetet vizsgáló elemzésnek az alkalmazási tartomány minden egyes járműtípusa tekintetében tartalmaznia kell (minimálisan) az alábbi műszaki jellemzőket:

| a) | forgórész átmérője; |
| --- | --- |

a)

forgórész átmérője;

| b) | forgórész vastagsága; |
| --- | --- |

b)

forgórész vastagsága;

| c) | szellőzőcsöves vagy tömör forgórész; |
| --- | --- |

c)

szellőzőcsöves vagy tömör forgórész;

| d) | dugattyú átmérője; |
| --- | --- |

d)

dugattyú átmérője;

| e) | gumiabroncs dinamikus sugara; |
| --- | --- |

e)

gumiabroncs dinamikus sugara;

| f) | jármű tömege; |
| --- | --- |

f)

jármű tömege;

| g) | tengelytömeg és a fékerő százalékos aránya a tengelyen; |
| --- | --- |

g)

tengelytömeg és a fékerő százalékos aránya a tengelyen;

| h) | a jármű maximális sebessége. |
| --- | --- |

h)

a jármű maximális sebessége.

A mérési jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a mérés körülményeit.

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

(6)  Ez a vizsgálat a gyártásmegfelelőség céljából szükséges. A minimális értékeket és tűréshatárokat a műszaki szolgálattal kell egyeztetni.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ÉS A JÓVÁHAGYÁSI ADATOK ELRENDEZÉSE

(Lásd ezen előírás 4.7. szakaszát)

Image

a = legalább 8 mm

A fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó tételt Hollandiában hagyták jóvá (E4) a 90. sz. előírásnak megfelelően. Ezen az ábrán a jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyási szám megadásakor a 90. sz. előírásnak már része volt a 01. módosításcsomag; a következő három számjegy a jóváhagyó hatóság által a fékbetéttípushoz hozzárendelt szám, a kiegészítő számjegyek pedig a jóváhagyó hatóság által a fékpofához vagy a tartólemezhez hozzárendelt számok. Ez a nyolc szám együttesen alkotja a cserefékbetétrészegység-típus jóváhagyási számát.

Példa tárcsafékbetét-egység jelölésére

Image

Példa fékpofarészegység jelölésére

Image

Példa a dobfékbetét jelölésére

Image

Megjegyzés: A jelölések fenti példákon látható elhelyezése és egymáshoz viszonyított elhelyezése nem kötelező jellegű.

---

3. MELLÉKLET

Az M1, M2 és N1 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények

1.   A 13. sz. előírásnak való megfelelőség

A 13. sz. előírás követelményeinek teljesítését járművizsgálat során kell bizonyítani.

1.1.   A jármű előkészítése

1.1.1.   A próbajármű

Egy olyan járműtípus(ok)ra reprezentatív járművet, amely(ek)re a csere-fékbetétrészegységet jóvá kívánják hagyatni, fel kell szerelni a jóváhagyásra szánt csere-fékbetétrészegységgel és műszerekkel a fékvizsgálatokhoz a 13. és 13-H sz. előírások követelményei szerint.

A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

1.1.2.   Bejáratási eljárás

1.1.2.1.   Általános feltételek

A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységeket fel kell szerelni a megfelelő kerékfékszerkezetre. Csere-fékbetétrészegységek esetében új fékbetéteket kell használni. A dobfékbetétek lehetnek előzetesen megmunkáltak a fékbetétek és a dob(ok) közötti lehető legjobb kezdeti illeszkedés érdekében. A vizsgálati járműnek teljesen terhelt állapotban kell lennie.

Összehasonlító vizsgálathoz használt és már a vizsgálati járműre felszerelt eredeti fékbetétrészegységek is használhatók, feltéve, hogy jó állapotban vannak, és kezdeti vastagságuknak legfeljebb 20 százaléka kopott el. Nem lehetnek rajtuk sérülések, repedések, túlzott korrózió vagy túlmelegedés jelei. Bejáratásukat az alábbiakban leírt eljárással kell elvégezni.

1.1.2.2.   Eljárás

Minimum 50 km-es távolságot meg kell tenni, és eközben a féket legalább 100 alkalommal, különböző lassítást eredményező (legalább 1 m/s2 és 5 m/s2 között), 50 km/h és 120 km/h közötti kiindulási sebességen működtetni kell. A bejáratási eljárás során legalább 3 alkalommal el kell érni 250 °C és 500 °C közötti hőmérsékletet tárcsafékbetét-részegységek, illetve 150 °C és 250 °C közötti hőmérsékletet dobfékbetét-részegységek esetében (a tárcsa vagy a dob súrlódó felületén mérve). A hőmérséklet nem haladhatja meg az 500 °C-ot tárcsafékbetét-részegységek, és a 250 °C-ot dobfékbetét-részegységek esetében.

1.1.2.3.   A fékhatásosság ellenőrzése

Egyszerre csak egy tengelyt fékezve végre kell hajtani 5 fékezést 70 km/h sebességről 0 km/h-ra (első tengely), illetve 45 km/h-ról 0 km/h-ra (hátsó tengely) 4 Mpa vezetéknyomással (1) és 100 °C kezdeti hőmérséklettel az egyes megállások esetében. Az 5 egymást követő nem monoton eredménynek az átlagos legnagyobb lassuláshoz képest a 0,6 m/s2 (első tengely) vagy 0,4 m/s2 (hátsó tengely) mértékű tűréshatáron belül kell maradnia.

Amennyiben nem teljesül ez a követelmény, az 1.1.2.2. szakasz szerinti bejáratási eljárást meg kell hosszabbítani, és az 1.1.2.3. szakasz szerinti fékhatásosság-ellenőrzést meg kell ismételni.

1.2.   A jármű fékrendszerét a szóban forgó jármű-kategóriára (M1, M2 vagy N1) vonatkozó, a 13. sz. előírás 4. mellékletének 1. és 2. szakaszában foglalt követelmények szerint kell vizsgálni. Az alkalmazandó követelmények, illetve vizsgálatok a következők:

1.2.1.   Üzemi fékrendszer

1.2.1.1.   0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve

1.2.1.2.   0. típusú vizsgálat bekapcsolt motorral, a jármű terheletlenül és terhelve, a 13. sz. előírás 4. melléklete 1.4.3.1. (stabilitási vizsgálat) és 1.4.3.2. (csak a v = 0,8 vmax kezdeti sebességgel végzett vizsgálat) szakasza szerint.

1.2.1.3.   I. típusú vizsgálat

1.2.2.   Biztonsági fékrendszer

1.2.2.1.   0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve (ezt a vizsgálatot el lehet hagyni azokban az esetekben, amikor nyilvánvaló, hogy a követelmények teljesülnek, pl. átlósan osztott fékrendszer esetén).

1.2.3.   Rögzítőfékrendszer

(Csak akkor kell alkalmazni, ha azokat a fékeket használják a jármű rögzítésére, amelyeknek fékbetéteit jóvá kívánják hagyatni.)

1.2.3.1.   Vizsgálat 18 %-os lejtőn lefelé, a jármű terhelve

1.3.   A járműnek teljesítenie kell a 13. sz. előírás 4. melléklete 2. szakaszának az ilyen kategóriájú járművekre vonatkozó összes követelményét.

2.   Kiegészítő követelmények

A kiegészítő követelményeknek való megfelelést a következő két módszer egyikével kell bizonyítani:

2.1.   Járművizsgálat (osztott tengelyes vizsgálat)

Ehhez a vizsgálathoz a járműnek teljesen terhelt állapotban kell lennie, és a fékezést kikapcsolt motor mellett, vízszintes úton kell végrehajtani.

A jármű üzemi fékműködtető rendszerét olyan berendezéssel kell felszerelni, amely elválasztja egymástól az első és hátsó tengelyek fékjeit úgy, hogy azok egymástól függetlenül legyenek használhatók.

Ha az első tengely fékjeire kívánják jóváhagyatni a fékbetétrészegységet, a vizsgálat alatt a hátsó tengely fékjei nem működhetnek.

Ha a hátsó tengely fékjeire kívánják jóváhagyatni a fékbetétrészegységet, a vizsgálat alatt az első tengely fékjei nem működhetnek.

2.1.1.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység és az eredeti fékbetétrészegység hideg fékhatásosságát a következő módszerrel végzett mérés eredményeinek összevetésével:

2.1.1.1.   Legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő pedálerőkkel vagy vezetéknyomással a kerék blokkolásáig, vagy 6 m/s2 átlagos, legnagyobb lassulás kialakulásáig, vagy a szóban forgó jármű-kategóriára megengedett legnagyobb pedálerőig, az alábbi táblázatban megadott kezdeti sebességekkel:

| Jármű-kategória | Vizsgálati sebesség km/h-ban |
| --- | --- |
| első tengely | hátsó tengely |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

Jármű-kategória

Vizsgálati sebesség km/h-ban

első tengely

hátsó tengely

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

A fék kezdeti hőmérséklete minden fékezés előtt legfeljebb 100 °C-os lehet.

2.1.1.2.   Minden fékezésnél fel kell jegyezni és az átlagos legnagyobb lassulás függvényében ábrázolni kell a pedálerőt vagy a vezetékben fellépő nyomást, és meg kell határozni az első tengely fékjeinél 5 m/s2, a hátsó tengely fékjeinél 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulás eléréséhez (ha ez lehetséges) szükséges pedálerőt vagy vezetékben fellépő nyomást. Ha ezeket az értékeket nem lehet elérni a legnagyobb megengedett pedálerővel, alternatívaként meg kell határozni a legnagyobb lassulás eléréséhez szükséges pedálerőt vagy vezetéknyomást.

2.1.1.3.   Ha az ugyanannál a működtető erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység az eredeti fékbetétrészegységhez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

2.1.2.   Sebességérzékenységi vizsgálat

2.1.2.1.   E melléklet 2.1.1.2. szakasza szerint kapott pedálerővel és 100 °C-nál nem nagyobb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani:

| a) | első tengely: 65, 100 km/h és 135 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h; |
| --- | --- |

a)

első tengely: 65, 100 km/h és 135 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h;

| b) | hátsó tengely: 45, 65 km/h és 90 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

hátsó tengely: 45, 65 km/h és 90 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h.

2.1.2.2.   A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni.

2.1.2.3.   A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 15 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól.

2.2.   Inercia-próbapadi vizsgálat

2.2.1.   Mérőkészülékek

A mérésekhez egy inercia-próbapadra kell a szóban forgó járműfékeket felszerelni. A próbapadot úgy kell felműszerezni, hogy az lehetővé tegye a fordulatszám, a féknyomaték, a fékvezetéknyomás, a fékezés megkezdése utáni fordulatok, a fékezési idő és a fékforgórész hőmérsékletének folyamatos regisztrálását.

2.2.2.   Mérési feltételek

2.2.2.1.   A próbapad forgó tömegének az alábbi táblázatban megadott legnagyobb járműtömeg tengelyre eső része felének és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb gumiabroncs gördülési sugarának kell megfelelnie.

| Jármű-kategória | A legnagyobb járműtömeg tengelyre eső része |
| --- | --- |
| első | hátsó |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Jármű-kategória

A legnagyobb járműtömeg tengelyre eső része

első

hátsó

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   A próbapad kezdeti fordulatszáma meg kell, hogy feleljen e melléklet 2.2.3. és 2.2.4. szakaszában megadott lineáris járműsebességnek; a gumiabroncs dinamikus gördülési sugarát kell alapul venni.

2.2.2.3.   A vizsgálatra benyújtott fékbetéteket fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre és az alábbi eljárás szerint be kell őket járatni:

| | 1. bejáratási szakasz, 64 fékezés 80 km/h-ról 30 km/h-ra változó vezetéknyomás mellett:








  Paraméter | Első tengely | Hátsó tengely
  Tárcsafék | Hátsó tengely
  Dobfék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciklusonkénti fékezések száma | 32 | 32 | 32 |
| Fékezési sebesség (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Felengedési sebesség (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Kezdeti fékhőmérséklet (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Végső fékhőmérséklet (°C) | Nyitott | Nyitott | Nyitott |
| 1. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 2. fékezés nyomása (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| 3. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 4. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 5. fékezés nyomása (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| 6. fékezés nyomása (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| 7. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 8. fékezés nyomása (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| 9. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 10. fékezés nyomása (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| 11. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 12. fékezés nyomása (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| 13. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 14. fékezés nyomása (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| 15. fékezés nyomása (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| 16. fékezés nyomása (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| 17. fékezés nyomása (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| 18. fékezés nyomása (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| 19. fékezés nyomása (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| 20. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 21. fékezés nyomása (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| 22. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 23. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 24. fékezés nyomása (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| 25. fékezés nyomása (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| 26. fékezés nyomása (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| 27. fékezés nyomása (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| 28. fékezés nyomása (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| 29. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 30. fékezés nyomása (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| 31. fékezés nyomása (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| 32. fékezés nyomása (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Ciklusok száma | 2 | 2 | 2 |

1. bejáratási szakasz, 64 fékezés 80 km/h-ról 30 km/h-ra változó vezetéknyomás mellett:

Paraméter

Első tengely

Hátsó tengely

Tárcsafék

Hátsó tengely

Dobfék

Ciklusonkénti fékezések száma

32

32

32

Fékezési sebesség (km/h)

80

80

80

Felengedési sebesség (km/h)

30

30

30

Kezdeti fékhőmérséklet (°C)

< 100

< 100

< 80

Végső fékhőmérséklet (°C)

Nyitott

Nyitott

Nyitott

1. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

2. fékezés nyomása (kPa)

3 000

3 000

3 000

3. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

4. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

5. fékezés nyomása (kPa)

2 200

2 200

2 200

6. fékezés nyomása (kPa)

3 800

3 800

3 800

7. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

8. fékezés nyomása (kPa)

2 600

2 600

2 600

9. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

10. fékezés nyomása (kPa)

3 400

3 400

3 400

11. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

12. fékezés nyomása (kPa)

2 600

2 600

2 600

13. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

14. fékezés nyomása (kPa)

2 200

2 200

2 200

15. fékezés nyomása (kPa)

3 000

3 000

3 000

16. fékezés nyomása (kPa)

4 600

4 600

4 600

17. fékezés nyomása (kPa)

2 600

2 600

2 600

18. fékezés nyomása (kPa)

5 100

5 100

5 100

19. fékezés nyomása (kPa)

2 200

2 200

2 200

20. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

21. fékezés nyomása (kPa)

4 200

4 200

4 200

22. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

23. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

24. fékezés nyomása (kPa)

4 600

4 600

4 600

25. fékezés nyomása (kPa)

2 600

2 600

2 600

26. fékezés nyomása (kPa)

1 500

1 500

1 500

27. fékezés nyomása (kPa)

3 400

3 400

3 400

28. fékezés nyomása (kPa)

2 200

2 200

2 200

29. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

30. fékezés nyomása (kPa)

3 000

3 000

3 000

31. fékezés nyomása (kPa)

1 800

1 800

1 800

32. fékezés nyomása (kPa)

3 800

3 800

3 800

Ciklusok száma

2

2

2

| | 2. bejáratási szakasz, 10 megállás 100 km/h-ról 5 km/h-ra 0,4 g lassulás és növekvő kiindulási hőmérsékletek mellett:








  Paraméter | Első tengely | Hátsó tengely
  Tárcsafék | Hátsó tengely
  Dobfék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciklusonkénti megállások száma | 10 | 10 | 10 |
| Fékezési sebesség (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Felengedési sebesség (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Lassulási szint (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maximális nyomás (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| 1. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| 2. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| 3. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| 4. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| 5. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| 6. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| 7. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| 8. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| 9. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| 10. kiindulási hőmérséklet (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Ciklusok száma | 1 | 1 | 1 |

2. bejáratási szakasz, 10 megállás 100 km/h-ról 5 km/h-ra 0,4 g lassulás és növekvő kiindulási hőmérsékletek mellett:

Paraméter

Első tengely

Hátsó tengely

Tárcsafék

Hátsó tengely

Dobfék

Ciklusonkénti megállások száma

10

10

10

Fékezési sebesség (km/h)

100

100

100

Felengedési sebesség (km/h)

< 5

< 5

< 5

Lassulási szint (g)

0,4

0,4

0,4

Maximális nyomás (kPa)

16 000

16 000

10 000

1. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 100

< 100

< 100

2. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 215

< 215

< 151

3. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 283

< 283

< 181

4. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 330

< 330

< 202

5. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 367

< 367

< 219

6. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 398

< 398

< 232

7. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 423

< 423

< 244

8. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 446

< 446

< 254

9. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 465

< 465

< 262

10. kiindulási hőmérséklet (°C)

< 483

< 483

< 270

Ciklusok száma

1

1

1

| | Helyreállás, 18 fékezés 80 km/h-ról 30 km/h-ra 3 000 kPa vezetéknyomás mellett:








  Paraméter | Első tengely | Hátsó tengely
  Tárcsafék | Hátsó tengely
  Dobfék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciklusonkénti megállások száma | 18 | 18 | 18 |
| Fékezési sebesség (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Felengedési sebesség (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Nyomás (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Kezdeti fékhőmérséklet (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Végső fékhőmérséklet (°C) | Nyitott | Nyitott | Nyitott |
| Ciklusok száma | 1 | 1 | 1 |

Helyreállás, 18 fékezés 80 km/h-ról 30 km/h-ra 3 000 kPa vezetéknyomás mellett:

Paraméter

Első tengely

Hátsó tengely

Tárcsafék

Hátsó tengely

Dobfék

Ciklusonkénti megállások száma

18

18

18

Fékezési sebesség (km/h)

80

80

80

Felengedési sebesség (km/h)

30

30

30

Nyomás (kPa)

3 000

3 000

3 000

Kezdeti fékhőmérséklet (°C)

< 100

< 100

< 80

Végső fékhőmérséklet (°C)

Nyitott

Nyitott

Nyitott

Ciklusok száma

1

1

1

2.2.2.4.   Végre kell hajtani 5 fékezést 80 km/h-ról 0 km/h-ra 4 MPa vezetéknyomás és az egyes megállások esetében 100 °C-os kiindulási hőmérséklet mellett. Az öt egymást követő nem monoton eredménynek az átlagos legnagyobb lassuláshoz képest a 0,6 m/s2 mértékű tűréshatáron belül kell maradnia.

Amennyiben nem teljesül ez a követelmény, az „1. bejáratási szakaszt” a kívánt teljesítménystabilitás eléréséig kell ismételni.

2.2.2.5.   Hűtőlevegő használata megengedett. A fékezés során a fékre áramló levegő sebessége:

vair = 0,33 v

ahol:

v = a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

2.2.3.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység és az eredeti fékbetétrészegység hideg fékhatásosságát a következő módszerrel végzett mérés eredményeinek összevetésével:

2.2.3.1.   Az M1 és N1 jármű-kategóriák esetében 80 km/h, az M2 esetében 60 km/h kezdeti sebességről indulva, az egyes fékezések előtt 100 °C-nál nem magasabb fékhőmérséklet mellett legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő vezetéknyomással, 6 m/s2 átlagos legnagyobb lassulás kialakulásáig.

2.2.3.2.   Minden fékezésnél fel kell jegyezni és az átlagos legnagyobb lassulás függvényében ábrázolni kell a vezetékben fellépő nyomást, és meg kell határozni az 5 m/s2 lassulás eléréséhez szükséges vezetéknyomást.

2.2.3.3.   Ha az ugyanannál a működtető erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység az eredeti fékbetétrészegységhez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

2.2.4.   Sebességérzékenységi vizsgálat

2.2.4.1.   A 2.2.3.2. szakasz szerint kapott vezetéknyomással és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett az alábbi lineáris járműsebességenek megfelelő fordulatszámok mindegyikével három fékezést kell végrehajtani:

| a) | 75, 120 km/h és 160 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h. |
| --- | --- |

a)

75, 120 km/h és 160 km/h, ha a vmax nagyobb, mint 150 km/h.

2.2.4.2.   A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni.

2.2.4.3.   A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 15 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól.

---

(1)  Nem hidraulikus fékrendszerek esetében ezzel ekvivalens bemeneti értéket kell alkalmazni.

---

4. MELLÉKLET

M3, N2 és N3 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire és dobfékbetétjeire vonatkozó követelmények

1.   Járművizsgálat

1.1.   A próbajármű

Egy olyan járműtípus(ok)ra reprezentatív járművet, amelyre/amelyekre a csere-fékbetétrészegységet vagy dobfékbetétet jóvá kívánják hagyatni, fel kell szerelni a jóváhagyásra szánt fékbetétrészegységgel vagy dobfékbetéttel és a fékvizsgálatokhoz használatos műszerekkel a 13. sz. előírás követelményei szerint.

A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

1.2.   Vizsgálatok és követelmények

1.2.1.   A 13. sz. előírásnak való megfelelőség

1.2.1.1.   A jármű fékrendszerét a szóban forgó jármű-kategóriára (M3, N2 vagy N3) vonatkozó, a 13. sz. előírás 4. melléklete 1. és 2. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelően kell vizsgálni. Az alkalmazandó követelmények, illetve vizsgálatok a következők:

| 1.2.1.1.1. | Üzemi fékrendszer






  1.2.1.1.1.1. | 0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Üzemi fékrendszer

1.2.1.1.1.1.

0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve

| 1.2.1.1.1.2. | 0. típusú vizsgálat bekapcsolt motorral, a jármű terheletlenül és terhelve, a 13. sz. előírás 4. melléklete 1.4.3.1. (stabilitási vizsgálat) és 1.4.3.2. (csak a v = 0,8 vmax kezdeti sebességgel végzett vizsgálat) szakasza szerint. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.2.

0. típusú vizsgálat bekapcsolt motorral, a jármű terheletlenül és terhelve, a 13. sz. előírás 4. melléklete 1.4.3.1. (stabilitási vizsgálat) és 1.4.3.2. (csak a v = 0,8 vmax kezdeti sebességgel végzett vizsgálat) szakasza szerint.

| 1.2.1.1.1.3. | I. típusú vizsgálat a 13. sz. előírás 4. mellékletének 1.5.1. és 1.5.3. szakasza szerint |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.3.

I. típusú vizsgálat a 13. sz. előírás 4. mellékletének 1.5.1. és 1.5.3. szakasza szerint

| 1.2.1.1.1.4. | II. típusú vizsgálat
  A terhelt járművet úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 2,5 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél regisztráltak, üres sebességfokozatban, úgy, hogy a fékezési energiát egyedül az üzemi fékrendszer veszi fel. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.4.

II. típusú vizsgálat

A terhelt járművet úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 2,5 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél regisztráltak, üres sebességfokozatban, úgy, hogy a fékezési energiát egyedül az üzemi fékrendszer veszi fel.

| 1.2.1.1.2. | Biztonsági fékrendszer






  1.2.1.1.2.1. | 0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve (ez a vizsgálat elhagyható, ha azt az e melléklet 1.2.2. szakasza szerinti vizsgálatok helyettesítik). |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Biztonsági fékrendszer

1.2.1.1.2.1.

0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral, a jármű terhelve (ez a vizsgálat elhagyható, ha azt az e melléklet 1.2.2. szakasza szerinti vizsgálatok helyettesítik).

| 1.2.1.1.3. | Rögzítőfékrendszer
  (Csak akkor kell alkalmazni, ha azokat a fékeket használják a jármű rögzítésére, amelyeknek fékbetéteit jóvá kívánják hagyatni.)






  1.2.1.1.3.1. | Vizsgálat 18 %-os lejtőn lefelé, a jármű terhelve |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.3.

Rögzítőfékrendszer

(Csak akkor kell alkalmazni, ha azokat a fékeket használják a jármű rögzítésére, amelyeknek fékbetéteit jóvá kívánják hagyatni.)

1.2.1.1.3.1.

Vizsgálat 18 %-os lejtőn lefelé, a jármű terhelve

1.2.1.2.   A járműnek teljesítenie kell a 13. sz. előírás 4. melléklete 2. szakaszának az ilyen kategóriájú járművekre vonatkozó valamennyi követelményét.

1.2.2.   Kiegészítő követelmények (osztott tengelyes vizsgálat)

Az alábbiakban bemutatott mérésekhez a járműnek teljesen terhelt állapotban kell lennie, és a fékezést kikapcsolt motor mellett, vízszintes úton kell végrehajtani.

A jármű üzemi fékműködtető rendszerét olyan berendezéssel kell felszerelni, amely elválasztja egymástól az első és hátsó tengelyek fékjeit úgy, hogy azok egymástól függetlenül legyenek használhatók.

Ha az első tengely fékjeire kívánják jóváhagyatni a fékbetétrészegységet vagy dobfékbetétet, a vizsgálat alatt a hátsó tengely fékjei nem működhetnek.

Ha a hátsó tengely fékjeire kívánják jóváhagyatni a fékbetétrészegységet vagy dobfékbetétet, a vizsgálat alatt az első tengely fékjei nem működhetnek.

1.2.2.1.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét és az eredeti fékbetétrészegység vagy az eredeti dobfékbetét hideg fékhatásosságát a következő módszerrel végzett mérés eredményeinek összevetésével:

| 1.2.2.1.1. | Legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő pedálerőkkel vagy vezetéknyomással a kerék blokkolásáig, vagy 3,5 m/s2 átlagos, legnagyobb lassulás kialakulásáig, vagy a megengedett legnagyobb pedálerőig vagy a maximális vezetéknyomásig, 45 km/h kiindulási sebesség és az egyes fékezések kezdetekor legfeljebb 100 °C-os fékhőmérséklet mellett. |
| --- | --- |

1.2.2.1.1.

Legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő pedálerőkkel vagy vezetéknyomással a kerék blokkolásáig, vagy 3,5 m/s2 átlagos, legnagyobb lassulás kialakulásáig, vagy a megengedett legnagyobb pedálerőig vagy a maximális vezetéknyomásig, 45 km/h kiindulási sebesség és az egyes fékezések kezdetekor legfeljebb 100 °C-os fékhőmérséklet mellett.

| 1.2.2.1.2. | Minden fékezésnél fel kell jegyezni és az átlagos legnagyobb lassulás függvényében ábrázolni kell a pedálerőt vagy a vezetékben fellépő nyomást, és meg kell határozni a 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulás eléréséhez (ha ez lehetséges) szükséges pedálerőt vagy vezetékben fellépő nyomást. Ha ezeket az értékeket nem lehet elérni, alternatívaként meg kell határozni a legnagyobb lassulás eléréséhez szükséges pedálerőt vagy vezetéknyomást. |
| --- | --- |

1.2.2.1.2.

Minden fékezésnél fel kell jegyezni és az átlagos legnagyobb lassulás függvényében ábrázolni kell a pedálerőt vagy a vezetékben fellépő nyomást, és meg kell határozni a 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulás eléréséhez (ha ez lehetséges) szükséges pedálerőt vagy vezetékben fellépő nyomást. Ha ezeket az értékeket nem lehet elérni, alternatívaként meg kell határozni a legnagyobb lassulás eléréséhez szükséges pedálerőt vagy vezetéknyomást.

| 1.2.2.1.3. | Ha az ugyanannál a működtető erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét az eredeti fékbetétrészegységhez vagy eredeti dobfékbetéthez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat. |
| --- | --- |

1.2.2.1.3.

Ha az ugyanannál a működtető erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét az eredeti fékbetétrészegységhez vagy eredeti dobfékbetéthez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

1.2.2.2.   Sebességérzékenységi vizsgálat

| 1.2.2.2.1. | E melléklet 1.2.2.1.2. szakasza szerint kapott pedálerővel és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani: | 40 km/h-ról 20 km/h-ra, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2.1.

E melléklet 1.2.2.1.2. szakasza szerint kapott pedálerővel és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani:

40 km/h-ról 20 km/h-ra,

| | 60 km/h-ról 40 km/h-ra, és |
| --- | --- |

60 km/h-ról 40 km/h-ra, és

| | 80 km/h-ról 60 km/h-ra (ha vmax ≥ 90 km/h) |
| --- | --- |

80 km/h-ról 60 km/h-ra (ha vmax ≥ 90 km/h)

| 1.2.2.2.2. | A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2.

A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni.

| 1.2.2.2.3. | A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 25 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól. |
| --- | --- |

1.2.2.2.3.

A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 25 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól.

2.   Inercia-próbapadi vizsgálat

2.1.   Mérőkészülékek

A mérésekhez egy inercia-próbapadra kell a szóban forgó járműfékeket felszerelni. A próbapadot úgy kell felműszerezni, hogy az lehetővé tegye a fordulatszám, a féknyomaték, a fékvezeték-nyomás, a fékezés megkezdése utáni fordulatok, a fékezési idő és a fékforgórész hőmérsékletének folyamatos regisztrálását.

2.1.1.   Mérési feltételek

| 2.1.1.1. | A próbapad forgó tömegének a legnagyobb járműtömeg 0,55. része tengelyre eső része felének és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb gumiabroncs gördülési sugarának kell megfelelnie. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

A próbapad forgó tömegének a legnagyobb járműtömeg 0,55. része tengelyre eső része felének és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb gumiabroncs gördülési sugarának kell megfelelnie.

| 2.1.1.2. | A próbapad kezdeti fordulatszáma meg kell, hogy feleljen az alábbi szakaszokban megadott lineáris járműsebességnek; és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb és legkisebb gumiabroncs dinamikus gördülési sugara átlagának. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

A próbapad kezdeti fordulatszáma meg kell, hogy feleljen az alábbi szakaszokban megadott lineáris járműsebességnek; és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb és legkisebb gumiabroncs dinamikus gördülési sugara átlagának.

| 2.1.1.3. | A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet vagy dobfékbetéteket fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet vagy dobfékbetéteket fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

| 2.1.1.4. | Hűtőlevegő használata esetén a fékre áramló levegő sebessége:
  vair = 0,33vv
  ahol:
  v = a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Hűtőlevegő használata esetén a fékre áramló levegő sebessége:

vair = 0,33vv

ahol:

v = a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

| 2.1.1.5. | A fékre szerelt működtetődugattyúnak az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legkisebb méretűnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

A fékre szerelt működtetődugattyúnak az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legkisebb méretűnek kell lennie.

2.2.   Vizsgálatok és követelmények

2.2.1.   A 13. sz. előírásból származó vizsgálatok

2.2.1.1.   0. típusú vizsgálat

60 km/h kezdeti sebességről indulva, az egyes fékezések előtt 100 °C-nál nem magasabb fékhőmérséklet mellett legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő vezetéknyomással a járműtípus(ok) fékrendszere által folyamatosan biztosított vezetéknyomás-értékig (pl. kompresszornyomás megszűnése). Legalább 5 m/s2 átlagos legnagyobb lassulást kell elérni.

2.2.1.2.   0. típusú vizsgálat, fékhatásosság nagy sebességen

A fékezés kezdetekor legfeljebb 100 °C-os fékhőmérséklet mellett végre kell hajtani három fékezést 100 km/h sebességről N2 jármű-kategóriát érintő jóváhagyás, illetve 90 km/h sebességről M3 és N3 jármű-kategóriát érintő jóváhagyás esetén a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott garantált vezetéknyomás segítségével. A három fékezés során elért átlagos legnagyobb lassulás középértékének el kell érnie legalább a 4 m/s2 értéket.

2.2.1.3.   I. típusú vizsgálat

2.2.1.3.1.   Melegítési eljárás

Végre kell hajtani 20 egymást követő fékezést v1 = 60 km/h és v2 = 30 km/h sebességről, 60 másodperces ciklusidővel, az első fékezésnél legfeljebb 100 °C -os fékhőmérséklettel kezdve. A vezetéknyomásnak az első fékezéskor 3 m/s2 lassulásnak kell megfelelnie és a további fékezések során állandónak kell maradnia.

2.2.1.3.2.   Meleg fékhatásosság

A melegítési eljárás befejeztével meg kell mérni a meleg fékhatásosságot a fenti 2.2.1.1. szakasz feltételei mellett, a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott garantált vezetéknyomás alkalmazásával (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek). A meleg fékkel elért átlagos legnagyobb lassulás nem lehet kisebb, mint a hideg fékkel elért érték 60 %-a vagy 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Helyreállás

A meleg fékezés után 120 másodperccel kezdve 5 teljes megállást kell végezni a fenti 2.2.1.3.1. szakaszban megadott vezetéknyomással, legalább 2 perces intervallumokban, 60 km/h kezdeti sebességről. Az ötödik fékezés kezdetekor a fékhőmérséklet nem lehet nagyobb, mint 100 °C, és az elért átlagos legnagyobb lassulás legfeljebb 10 százalékkal térhet el a 60 km/h sebességen végzett 0. típusú vizsgálat vezetéknyomás/lassulás arányából számított értéktől.

2.2.1.4.   II. típusú vizsgálat

2.2.1.4.1.   Melegítési eljárás

A fékeket 12 percen keresztül 30 km/h állandó sebességen 0,15 m/s2 lassulásnak megfelelő állandó féknyomaték segítségével fel kell melegíteni.

2.2.1.4.2.   Meleg fékhatásosság

A melegítési eljárás befejeztével meg kell mérni a meleg fékhatásosságot a fenti 2.2.1.1. szakasz feltételei mellett, a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott garantált vezetéknyomás alkalmazásával (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek). A meleg fékkel elért átlagos legnagyobb lassulás nem lehet kisebb, mint 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   A rögzítőfék-hatásosság statikus vizsgálata

| 2.2.1.5.1. | Az alkalmazások teljes tartományát figyelembe véve meg kell határozni a legkedvezőtlenebb esetet a fék működtető ereje, az egy tengely által fékezendő maximális járműtömeg és a gumiabroncs sugara tekintetében. |
| --- | --- |

2.2.1.5.1.

Az alkalmazások teljes tartományát figyelembe véve meg kell határozni a legkedvezőtlenebb esetet a fék működtető ereje, az egy tengely által fékezendő maximális járműtömeg és a gumiabroncs sugara tekintetében.

| 2.2.1.5.2. | Be kell húzni a féket a fenti 2.2.1.5.1. szakaszban meghatározott működtető erővel. |
| --- | --- |

2.2.1.5.2.

Be kell húzni a féket a fenti 2.2.1.5.1. szakaszban meghatározott működtető erővel.

| 2.2.1.5.3. | A fékpad tengelyére enyhén növekvő nyomatékot kell alkalmazni a dob vagy tárcsa elfordításához. Abban a pillanatban, amikor a tengely elkezd mozogni, meg kell mérni a kimenő nyomatékot a féknél, majd ki kell számítani a megfelelő tengelyfékerőt a 2.2.1.5.1. szakaszban meghatározott gumiabroncs-sugár segítségével. |
| --- | --- |

2.2.1.5.3.

A fékpad tengelyére enyhén növekvő nyomatékot kell alkalmazni a dob vagy tárcsa elfordításához. Abban a pillanatban, amikor a tengely elkezd mozogni, meg kell mérni a kimenő nyomatékot a féknél, majd ki kell számítani a megfelelő tengelyfékerőt a 2.2.1.5.1. szakaszban meghatározott gumiabroncs-sugár segítségével.

| 2.2.1.5.4. | A 2.2.1.5.3. szakasz szerint mért fékerő és a 2.2.1.5.1. szakasz szerint meghatározott járműtömeg felének hányadosa legalább 0,18 kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

2.2.1.5.4.

A 2.2.1.5.3. szakasz szerint mért fékerő és a 2.2.1.5.1. szakasz szerint meghatározott járműtömeg felének hányadosa legalább 0,18 kell, hogy legyen.

2.2.2.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét és az eredeti fékbetétrészegység vagy az eredeti dobfékbetét hideg fékhatásosságát a 2.2.1.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálat eredményeinek összevetésével.

2.2.2.1.   A 2.2.1.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálatot az eredeti fékbetétrészegység vagy eredeti dobfékbetét egy készletével kell végrehajtani.

2.2.2.2.   Ha az ugyanannál a vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel kapott értéktől, akkor úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét az eredeti fékbetétrészegységhez vagy eredeti dobfékbetéthez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

2.2.3.   Sebességérzékenységi vizsgálat

| 2.2.3.1. | A 2.2.1.2. szakaszban meghatározott garantált pedálerővel és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani: | 60 km/h-ról 30 km/h-ra, |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

A 2.2.1.2. szakaszban meghatározott garantált pedálerővel és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani:

60 km/h-ról 30 km/h-ra,

| | 80 km/h-ról 60 km/h-ra, és |
| --- | --- |

80 km/h-ról 60 km/h-ra, és

| | 110 km/h-ról 80 km/h-ra (ha vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

110 km/h-ról 80 km/h-ra (ha vmax ≥ 90 km/h).

| 2.2.3.2. | A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni.

| 2.2.3.3. | A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 25 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 25 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól.

---

5. MELLÉKLET

Az O1 és O2 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények

1.   Általános előírások

Az ebben a mellékletben bemutatott mérési módszer egy inercia-próbapadi vizsgálaton alapul. A mérések vizsgálati járművön vagy gördülő fékerőmérő próbapadon is végrehajthatók, feltéve, hogy ugyanazon vizsgálati körülmények érhetők el és ugyanazokat a paramétereket lehet mérni, mint az inercia-próbapadon.

2.   Mérőkészülékek

A mérésekhez egy inercia-próbapadra kell a szóban forgó járműfékeket felszerelni. A próbapadot úgy kell felműszerezni, hogy az lehetővé tegye a fordulatszám, a féknyomaték, a fékvezeték-nyomás vagy működtető erő, a fékezés megkezdése utáni fordulatok, a fékezési idő és a fékforgórész hőmérsékletének folyamatos regisztrálását.

2.1.   Mérési feltételek

2.1.1.   A próbapad forgó tömegének a legnagyobb járműtömeg tengelyre eső része felének és az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legnagyobb gumiabroncs gördülési sugarának kell megfelelnie.

2.1.2.   A próbapad kezdeti fordulatszáma megfelel e melléklet 3.1. szakaszában megadott lineáris járműsebességnek; az adott járműtípus(ok)ra engedélyezett legkisebb gumiabroncs dinamikus gördülési sugarán kell alapulnia.

2.1.3.   A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

2.1.4.   Hűtőlevegő használata esetén a fékre áramló levegő sebessége:

vair= 0,33 v

ahol:

v = a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

2.1.5.   A fékre szerelt működtető berendezésnek ugyanolyannak kell lennie, mint amilyet a járművön használnak.

3.   Vizsgálatok és követelmények

3.1.   0. típusú vizsgálat

60 km/h kezdeti sebességről indulva, az egyes fékezések előtt 100 °C-nál nem magasabb fékhőmérséklet mellett legalább hat egymást követő fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő vezetéknyomással vagy pedálerővel, a legnagyobb vezetéknyomásig vagy 6 m/s2 lassulás kialakulásáig. Az utolsó fékezést meg kell ismételni 40 km/h kezdeti sebességgel.

3.2.   I. típusú vizsgálat

3.2.1.   Melegítési eljárás

A féket legfeljebb 100 °C-os fékforgórész-hőmérsékletről indulva folyamatos fékezéssel fel kell melegíteni a 13. sz. előírás 4. melléklete 1.5.2. szakaszának előírásai szerint.

3.2.2.   Meleg fékhatásosság

A melegítési eljárás befejeztével 40 km/h kezdeti sebességgel meg kell mérni a meleg fékhatásosságot a fenti 3.2.1. szakasz feltételei mellett, ugyanazon vezetéknyomás vagy pedálerő alkalmazásával (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek). A meleg fékkel elért átlagos legnagyobb lassulás nem lehet kisebb, mint a hideg fékkel elért érték 60 %-a vagy 3,5 m/s2.

3.3.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység és az eredeti fékbetétrészegység hideg fékhatásosságát a 3.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálat eredményeinek összevetésével.

3.3.1.   A 3.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálatot az eredeti fékbetétrészegység egy készletével kell végrehajtani.

3.3.2.   Ha az ugyanannál a vezetéknyomásnál vagy pedálerőnél elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel kapott értéktől, akkor úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység az eredeti fékbetétrészegységhez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

---

6. MELLÉKLET

Az O3 és O4 kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire és dobfékbetétjeire vonatkozó követelmények

1.   Mérési feltételek

Az ebben a mellékletben előírt mérések végrehajthatók vizsgálati járművön vagy inercia-próbapadon vagy gördülő fékerőmérő próbapadon a 13. sz. előírás 11. melléklete 2. függelékének 3.1–3.4. szakaszaiban említettekkel megegyező feltételekkel.

A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

2.   Vizsgálatok és követelmények

2.1.   A 13. sz. előírás 11. mellékletének való megfelelőség

A fékeket a 13. sz. előírás 11. melléklete 2. függeléke 3.5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelően kell vizsgálni.

| 2.1.1. | Az eredményeket 13. sz. előírás 11. melléklete 3. függeléke szerinti nyomtatványon kell jelenteni. |
| --- | --- |

2.1.1.

Az eredményeket 13. sz. előírás 11. melléklete 3. függeléke szerinti nyomtatványon kell jelenteni.

| 2.1.2. | Össze kell hasonlítani ezen eredményeket és az ugyanazon körülmények között az eredeti fékbetétrészegységekkel vagy eredeti dobfékbetétekkel kapott eredményeket. |
| --- | --- |

2.1.2.

Össze kell hasonlítani ezen eredményeket és az ugyanazon körülmények között az eredeti fékbetétrészegységekkel vagy eredeti dobfékbetétekkel kapott eredményeket.

| 2.1.3. | A csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét ugyanazon bemeneti nyomatékon elért meleg fékhatásosságának az I. típusú vagy a III. típusú vizsgálatban (az adott esettől függően) az alábbi értéket kell adnia:






  a) | egyenlő vagy nagyobb, mint az eredeti fékbetétrészegység vagy az eredeti dobfékbetét meleg fékhatásossága; vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

A csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét ugyanazon bemeneti nyomatékon elért meleg fékhatásosságának az I. típusú vagy a III. típusú vizsgálatban (az adott esettől függően) az alábbi értéket kell adnia:

a)

egyenlő vagy nagyobb, mint az eredeti fékbetétrészegység vagy az eredeti dobfékbetét meleg fékhatásossága; vagy

| b) | a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét hideg fékhatásosságának legalább 90 százaléka. |
| --- | --- |

b)

a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét hideg fékhatásosságának legalább 90 százaléka.

A működtető megfelelő lökete nem haladhatja meg az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel elért érték 110 százalékát, és nem haladhatja meg a 13. sz. előírás 11. melléklete 2. függelékének 2. szakaszában meghatározott sp értéket. Amennyiben az eredeti fékbetétrészegységet vagy dobfékbetétet a II. típusú vizsgálati követelmények alapján vizsgálják, a 13. sz. előírás 4. mellékletének 1.7.2. szakaszában foglalt minimumkövetelményeket (III. típusú vizsgálat) kell alkalmazni a csere-fékbetétrészegység vagy dobfékbetét tekintetében.

2.2.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat (0. típus)

| 2.2.1. | E melléklet feltételei szerint és 60 km/h kezdeti sebességről indulva, 100 °C-nál nem magasabb fékhőmérséklet mellett legalább 6 egymást követő fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő pedálerővel vagy vezetéknyomással 6,5 bar nyomásig vagy 6 m/s2 lassulás eléréséig. |
| --- | --- |

2.2.1.

E melléklet feltételei szerint és 60 km/h kezdeti sebességről indulva, 100 °C-nál nem magasabb fékhőmérséklet mellett legalább 6 egymást követő fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő pedálerővel vagy vezetéknyomással 6,5 bar nyomásig vagy 6 m/s2 lassulás eléréséig.

| 2.2.2. | Minden fékezésnél fel kell jegyezni és ábrázolni kell a pedálerőt vagy vezetéknyomást és az átlagos féknyomatékot vagy az átlagos legnagyobb lassulást. |
| --- | --- |

2.2.2.

Minden fékezésnél fel kell jegyezni és ábrázolni kell a pedálerőt vagy vezetéknyomást és az átlagos féknyomatékot vagy az átlagos legnagyobb lassulást.

| 2.2.3. | Össze kell hasonlítani ezen eredményeket és az azonos vizsgálati körülmények között az eredeti fékbetétrészegységekkel vagy eredeti dobfékbetétekkel kapott eredményeket. |
| --- | --- |

2.2.3.

Össze kell hasonlítani ezen eredményeket és az azonos vizsgálati körülmények között az eredeti fékbetétrészegységekkel vagy eredeti dobfékbetétekkel kapott eredményeket.

| 2.2.4. | Ha az ugyanannál a bemeneti erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában – 5 % és + 15 % közötti értékben tér el az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét az eredeti fékbetétrészegységhez vagy eredeti dobfékbetéthez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ha az ugyanannál a bemeneti erőnél vagy vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában – 5 % és + 15 % közötti értékben tér el az eredeti fékbetétrészegységgel vagy eredeti dobfékbetéttel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység vagy cseredobfékbetét az eredeti fékbetétrészegységhez vagy eredeti dobfékbetéthez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

---

7. MELLÉKLET

Az L kategóriájú járművek csere-fékbetétrészegységeire vonatkozó követelmények

1.   Mérési feltételek

1.1.   Egy olyan járműtípus(ok)ra reprezentatív járművet, amelyre/amelyekre a csere-fékbetétrészegységet jóvá kívánják hagyatni, fel kell szerelni a jóváhagyásra szánt csere-fékbetétrészegységgel és a fékvizsgálatokhoz használatos műszerekkel a 78. sz. előírás követelményei szerint.

1.2.   A vizsgálatra benyújtott fékbetétrészegységet fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetre, és amíg nincs rögzítve egy meghatározott bejáratási eljárás, a gyártó utasításai szerint kell őket bejáratni a műszaki szolgálattal egyetértésben.

1.3.   A 78. sz. előírás 2.9. szakasza értelmében kombinált fékrendszerrel rendelkező járművekhez szánt fékbetétrészegységek esetében az első és hátsó tengelyekre szerelt, jóváhagyatni kívánt fékbetétrészegység-kombináció(ka)t kell vizsgálni.

A kombináció állhat mindkét tengely esetében csere-fékbetétrészegységekből és/vagy az egyik tengelyen csere-fékbetétrészegységből, a másik tengelyen pedig eredeti fékbetétrészegységből.

2.   Vizsgálatok és követelmények

2.1.   A 78. sz. előírásnak való megfelelőség

2.1.1.   A jármű fékrendszerét a szóban forgó jármű-kategóriára (L1, L2, L3, L4 vagy L5) vonatkozó, a 78. sz. előírás 3. melléklete 1. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelően kell vizsgálni.

2.1.1.1.   0. típusú vizsgálat kikapcsolt motorral

A vizsgálatot csak terhelt állapotban lehet elvégezni. Legalább hat fékezést kell végrehajtani fokozatosan növekvő vezérlőerőkkel vagy vezetéknyomással a kerék blokkolásáig, vagy 6 m/s2 lassulás eléréséig vagy a megengedett legnagyobb vezérlőerőig.

2.1.1.2.   0. típusú vizsgálat bekapcsolt motorral

Csak L3, L4 és L5 kategóriájú járművek esetében alkalmazható.

2.1.1.3.   0. típusú vizsgálat nedves fékkel

Nem alkalmazandó L5 kategóriájú járműveken vagy azon dobfékek vagy teljesen beépített tárcsafékek esetében, amelyekre a 78. sz. előírásnak való megfelelőséget vizsgáló jóváhagyási folyamat során nem kell végrehajtani ezt a mérést.

2.1.1.4.   I. típusú vizsgálat

Csak L3, L4 és L5 kategóriájú járművek esetében alkalmazható.

2.1.2.   A járműnek teljesítenie kell a 78. sz. előírás 3. melléklete 2. szakaszának az ilyen kategóriájú járművekre vonatkozó összes követelményét.

2.2.   Kiegészítő követelmények

2.2.1.   Hidegfékhatás-egyenértékűségi vizsgálat

Össze kell hasonlítani a csere-fékbetétrészegység és az eredeti fékbetétrészegység hideg fékhatásosságát a 2.1.1.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálat eredményeinek összevetésével.

2.2.1.1.   A 2.1.1.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálatot az eredeti fékbetétrészegység egy készletével kell végrehajtani.

2.2.1.2.   Ha az ugyanannál a vezetéknyomásnál elért átlagos legnagyobb lassulás a kapott görbe felső kétharmadában 15 %-nál nem tér el jobban az eredeti fékbetétrészegységgel kapott értéktől, úgy kell tekinteni, hogy a csere-fékbetétrészegység az eredeti fékbetétrészegységhez hasonló fékhatásossági jellemzőket mutat.

2.2.2.   Sebességérzékenységi vizsgálat

Ez a vizsgálat csak L3, L4 és L5 kategóriájú járművek esetében alkalmazandó, és terhelt járművön kell végezni a 0. típusú vizsgálat feltételei szerint, kikapcsolt motorral. A vizsgálati sebességek azonban eltérőek.

2.2.2.1.   A 2.1.1.1. szakaszban leírt 0. típusú vizsgálatok eredményei alapján meg kell határozni az adott jármű-kategória átlagos legnagyobb lassulása minimális elvárt értékének megfelelő vezérlőerőt vagy vezetéknyomást.

2.2.2.2.   A 2.2.2.1. szakaszban meghatározott vezérlőerővel vagy vezetéknyomással és 100 °C-nál nem magasabb kezdeti fékhőmérséklet mellett a következő kezdeti sebességek mindegyikével három fékezést kell végrehajtani:

40 km/h, 80 km/h és 120 km/h (ha vmax ≥ 130 km/h)

2.2.2.3.   A három fékezés mindegyik csoportjára átlagolni kell az eredményeket, és a sebességet a megfelelő átlagos legnagyobb lassulás függvényében kell ábrázolni.

2.2.2.4.   A nagyobb sebességeknél regisztrált átlagos legnagyobb lassulások legfeljebb 15 %-kal térhetnek el a legkisebb sebességnél regisztrált lassulásoktól.

---

8. MELLÉKLET

A jármű üzemi fékrendszerétől független különálló rögzítőfékrendszerekben való használatra szánt csere-fékbetétrészegységekre vonatkozó műszaki előírások

1.   A 13. sz. ELŐÍRÁSNAK VALÓ MEGFELELŐSÉG

A 13. sz. előírás követelményeinek teljesítését járművizsgálat során kell bizonyítani.

1.1.   Járművizsgálat

Egy olyan járműtípus(ok)ra reprezentatív járművet, amely(ek)re a csere-fékbetétrészegységet jóvá kívánják hagyatni, fel kell szerelni a jóváhagyásra szánt csere-fékbetétrészegységgel és a fékvizsgálatokhoz használatos műszerekkel a 13. sz. előírás követelményei szerint. A járműnek teljesen terhelt állapotban kell lennie. A vizsgálatra benyújtott fékbetéteket fel kell szerelni a megfelelő fékszerkezetekre, bejáratás nélkül.

1.2.   A jármű rögzítőfékrendszerének vizsgálatát a 13. sz. előírás 4. mellékletének 2.3. szakaszában foglalt valamennyi követelménynek megfelelően kell elvégezni.

---

9. MELLÉKLET

A SÚRLÓDÁSI TULAJDONSÁGOK MEGÁLLAPÍTÁSA PRÓBAPADI VIZSGÁLATTAL

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Egy adott csere-fékbetétrészegység típus mintapéldányait olyan próbapadon kell vizsgálni, amely képes a vizsgálati körülmények létrehozására és az e mellékletben leírt mérések végrehajtására.

1.2.   A mintapéldány súrlódási tulajdonságainak meghatározásához a mérési eredményeket kell kiértékelni.

1.3.   A mintapéldányok súrlódási tulajdonságait össze kell hasonlítani csere-fékbetétrészegység ezen típusára meghatározott szabvánnyal a megfelelés ellenőrzése céljából.

2.   CSERE-FÉKBETÉTRÉSZEGYSÉGEK M1, M2, N1, O1, O2 ÉS L KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEKHEZ

2.1.   Berendezés

2.1.1.   A próbapadnak olyannak kell lennie, hogy elhelyezhető és működtethető legyen rajta egy teljes méretű fékszerkezet, hasonló ahhoz, mint amelyet az ezen előírás 5. szakasza szerinti jóváhagyási vizsgálathoz használatos járműtengelyre szerelnek.

2.1.2.   A tárcsa vagy a dob fordulatszámának terheletlen állapotban 660 ± 10 1/min (1) értékűnek kell lennie, és teljes terhelés esetén sem eshet 600 1/min alá.

2.1.3.   A mérési ciklusoknak és a ciklusok alatti fékezéseknek beállíthatóknak és automatikusaknak kell lenniük.

2.1.4.   A kimenő nyomatékot vagy a féknyomást (állandó nyomaték módszere) és a munkafelület hőmérsékletét rögzíteni kell.

2.1.5.   Biztosítani kell a féken átáramló közvetlen levegőhűtést 600 ± 60 m3/h térfogatárammal.

2.2.   A mérés menete

2.2.1.   A minta előkészítése

A gyártó bejáratási ütemezésének legalább 80 %-os felületérintkezési területet kell biztosítania a tárcsafékbetét-egységeknél anélkül, hogy felületi hőmérsékletük meghaladná a 300 °C-ot, valamint 70 %-os felületérintkezési területet a felfutó fékpofarészegységeknél anélkül, hogy felületi hőmérsékletük meghaladná a 200 °C-ot.

2.2.2.   Mérési ütemterv

A mérési ütemterv egy sor egymásra következő fékezési ciklusból áll, amelyek mindegyike X számú, 5 másodperces fékezésből és azt követő 10 másodperces fékkioldási szakaszból áll.

A következő két módszer egyike alkalmazható:

2.2.2.1.   Mérési ütemterv állandó nyomással

2.2.2.1.1.   Tárcsafékbetét-részegységek

A féknyeregdugattyú(k)ra ható p nyomásnak állandónak kell lennie a következő képlet szerint:

Formula

| Md | = | 150 Nm ha Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm ha Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | a féknyeregdugattyú(k) felülete |
| rw | = | a tárcsa tényleges sugara |

Md

=

150 Nm ha Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm ha Ak > 18,1 cm2

Ak

=

a féknyeregdugattyú(k) felülete

rw

=

a tárcsa tényleges sugara

| Ciklusszám | Fékezések száma X | Kezdeti fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Mesterséges hűtés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | nyitott | nem |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | nyitott (350) (2) | nem |
| 7 | 1 × 10 | 100 | nyitott | igen |

Ciklusszám

Fékezések száma X

Kezdeti fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Mesterséges hűtés

1

1 × 10

≤ 60

nyitott

nem

2–6

5 × 10

100

nyitott (350) (2)

nem

7

1 × 10

100

nyitott

igen

2.2.2.1.2.   Fékpofarészegységek

Az átlagos érintkezési nyomásnak a fékbetét munkafelületén 22 ± 6 N/cm2 állandó értéken kell lennie, statikus (nem szervo-) fékre számolva.

| Ciklusszám | Fékezések száma X | Kezdeti fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Mesterséges hűtés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | igen |
| 2 | 1 × 10 | 100 | nyitott | nem |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | igen |
| 4 | 1 × 10 | 100 | nyitott | nem |

Ciklusszám

Fékezések száma X

Kezdeti fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Mesterséges hűtés

1

1 × 10

≤ 60

200

igen

2

1 × 10

100

nyitott

nem

3

1 × 10

100

200

igen

4

1 × 10

100

nyitott

nem

2.2.2.2.   Mérési ütemterv állandó nyomatékon

Ez a módszer csak tárcsafékbetét-egységeknél alkalmazható. A fékező nyomatéknak ± 5 % tűréssel állandónak kell lennie, és úgy kell beállítani, hogy garantálja a következő táblázatban megadott legnagyobb fékforgórész hőmérsékletet.

| Ciklusszám | Fékezések száma X | Kezdeti fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Mesterséges hűtés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) (3) | nem |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nem |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nem |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nem |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nem |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nem |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | nem |

Ciklusszám

Fékezések száma X

Kezdeti fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Legnagyobb fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Mesterséges hűtés

1

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250) (3)

nem

2–4

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nem

5

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nem

6–9

4 × 5

100

300–350 (200–250)

nem

10

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nem

11–13

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nem

14

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

nem

2.3.   A mérési eredmények kiértékelése

A súrlódási tulajdonságokat a mérési ütemterv kiválasztott pontjain feljegyzett féknyomatékból kell meghatározni. Ahol a fékezési tényező állandó, pl. tárcsaféknél, a féknyomaték átalakítható súrlódási tényezővé.

2.3.1.   Tárcsafékbetét-részegységek

2.3.1.1.   Az üzemi súrlódási tényező (μop) a 2–7. ciklus alatt (állandó nyomású módszer) vagy a 2–4., 6–9. és 11–13. ciklus alatt (állandó nyomaték módszer) rögzített értékek átlaga;a mérést minden ciklus első fékezésének megkezdése után egy másodperccel kell végezni.

2.3.1.2.   A legnagyobb súrlódási tényező (μmax) a valamennyi ciklus során rögzített legnagyobb érték.

2.3.1.3.   A legkisebb súrlódási tényező (μmin) a valamennyi ciklus során rögzített legkisebb érték.

2.3.2.   Fékpofarészegységek

2.3.2.1.   Az átlagos nyomaték (Mmean) az első és a harmadik ciklus alatti ötödik fékezés során rögzített féknyomaték legnagyobb és legkisebb értékének átlaga.

2.3.2.2.   A meleg nyomaték (Mhot) a második és negyedik ciklus alatt kialakult legkisebb féknyomaték. Ha ezek alatt a ciklusok alatt a hőmérséklet 300 °C fölé emelkedik, a 300 °C-nál mért értéket kell Mhot-nak tekinteni.

2.4.   Elfogadási kritériumok

2.4.1.   Minden fékbetétrészegység típus-jóváhagyási kérelméhez be kell nyújtani az alábbiakat:

| 2.4.1.1. | tárcsafékbetét-részegységekhez a μop, μmin, μmax értéke; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

tárcsafékbetét-részegységekhez a μop, μmin, μmax értéke;

| 2.4.1.2. | fékpofarészegységekhez az Mmean és Mhot értéke. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

fékpofarészegységekhez az Mmean és Mhot értéke.

2.4.2.   Egy jóváhagyott fékbetétrészegység-típus gyártása során a mintadaraboknak egyezést kell mutatniuk e melléklet 2.4.1. szakasza alatt felsorolt értékekkel, a következő tűréshatárokkal:

| 2.4.2.1. | tárcsafékbetéteknél: | μop ± a regisztrált érték 15 %-a |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

tárcsafékbetéteknél:

μop ± a regisztrált érték 15 %-a

| | μmin ≥ a regisztrált érték |
| --- | --- |

μmin ≥ a regisztrált érték

| | μmax ≤ a regisztrált érték; |
| --- | --- |

μmax ≤ a regisztrált érték;

| 2.4.2.2. | szimplex dobfékbetéteknél: | Mmean ± a regisztrált érték 20 %-a |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

szimplex dobfékbetéteknél:

Mmean ± a regisztrált érték 20 %-a

| | Mhot ≥ a regisztrált érték. |
| --- | --- |

Mhot ≥ a regisztrált érték.

3.   FÉKBETÉTRÉSZEGYSÉGEK ÉS DOBFÉKBETÉTEK M3, N2, N3, O3 ÉS O4 KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEKHEZ

3.1.   Berendezés

3.1.1.   A próbapadra 60 mm hengerátmérőjű, rögzített kalibertípusú tárcsaféket kell felszerelni, valamint egy tömör (nem szellőzőcsöves) tárcsát, amelynek átmérője 278 ± 2 mm, vastagsága pedig 12 mm ± 0,5 mm. A hátlaphoz 44 cm2 ± 0,5 cm2 felületű és legalább 6 mm vastagságú, szögletes súrlódóanyag-darabot kell rögzíteni.

3.1.2.   A tárcsa fordulatszámának terheletlen állapotban 660 ± 10 1/min 1 értékűnek kell lennie, és teljes terhelés esetén sem eshet 600 1/min alá.

3.1.3.   Az átlagos érintkezési nyomásnak a fékbetét munkafelületén 75 N/cm2 ± 10 N/cm2 állandó értéken kell lennie.

3.1.4.   A mérési ciklusoknak és a ciklusok alatti fékezéseknek beállíthatóknak és automatikusaknak kell lenniük.

3.1.5.   A kimenő nyomatékot és a munkafelület hőmérsékletét rögzíteni kell.

3.1.6.   Biztosítani kell a féken átáramló közvetlen levegőhűtést 600 ± 60 m3/h térfogatárammal.

3.2.   A mérés menete

3.2.1.   A minta előkészítése

A gyártó bejáratási eljárásának legalább 80 %-os felületérintkezési területet kell biztosítania a 200 °C-os felületi hőmérséklet meghaladása nélkül.

3.2.2.   Mérési ütemterv

A mérés egy sor egymásra következő fékezési ciklusból áll, amelyek mindegyike X számú, 5 másodperces fékezésből és azt követő 10 másodperces fékkioldási szakaszból áll.

| Ciklusszám | Fékezések száma X | Kezdeti fékforgórész hőmérséklet
  (°C) | Mesterséges hűtés |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | igen |
| 2 | 5 | növekszik ≤ 200 | nem |
| 3 | 5 | 200 | nem |
| 4 | 5 | növekszik ≤ 300 | nem |
| 5 | 5 | 300 | nem |
| 6 | 3 | 250 | igen |
| 7 | 3 | 200 | igen |
| 8 | 3 | 150 | igen |
| 9 | 10 | 100 | igen |
| 10 | 5 | növekszik ≤ 300 | nem |
| 11 | 5 | 300 | nem |

Ciklusszám

Fékezések száma X

Kezdeti fékforgórész hőmérséklet

(°C)

Mesterséges hűtés

1

5

100

igen

2

5

növekszik ≤ 200

nem

3

5

200

nem

4

5

növekszik ≤ 300

nem

5

5

300

nem

6

3

250

igen

7

3

200

igen

8

3

150

igen

9

10

100

igen

10

5

növekszik ≤ 300

nem

11

5

300

nem

3.3.   A mérési eredmények kiértékelése

A súrlódási tulajdonságokat a mérési ütemterv kiválasztott ciklusaiban feljegyzett féknyomatékból kell meghatározni. A féknyomatékot át kell alakítani súrlódási tényezővé (μ).

Az egyes fékezések μ-értékét az 5 másodperces fékezés átlagaként kell meghatározni.

3.3.1.   A μop1 üzemi súrlódási tényező az 1. ciklus alatt rögzített μ átlaga, μop2 pedig a 9. ciklus fékezései során rögzített μ értékek átlaga.

3.3.2.   A μmax legnagyobb súrlódási tényező az 1–11. ciklusok során rögzített legmagasabb μ-érték.

3.3.3.   A μmin legkisebb súrlódási tényező az 1–11. ciklusok során rögzített legkisebb μ-érték.

3.4.   Elfogadási kritériumok

3.4.1.   Az egyes cserefékbetétrészegység-típusok vagy cseredobfékbetét-típusok jóváhagyására vonatkozó kérelmekhez minden esetben meg kell adni a μop1, μop2, μmin és μmax értékeket.

3.4.2.   Egy jóváhagyott cserefékbetétrészegység-típus vagy cseredobfékbetét-típus gyártása során a mintadaraboknak egyezést kell mutatniuk e melléklet 3.4.1. szakasza alatt felsorolt értékekkel, a következő tűréshatárokkal:

| | μop1, μop2 ± a regisztrált érték 15 %-a |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± a regisztrált érték 15 %-a

| | μmin ≥ a regisztrált érték |
| --- | --- |

μmin ≥ a regisztrált érték

| | μmax ≤ a regisztrált érték. |
| --- | --- |

μmax ≤ a regisztrált érték.

---

(1)  L1 és L2 kategóriába tartozó járművek esetében használható alacsonyabb vizsgálati sebesség.

(2)  Az L kategóriába tartozó járművek esetében a hőmérsékletet 350 °C-ra kell korlátozni. Szükség esetén ennek megfelelően csökkenteni kell a ciklusonkénti fékezésszámot. Ez esetben azonban növelni kell a ciklusszámot a fékezések számának állandó értéken tartása érdekében.

(3)  A zárójelben levő értékek az L kategóriájú járművekre vonatkoznak.

---

| 28.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/50

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 94. sz. előírása – Egységes rendelkezések gépjárműveknek az utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | 01. módosításcsomag 3. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2007. február 2. |
| --- | --- |

01. módosításcsomag 3. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2007. február 2.

| | A 01. módosításcsomag 2. helyesbítése, a 2008. január 18-i C.N.1165.2007.TREATIES-2 letéteményesi értesítés alapján |
| --- | --- |

A 01. módosításcsomag 2. helyesbítése, a 2008. január 18-i C.N.1165.2007.TREATIES-2 letéteményesi értesítés alapján

| | Az 1. javított változat 1. helyesbítése – Hatálybalépés időpontja: 2009. június 24. |
| --- | --- |

Az 1. javított változat 1. helyesbítése – Hatálybalépés időpontja: 2009. június 24.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikáció |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utasítások légzsákkal felszerelt járművekben utazók számára |
| --- | --- |

6.

| 7. | Járműtípus jóváhagyásának módosítása és kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet | Értesítés járműtípusnak az utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, vagy gyártásának végleges leállításáról, a 94. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet

| 2. melléklet | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet

| 3. melléklet | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

3. melléklet

| 4. melléklet | A teljesítménykritériumok meghatározása |
| --- | --- |

4. melléklet

| 5. melléklet | A próbabábuk elrendezése és behelyezése, valamint a biztonsági rendszerek beállítása |
| --- | --- |

5. melléklet

| 6. melléklet | Eljárás a H pont és a törzs különböző üléshelyzetekben elfoglalt tényleges dőlésszöge meghatározására gépjárművekben


  1. | 2. | 3. |
| --- | --- | --- | --- |

6. melléklet

Eljárás a H pont és a törzs különböző üléshelyzetekben elfoglalt tényleges dőlésszöge meghatározására gépjárművekben

1.

2.

3.

| 7. melléklet | Vizsgálati eljárás vizsgálókocsival
  Függelék Egyenértékűségi görbe – Tűrési sáv a ΔV = f(t) görbére |
| --- | --- |

7. melléklet

Vizsgálati eljárás vizsgálókocsival

Függelék Egyenértékűségi görbe – Tűrési sáv a ΔV = f(t) görbére

| 8. melléklet | A méréstechnika a mérésvizsgálatokban: műszerezés |
| --- | --- |

8. melléklet

| 9. melléklet | A deformálódó akadály meghatározása |
| --- | --- |

9. melléklet

| 10. melléklet | A próbabábu alsó lábszárára és lábfejére vonatkozó hitelesítési eljárás |
| --- | --- |

10. melléklet

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Az előírás azokra az M1
   (1) kategóriájú járművekre vonatkozik, melyek megengedett össztömege nem haladja meg a 2,5 tonnát. Egyéb járművek jóváhagyása a gyártó kérésére történhet.

1.2.   Az előírás alkalmazandó a járműtípusnak a gyártó kérésére történő jóváhagyására a külső első ülésekben utazó utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „Védőrendszer”: az utasok megtartására szolgáló belső szerelvények és eszközök, amelyek hozzájárulnak az alábbi 5. szakaszban rögzített követelményeknek való megfelelőség biztosításához.

2.2.   „Védőrendszer típusa”: azokra a védőeszközökre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:

technológia;

geometria;

szerkezeti anyagok.

2.3.   „Jármű szélessége”: a jármű hosszirányú felezősíkjával párhuzamos és azt az említett sík bármelyik oldaláról érintő két sík közötti távolság, a következők kivételével: visszapillantó tükrök, oldalsó helyzetjelző lámpák, abroncsnyomás-érzékelők, irányjelző lámpák, helyzetjelző lámpák, rugalmas sárvédők, valamint az abroncsok oldalfalainak behajló része közvetlenül a talajjal való érintkezési pont felett.

2.4.   „Átfedés”: a közvetlenül az akadály felületével egy vonalba eső járműszélesség százalékos értéke.

2.5.   „Deformálódó akadály felülete”: egy merev tömb előlapjára szerelt összetörhető szakasz.

2.6.   „Járműtípus”: az olyan motoros hajtású járművekre érvényes kategória, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól.

2.7.   „Utastér”: az utasok elhelyezésére szolgáló terület, amelyet a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, a külső üvegezés, valamint az elülső válaszfal és az utastér hátsó válaszfalának síkja vagy a hátsó ülés háttámlájának síkja határol.

2.8.   „R pont”: a gyártó által, a jármű szerkezetével kapcsolatban, az ülésekhez meghatározott referenciapont, a 6. melléklet előírásai szerint.

2.9.   „H pont”: a jóváhagyásért felelős vizsgáló szolgálat által az ülésekhez meghatározott referenciapont, a 6. mellékletben leírt eljárásnak megfelelően.

2.10.   „Terheletlen menetkész tömeg”: a jármű tömege üzemkész állapotban, utasok és rakomány nélkül, de tüzelőanyaggal, hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal feltöltve, és szerszámokkal, valamint pótkerékkel felszerelve (ha ezek a jármű gyártója által biztosított normál felszereléshez tartoznak).

2.11.   „Légzsák”: a motoros járművek biztonsági övének és más biztonsági rendszereinek kiegészítésére szolgáló berendezés, vagyis egy olyan rendszer, amely a járművet érő nagyobb ütközés esetén automatikusan kiold egy rugalmas szerkezetű eszközt, amely a benne lévő gáz összenyomódása által fékezi a jármű utasának valamely testrésze vagy testrészei és az utastér belsejének érintkezésekor fellépő nehézségi erőt.

2.12.   „Utasoldali légzsák”: frontális ütközés esetén a vezetőülésen kívüli ülésekben utazó utas(ok) védelmére szolgáló légzsák.

2.13.   „Gyermekbiztonsági rendszer”: különböző alkotóelemekből álló berendezés, amely biztonsági csattal ellátott övekből vagy rugalmas elemekből, beállítószerkezetekből, rögzítő elemekből, és bizonyos esetekben kiegészítő ülésből és/vagy ütközésvédőből áll, amelyek a motoros járműre erősíthetők. Az eszközöket úgy tervezték, hogy viselőjük számára csökkentik a sérülésveszélyt a jármű ütközése vagy hirtelen fékezése esetén, mivel korlátozzák a biztonsági eszközt viselő személy testének mozgását.

2.14.   „Menetiránynak háttal”: a jármű normál menetirányával ellentétes irány.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípusnak az első ülésben utazó utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően felhatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.1. | a járműtípus részletes leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus részletes leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan;

| 3.2.2. | a járműtípust elöl-, oldal- és hátulnézetből, valamint a járműszerkezet elülső részének tervezési részleteit bemutató fényképek és/vagy diagramok és rajzok; |
| --- | --- |

3.2.2.

a járműtípust elöl-, oldal- és hátulnézetből, valamint a járműszerkezet elülső részének tervezési részleteit bemutató fényképek és/vagy diagramok és rajzok;

| 3.2.3. | a jármű terheletlen menetkész tömegére vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

3.2.3.

a jármű terheletlen menetkész tömegére vonatkozó adatok;

| 3.2.4. | az utastér beépítési vonalai és belső méretei; |
| --- | --- |

3.2.4.

az utastér beépítési vonalai és belső méretei;

| 3.2.5. | a járműbe beépített belső szerelvények és védőrendszerek leírása. |
| --- | --- |

3.2.5.

a járműbe beépített belső szerelvények és védőrendszerek leírása.

3.3.   A jóváhagyás kérelmezője jogosult az elvégzett vizsgálatok adatainak és eredményeinek bemutatására, melyek lehetővé teszik annak megállapítását, hogy megfelelő megbízhatósági szinten elérhető-e a követelményeknek való megfelelés.

3.4.   A jóváhagyandó típust reprezentáló járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak.

| 3.4.1. | Olyan jármű is elfogadható a vizsgálatok végrehajtására, amely nem tartalmazza a típusnak megfelelő összes alkatrészt, ha kimutatható, hogy a kérdéses alkatrészek hiánya – az ezen előírásban foglalt követelmények tekintetében – nem befolyásolja a vizsgálati eredményeket. |
| --- | --- |

3.4.1.

Olyan jármű is elfogadható a vizsgálatok végrehajtására, amely nem tartalmazza a típusnak megfelelő összes alkatrészt, ha kimutatható, hogy a kérdéses alkatrészek hiánya – az ezen előírásban foglalt követelmények tekintetében – nem befolyásolja a vizsgálati eredményeket.

| 3.4.2. | A jóváhagyás kérelmezőjének a felelőssége annak igazolása, hogy a 3.4.1. szakasz alkalmazása összeegyeztethető az előírás követelményeinek való megfelelőséggel. |
| --- | --- |

3.4.2.

A jóváhagyás kérelmezőjének a felelőssége annak igazolása, hogy a 3.4.1. szakasz alkalmazása összeegyeztethető az előírás követelményeinek való megfelelőséggel.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az előírás követelményeinek, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

| 4.1.1. | A 10. szakasz értelmében kijelölt műszaki szolgálat ellenőrzi az előírt feltételek teljesítését. |
| --- | --- |

4.1.1.

A 10. szakasz értelmében kijelölt műszaki szolgálat ellenőrzi az előírt feltételek teljesítését.

| 4.1.2. | Kétség esetén a jármű az előírásban megállapított követelményeknek való megfelelősége vizsgálatakor számításba kell venni azokat a gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokat, illetve vizsgálati eredményeket, amelyek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat hitelesítésekor figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kétség esetén a jármű az előírásban megállapított követelményeknek való megfelelősége vizsgálatakor számításba kell venni azokat a gyártó által rendelkezésre bocsátott adatokat, illetve vizsgálati eredményeket, amelyek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat hitelesítésekor figyelembe vehetők.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma (jelen esetben ez a 01. módosításcsomagnak megfelelően 01). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a jóváhagyási számot több járműtípushoz.

4.3.   Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleknek egy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról értesítést kell kiadniuk az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, mellékelve a kérelmező által a jóváhagyás céljára benyújtott fényképeket és/vagy ábrákat és rajzokat A4-es méretet (210 × 297 mm) nem meghaladó formátumban vagy ilyen méretre összehajtva, és a megfelelő méretarányban.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Az előírás 2. melléklete jóváhagyási jelekre vonatkozó példákat tartalmaz.

5.   SPECIFIKÁCIÓ

5.1.   Az összes vizsgálatra érvényes általános előírások

| 5.1.1. | Az ülések H pontját a 6. mellékletben leírt eljárásnak megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.1.1.

Az ülések H pontját a 6. mellékletben leírt eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

| 5.1.2. | Ha az első ülések védőrendszere biztonsági öveket foglal magában, a biztonsági öv alkatrészeinek meg kell felelnie a 16. számú előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ha az első ülések védőrendszere biztonsági öveket foglal magában, a biztonsági öv alkatrészeinek meg kell felelnie a 16. számú előírás követelményeinek.

| 5.1.3. | Azokat az üléseket, melyekbe beszerelik a próbabábut, és melyek védőrendszere biztonsági öveket foglal magában, fel kell szerelni a 14. számú előírásnak megfelelő rögzítési pontokkal. |
| --- | --- |

5.1.3.

Azokat az üléseket, melyekbe beszerelik a próbabábut, és melyek védőrendszere biztonsági öveket foglal magában, fel kell szerelni a 14. számú előírásnak megfelelő rögzítési pontokkal.

5.2.   Specifikáció

A 3. mellékletben leírt módszer szerint a járművön elvégzett vizsgálat akkor tekinthető megfelelőnek, ha az 5.2.1–5.2.6. szakaszban előírt valamennyi feltétel egyszerre teljesül.

| 5.2.1. | A 8. melléklet értelmében a külső első ülésekben elhelyezett próbabábuk viselkedése alapján rögzített teljesítménykritériumoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:






  5.2.1.1. | a fej teljesítménykritériumának értéke (HPC) nem haladhatja meg az 1 000-et, és az eredményül kapott fejgyorsulás nem haladhatja meg a 80 g-t 3 ms-nál hosszabb ideig. Az utóbbit kumulatív értékként kell kiszámítani a fej visszapattanó mozgásának figyelmen kívül hagyásával; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

A 8. melléklet értelmében a külső első ülésekben elhelyezett próbabábuk viselkedése alapján rögzített teljesítménykritériumoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:

5.2.1.1.

a fej teljesítménykritériumának értéke (HPC) nem haladhatja meg az 1 000-et, és az eredményül kapott fejgyorsulás nem haladhatja meg a 80 g-t 3 ms-nál hosszabb ideig. Az utóbbit kumulatív értékként kell kiszámítani a fej visszapattanó mozgásának figyelmen kívül hagyásával;

| 5.2.1.2. | a nyaksérülésre vonatkozó kritériumok (NIC) nem haladhatják meg az 1. és a 2. ábrán jelzett értékeket;

  1. ábra


  Nyakfeszülési kritérium





  2. ábra


  A nyak deformálódási kritériumai |
| --- | --- |

5.2.1.2.

a nyaksérülésre vonatkozó kritériumok (NIC) nem haladhatják meg az 1. és a 2. ábrán jelzett értékeket;

1. ábra

Nyakfeszülési kritérium

Image

2. ábra

A nyak deformálódási kritériumai

Image

| 5.2.1.3. | a nyakhajlító nyomaték az y tengely mentén nyújtott állapotban nem haladhatja meg az 57 Nm értéket (3); |
| --- | --- |

5.2.1.3.

a nyakhajlító nyomaték az y tengely mentén nyújtott állapotban nem haladhatja meg az 57 Nm értéket (3);

| 5.2.1.4. | a mellkas-összenyomási kritérium (ThCC) nem haladhatja meg az 50 mm-t; |
| --- | --- |

5.2.1.4.

a mellkas-összenyomási kritérium (ThCC) nem haladhatja meg az 50 mm-t;

| 5.2.1.5. | a mellkas viszkózus kritériuma (V * C) nem haladhatja meg az 1,0 m/s értéket; |
| --- | --- |

5.2.1.5.

a mellkas viszkózus kritériuma (V * C) nem haladhatja meg az 1,0 m/s értéket;

| 5.2.1.6. | a combcsont erőkritériuma (FFC) nem lépheti túl a 3. ábrán jelölt erő-idő teljesítménykritérium értékét;

  3. ábra


  A combcsont erőkritériuma |
| --- | --- |

5.2.1.6.

a combcsont erőkritériuma (FFC) nem lépheti túl a 3. ábrán jelölt erő-idő teljesítménykritérium értékét;

3. ábra

A combcsont erőkritériuma

Image

| 5.2.1.7. | a sípcsont-összenyomási erő kritériuma (TCFC) nem haladhatja meg 8 kN-t; |
| --- | --- |

5.2.1.7.

a sípcsont-összenyomási erő kritériuma (TCFC) nem haladhatja meg 8 kN-t;

| 5.2.1.8. | a sípcsont tetején és alján mért sípcsontindex (TI) egyik ponton sem haladhatja meg az 1,3 értéket; |
| --- | --- |

5.2.1.8.

a sípcsont tetején és alján mért sípcsontindex (TI) egyik ponton sem haladhatja meg az 1,3 értéket;

| 5.2.1.9. | a térdízületek csúszó mozgása nem haladhatja meg a 15 mm-t. |
| --- | --- |

5.2.1.9.

a térdízületek csúszó mozgása nem haladhatja meg a 15 mm-t.

| 5.2.2. | A kormánykerék visszamaradó elmozdulása a kormánykerék középpontjában mérve nem haladhatja meg a 80 mm-t függőlegesen felfelé és a 100 mm-t vízszintesen hátrafelé. |
| --- | --- |

5.2.2.

A kormánykerék visszamaradó elmozdulása a kormánykerék középpontjában mérve nem haladhatja meg a 80 mm-t függőlegesen felfelé és a 100 mm-t vízszintesen hátrafelé.

| 5.2.3. | A vizsgálat közben egyik ajtó sem lehet nyitva. |
| --- | --- |

5.2.3.

A vizsgálat közben egyik ajtó sem lehet nyitva.

| 5.2.4. | A vizsgálat ideje alatt nem szabad bezárni az első ajtókat. |
| --- | --- |

5.2.4.

A vizsgálat ideje alatt nem szabad bezárni az első ajtókat.

| 5.2.5. | Az ütközést követően szerszámok használata nélkül (a próbabábu súlyának megtartásához szükséges eszközök kivételével) kell végrehajtani a következőket:






  5.2.5.1. | üléssoronként legalább egy ajtó (ha van) kinyitása, és ahol nincs ilyen ajtó, az ülések elmozdítása vagy a háttámlájuk megdöntése olyan mértékben, hogy az utasok ki tudjanak szállni; ez azonban csak azokra a járművekre érvényes, amelyeknek merev építésű tetejük van; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Az ütközést követően szerszámok használata nélkül (a próbabábu súlyának megtartásához szükséges eszközök kivételével) kell végrehajtani a következőket:

5.2.5.1.

üléssoronként legalább egy ajtó (ha van) kinyitása, és ahol nincs ilyen ajtó, az ülések elmozdítása vagy a háttámlájuk megdöntése olyan mértékben, hogy az utasok ki tudjanak szállni; ez azonban csak azokra a járművekre érvényes, amelyeknek merev építésű tetejük van;

| 5.2.5.2. | a próbabábuk kiszabadítása a biztonsági rendszerből, amely – ha reteszelve van – a nyitógomb közepére gyakorolt legfeljebb 60 N erő hatására legyen kioldható; |
| --- | --- |

5.2.5.2.

a próbabábuk kiszabadítása a biztonsági rendszerből, amely – ha reteszelve van – a nyitógomb közepére gyakorolt legfeljebb 60 N erő hatására legyen kioldható;

| 5.2.5.3. | a próbabábuk eltávolítása a járműből az ülések beállításának megváltoztatása nélkül. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

a próbabábuk eltávolítása a járműből az ülések beállításának megváltoztatása nélkül.

| 5.2.6. | A folyékony tüzelőanyaggal hajtott járművek esetén a tüzelőanyag-ellátó rendszerben csupán enyhe szivárgás léphet fel ütközéskor. |
| --- | --- |

5.2.6.

A folyékony tüzelőanyaggal hajtott járművek esetén a tüzelőanyag-ellátó rendszerben csupán enyhe szivárgás léphet fel ütközéskor.

| 5.2.7. | Ha az ütközést követően folyamatosan szivárog a folyadék a tüzelőanyag-ellátó rendszerből, a szivárgás mértéke nem haladhatja meg a 30 g/perc értéket. Ha a tüzelőanyag-ellátó rendszerből szivárgó folyadék összekeveredik egyéb rendszerekből származó folyadékokkal, és a különböző folyadékokat nem lehet egyszerűen szétválasztani és azonosítani, az összegyűjtött folyadékokat teljes mértékben figyelembe kell venni a folyamatos szivárgás értékelésénél. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ha az ütközést követően folyamatosan szivárog a folyadék a tüzelőanyag-ellátó rendszerből, a szivárgás mértéke nem haladhatja meg a 30 g/perc értéket. Ha a tüzelőanyag-ellátó rendszerből szivárgó folyadék összekeveredik egyéb rendszerekből származó folyadékokkal, és a különböző folyadékokat nem lehet egyszerűen szétválasztani és azonosítani, az összegyűjtött folyadékokat teljes mértékben figyelembe kell venni a folyamatos szivárgás értékelésénél.

6.   UTASÍTÁSOK LÉGZSÁKKAL FELSZERELT JÁRMŰVEKBEN UTAZÓK SZÁMÁRA

6.1.   A járművekben tájékoztató táblát kell elhelyezni arra vonatkozóan, hogy az ülések légzsákokkal vannak ellátva.

| 6.1.1. | A vezető védelmére szolgáló légzsákkal felszerelt jármű esetén a kormánykerék kerületén belül el kell helyezni az „AIRBAG” feliratot. A feliratot tartósan fel kell erősíteni egy szembetűnő helyre. |
| --- | --- |

6.1.1.

A vezető védelmére szolgáló légzsákkal felszerelt jármű esetén a kormánykerék kerületén belül el kell helyezni az „AIRBAG” feliratot. A feliratot tartósan fel kell erősíteni egy szembetűnő helyre.

| 6.1.2. | A vezetőn kívüli utasok védelmére szolgáló utasoldali légzsákkal felszerelt járműben a 6.2. szakaszban leírt figyelmeztető címkét kell elhelyezni. |
| --- | --- |

6.1.2.

A vezetőn kívüli utasok védelmére szolgáló utasoldali légzsákkal felszerelt járműben a 6.2. szakaszban leírt figyelmeztető címkét kell elhelyezni.

6.2.   Az egy vagy több utasoldali, frontális ütközéssel szembeni védelmet szolgáló légzsákkal felszerelt járműben elhelyezett tájékoztató feliratnak fel kell hívnia a figyelmet arra a különösen nagy veszélyre, amelyet a légzsákkal felszerelt ülésekben a menetiránynak háttal elhelyezett gyermekbiztonsági eszközök használata jelent.

| 6.2.1. | A tájékoztató feliratnak legalább egy piktogramot és az itt bemutatott szöveges figyelmeztetést tartalmazó címkéből kell állnia.



  A címke teljes mérete legalább 120 × 60 mm legyen, vagy a feliratot egy ilyen méretű területen kell elhelyezni.
  A fent bemutatott címkét oly módon lehet átalakítani, hogy az elrendezés eltérhet a fenti mintától, de a szöveg tartalmának meg kell felelnie a fenti előírásoknak. |
| --- | --- |

6.2.1.

A tájékoztató feliratnak legalább egy piktogramot és az itt bemutatott szöveges figyelmeztetést tartalmazó címkéből kell állnia.

Image

A címke teljes mérete legalább 120 × 60 mm legyen, vagy a feliratot egy ilyen méretű területen kell elhelyezni.

A fent bemutatott címkét oly módon lehet átalakítani, hogy az elrendezés eltérhet a fenti mintától, de a szöveg tartalmának meg kell felelnie a fenti előírásoknak.

| 6.2.2. | A típusjóváhagyás időpontjában a címkének a szerződő félnek legalább azon a nyelvén rendelkezésre kell állnia, ahol a jóváhagyási kérelmet benyújtják. A gyártónak nyilatkoznia kell arra vonatkozó felelősségéről, hogy a figyelmeztető címkét legalább annak az országnak a nyelvén biztosítja, amelyikben a járművet eladják. |
| --- | --- |

6.2.2.

A típusjóváhagyás időpontjában a címkének a szerződő félnek legalább azon a nyelvén rendelkezésre kell állnia, ahol a jóváhagyási kérelmet benyújtják. A gyártónak nyilatkoznia kell arra vonatkozó felelősségéről, hogy a figyelmeztető címkét legalább annak az országnak a nyelvén biztosítja, amelyikben a járművet eladják.

| 6.2.3. | Az első utasülésbe szerelt frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák esetén a figyelmeztető címkét tartósan fel kell erősíteni az első utasülés feletti napellenző mindkét oldalára oly módon, hogy legalább a napellenzőn lévő egyik felirat mindig látható legyen, függetlenül a napellenző beállításától. A másik megoldás, hogy a felhajtott napellenző látható felületére helyezik el az egyik figyelmeztető címkét, a másikat pedig a napellenző mögött a tetőre, így legalább az egyik figyelmeztetés mindig látható. A szöveg méretét úgy kell meghatározni, hogy a címke könnyen olvasható legyen a megfelelő ülésben utazó, normál látású utas számára.
  Amennyiben a jármű egyéb üléseibe frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák van beszerelve, a figyelmeztetést közvetlenül az adott ülés elé kell helyezni úgy, hogy mindig jól látható legyen bárki által, aki arra az ülésre egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szeretne felszerelni. A szöveg méretét úgy kell meghatározni, hogy a címke könnyen olvasható legyen a megfelelő ülésben utazó, normál látású utas számára.
  Ez a követelmény nem vonatkozik az olyan eszközzel felszerelt ülésekre, amely automatikusan kikapcsolja a frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákot, ha egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szerelnek rá. |
| --- | --- |

6.2.3.

Az első utasülésbe szerelt frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák esetén a figyelmeztető címkét tartósan fel kell erősíteni az első utasülés feletti napellenző mindkét oldalára oly módon, hogy legalább a napellenzőn lévő egyik felirat mindig látható legyen, függetlenül a napellenző beállításától. A másik megoldás, hogy a felhajtott napellenző látható felületére helyezik el az egyik figyelmeztető címkét, a másikat pedig a napellenző mögött a tetőre, így legalább az egyik figyelmeztetés mindig látható. A szöveg méretét úgy kell meghatározni, hogy a címke könnyen olvasható legyen a megfelelő ülésben utazó, normál látású utas számára.

Amennyiben a jármű egyéb üléseibe frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák van beszerelve, a figyelmeztetést közvetlenül az adott ülés elé kell helyezni úgy, hogy mindig jól látható legyen bárki által, aki arra az ülésre egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szeretne felszerelni. A szöveg méretét úgy kell meghatározni, hogy a címke könnyen olvasható legyen a megfelelő ülésben utazó, normál látású utas számára.

Ez a követelmény nem vonatkozik az olyan eszközzel felszerelt ülésekre, amely automatikusan kikapcsolja a frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákot, ha egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szerelnek rá.

| 6.2.4. | A jármű kezelési kézikönyvének részletes tájékoztatást kell tartalmaznia, hivatkozással a figyelmeztetésre. A jármű forgalomba helyezése szerinti ország hivatalos nyelvein írt alábbi szövegnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

  „Ne használjon menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést olyan ülésen, amely frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákkal van ellátva!”

  A szöveghez mellékelni kell a járműben elhelyezett figyelmeztetés szemléltető ábráját. |
| --- | --- |

6.2.4.

A jármű kezelési kézikönyvének részletes tájékoztatást kell tartalmaznia, hivatkozással a figyelmeztetésre. A jármű forgalomba helyezése szerinti ország hivatalos nyelvein írt alábbi szövegnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

„Ne használjon menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést olyan ülésen, amely frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákkal van ellátva!”

A szöveghez mellékelni kell a járműben elhelyezett figyelmeztetés szemléltető ábráját.

7.   JÁRMŰTÍPUS JÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

7.1.   A járműszerkezetet, az ülések számát, a belső kárpitozást vagy szerelvényeket, illetve a jármű kezelőszerveinek vagy mechanikus részeinek helyzetét érintő módosításokról, amennyiben azok hatással lehetnek a jármű elejének energiaelnyelő képességére, értesíteni kell a jóváhagyást megadó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 7.1.2. | felkéri a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatot arra, hogy az alábbiakban leírtak közül végezzen el egy további vizsgálatot a módosítások típusának megfelelően;






  7.1.2.1. | a járművön végrehajtott, a járműszerkezet általános formáját befolyásoló módosítások és/vagy a tömeg 8 százaléknál nagyobb növelése esetén, amelyek a hatóság megítélése szerint jelentős mértékben befolyásolhatják a vizsgálat eredményeit, meg kell ismételni a 3. mellékletben leírt vizsgálatot; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

felkéri a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatot arra, hogy az alábbiakban leírtak közül végezzen el egy további vizsgálatot a módosítások típusának megfelelően;

7.1.2.1.

a járművön végrehajtott, a járműszerkezet általános formáját befolyásoló módosítások és/vagy a tömeg 8 százaléknál nagyobb növelése esetén, amelyek a hatóság megítélése szerint jelentős mértékben befolyásolhatják a vizsgálat eredményeit, meg kell ismételni a 3. mellékletben leírt vizsgálatot;

| 7.1.2.2. | amennyiben a módosítások csak a belső szerelvényeket érintik, a tömeg nem tér el 8 százaléknál nagyobb mértékben, az első ülések száma pedig megegyezik az eredetileg beszerelt ülések számával, a következő műveleteket kell végrehajtani:






  7.1.2.2.1. | egyszerűsített vizsgálat a 7. melléklet előírásai szerint; és/vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.2.2.

amennyiben a módosítások csak a belső szerelvényeket érintik, a tömeg nem tér el 8 százaléknál nagyobb mértékben, az első ülések száma pedig megegyezik az eredetileg beszerelt ülések számával, a következő műveleteket kell végrehajtani:

7.1.2.2.1.

egyszerűsített vizsgálat a 7. melléklet előírásai szerint; és/vagy

| 7.1.2.2.2. | a műszaki szolgálat által meghatározott részleges vizsgálat az elvégzett módosításokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

a műszaki szolgálat által meghatározott részleges vizsgálat az elvégzett módosításokra vonatkozóan.

7.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban rögzített eljárásnak megfelelően kell értesíteni az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

7.3.   A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti nyomtatványon.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járműnek meg kell felelnie a jóváhagyott járműtípusnak azon funkciókat illetően, amelyek frontális ütközés esetén a jármű utasainak védelmére szolgálnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járműnek meg kell felelnie a jóváhagyott járműtípusnak azon funkciókat illetően, amelyek frontális ütközés esetén a jármű utasainak védelmére szolgálnak.

| 8.2. | A jóváhagyás jogosultjának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább a méretek felvételének vizsgálatát. |
| --- | --- |

8.2.

A jóváhagyás jogosultjának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább a méretek felvételének vizsgálatát.

| 8.3. | A jóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

8.3.

A jóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesül a fenti 8.1. szakaszban rögzített követelmény, vagy ha a kiválasztott jármű vagy járművek nem felelnek meg a fenti 8.2. szakaszban leírt vizsgálatokon.

9.2.   Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti nyomtatványon.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

11.1.   A 01. módosításcsomag 1. kiegészítése hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő fél elutasítja az EGB-jóváhagyás megadását a 01. módosításcsomag 1. kiegészítésében módosított előírás értelmében.

11.2.   2002. október 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra a járműtípusokra adják meg az EGB-jóváhagyást, amelyek megfelelnek a 01. módosításcsomag 1. kiegészítésében módosított előírás követelményeinek.

11.3.   Mindaddig, amíg az előírás nem tartalmaz olyan követelményeket, amelyek teljes frontális ütközéses vizsgálatot írnának elő az utasok védelme érdekében, a szerződő felek továbbra is alkalmazhatják azokat a követelményeket, amelyek már hatályban voltak, amikor csatlakoztak ehhez az előíráshoz.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika és 48 – Új-Zéland. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(3)  1998. október 1-jéig a nyakra megállapított értékeket nem kell sikerességi/sikertelenségi kritériumokként alkalmazni a jóváhagyás megadása szempontjából. A jóváhagyó hatóságnak a vizsgálati jelentésben rögzítenie kell a kapott eredményeket és össze kell gyűjtenie azokat. A dátumot követően a szakaszban meghatározott értékek sikerességi/sikertelenségi kritériumként érvényesek, kivéve, ha (vagy amíg) az előírásban más értékeket alkalmaznak.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(lásd az előírás 4.4. szakaszát)

Image

B.   MINTA

(lásd az előírás 4.5. szakaszát)

Image

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

1.   A JÁRMŰ BEÁLLÍTÁSA ÉS ELŐKÉSZÍTÉSE

1.1.   Vizsgálat helyszíne

A vizsgálat helyszínének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta a vizsgálathoz szükséges gyorsulási útpálya, az akadály és a műszaki berendezések. Az útpálya utolsó részének, az akadály előtti legalább 5 méteres szakaszon vízszintesnek, egyenesnek és simának kell lennie.

1.2.   Akadály

Az akadály elülső felülete egy deformálódó szerkezetből áll az előírás 9. mellékletében meghatározott módon. A deformálódó szerkezet homlokfelülete ± 1° eltéréssel merőleges a vizsgálati jármű menetirányára. Az akadály egy legalább 7 × 104 kg tömegű testhez van rögzítve, melynek homlokfelülete ± 1° eltéréssel függőleges. A testet a talajhoz rögzítik, vagy a talajra helyezik és, ha szükséges, kiegészítő rögzítőberendezések segítségével korlátozzák a mozgását.

1.3.   Az akadály elhelyezése

Az akadály úgy van elhelyezve, hogy a jármű először a kormányoszlop oldalán érintkezzen az akadállyal. Ha választani lehet aközött, hogy a vizsgálatot jobbkormányos vagy balkormányos járművön végezzék el, a tesztet a vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat megállapítása szerinti kevésbé kedvező esetre kell elvégezni.

1.3.1.   A jármű irányba állítása az akadályhoz képest

A járműnek 40 %-ban, ± 20 mm-es eltéréssel, át kell fednie az akadály homlokfelületét.

1.4.   A jármű állapota

1.4.1.   Általános előírás

A vizsgálati járműnek a sorozatgyártás szempontjából reprezentatívnak kell lennie, tartalmaznia kell az általában beszerelt tartozékokat, és normál üzemkész állapotban kell lennie. Némelyik alkatrész másik azonos tömegű alkatrészre cserélhető, ha egyértelmű, hogy ez a művelet nem befolyásolja jelentős mértékben a 6. szakasz szerint elvégzett mérések eredményeit.

1.4.2.   A jármű tömege

1.4.2.1.   A vizsgálatnak alávetett járműnek terheletlen menetkész tömegűnek kell lennie.

1.4.2.2.   A tüzelőanyag-tartályt akkora tömegű vízzel kell feltölteni, amely ± 1 % eltéréssel a gyártó által megadott teljes betölthető tüzelőanyag-mennyiség tömege 90 százalékának felel meg.

1.4.2.3.   A többi rendszert (fék, hűtés stb.) üresen lehet hagyni, ebben az esetben azonban gondosan ki kell egyenlíteni a folyadékok tömegét.

1.4.2.4.   Amennyiben a járműben elhelyezett mérőberendezés tömege meghaladja a megengedett 25 kg-ot, ezt ki lehet egyenlíteni olyan súlycsökkentésekkel, melyeknek nincs jelentős hatása a 6. szakasz szerint elvégzett mérések eredményekre.

1.4.2.5.   A mérőberendezés tömege 5 százaléknál, illetve 20 kg-nál nagyobb mértékben nem módosíthatja egyik tengely referenciaterhelését sem, bármelyik elrendezésben.

1.4.2.6.   Az 1.4.2.1. szakasz rendelkezései szerint kiszámított járműtömeget fel kell tüntetni a jelentésben.

1.4.3.   Az utastér beállításai

1.4.3.1.   A kormánykerék helyzete

A kormánykereket (ha állítható) a gyártó utasításai szerinti normál helyzetbe kell állítani, vagy ha ez nem lehetséges, a beállítási tartomány(ok) határértékei közötti középső helyzetbe. A gyorsulási pálya végén a kormánykereket hagyni kell szabadon forogni úgy, hogy a küllői olyan helyzetben legyenek, amely megfelel a jármű egyenes haladásának a gyártó utasításai szerint.

1.4.3.2.   Üvegek

A jármű mozgatható üvegeit zárt helyzetbe kell állítani. A vizsgálati mérések elvégzése érdekében, és a gyártó beleegyezése esetén, az ablakot le lehet engedni azzal a feltétellel, hogy a kezelőkar helyzete megfelel a zárt pozíciónak.

1.4.3.3.   Sebességváltó kar

A sebességváltó kart üres állásba kell helyezni.

1.4.3.4.   Pedálok

A pedáloknak a szokásos nyugalmi állapotban kell lenniük. Az állítható pedáloknak középhelyzetben kell lenniük, kivéve, ha a gyártó más helyzetet ír elő.

1.4.3.5.   Ajtók

Az ajtókat be kell csukni, de nem szabad bezárni.

1.4.3.6.   Nyitható tető

Amennyiben a jármű nyitható vagy eltávolítható tetővel rendelkezik, az legyen a helyén és zárt állapotban. A vizsgálati mérések elvégzése érdekében, és a gyártó beleegyezése esetén, nyitva lehet hagyni.

1.4.3.7.   Napellenző

A napellenzőket felhajtott állapotba kell helyezni.

1.4.3.8.   Visszapillantó tükör

A belső visszapillantó tükörnek normál használati helyzetben kell lennie.

1.4.3.9.   Kartámaszok

Az első és hátsó kartámaszokat (ha mozgathatók) leengedett állásba kell helyezni, kivéve, ha ezt a járműben elhelyezett próbabábuk helyzete nem teszi lehetővé.

1.4.3.10.   Fejtámaszok

A magasságban állítható fejtámaszokat a legfelső helyzetbe kell állítani.

1.4.3.11.   Ülések

1.4.3.11.1.   Az első ülések helyzete

A hosszanti irányban állítható üléseket úgy kell beállítani, hogy a 6. mellékletben rögzített eljárás szerint meghatározott H pontjuk a beállítási tartomány szerinti középső helyzetben vagy az ahhoz legközelebbi, rögzíthető állásban legyen, a magasságukat pedig a gyártó által megadott értékre kell állítani (amennyiben az ülések magassága külön állítható). Többszemélyes ülés esetén a referenciapont a vezetőülés H pontja.

1.4.3.11.2.   Az első ülések háttámlájának helyzete

Az állítható háttámlákat úgy kell beállítani, hogy a próbabábu törzsének dőlésszöge a gyártó által megadott normál esetre vonatkozó értékhez a lehető legközelebb legyen, vagy a gyártó külön ajánlása hiányában a dőlésszög a függőlegestől hátrafelé mérve 25° legyen.

1.4.3.11.3.   Hátsó ülések

Az állítható hátsó üléseket vagy hátsó többszemélyes üléseket a leghátsó helyzetbe kell állítani.

2.   PRÓBABÁBUK

2.1.   Első ülések

2.1.1.   A HYBRID III (1) előírásainak megfelelő próbabábut, melynek bokája 45° szöget zár be, és amely megfelel a beállításaira vonatkozó előírásoknak, el kell helyezni minden első külső ülésen az 5. mellékletben rögzített feltételeknek megfelelően. A próbabábu bokáját a 10. mellékletben leírt eljárások alapján kell hitelesíteni.

2.1.2.   A járművet a gyártó által felszerelt biztonsági rendszerekkel együtt kell vizsgálni.

3.   A JÁRMŰ MEGHAJTÁSA ÉS ÚTVONALA

3.1.   A járművet saját motorjával vagy más meghajtó berendezéssel kell mozgásba hozni.

3.2.   Az ütközés pillanatában a jármű már nem lehet kitéve bármilyen kiegészítő kormányszerkezet vagy meghajtóeszköz hatásának.

3.3.   A jármű útvonalát úgy kell meghatározni, hogy az megfeleljen az 1.2. és az 1.3.1. szakasz követelményeinek.

4.   VIZSGÁLATI SEBESSÉG

Az ütközés pillanatában a jármű sebessége 56 – 0, + 1 km/h kell, hogy legyen. Ha azonban a vizsgálatot nagyobb ütközési sebességgel hajtották végre, és a jármű megfelel a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

5.   AZ ELSŐ ÜLÉSEN LÉVŐ PRÓBABÁBUKON ELVÉGZENDŐ MÉRÉSEK

5.1.   A teljesítménykritériumok ellenőrzéséhez szükséges méréseket a 8. melléklet előírásainak megfelelő mérőrendszerekkel kell végrehajtani.

5.2.   A különböző paramétereket a következő csatorna-frekvenciaosztályhoz (CFC) tartozó független adatcsatornákon kell rögzíteni:

5.2.1.   A próbabábu fején végzett mérések

A súlypontra vonatkozó gyorsulást az 1 000 CFC-vel mért háromtengelyű gyorsulási komponensekből kell kiszámítani.

5.2.2.   A próbabábu nyakán végzett mérések

5.2.2.1.   A tengelyirányú húzóerőt és az első/hátsó nyíróerőt a nyak és a fej kapcsolódási pontjában kell mérni 1 000 CFC-vel.

5.2.2.2.   A hajlító nyomatékot az oldaltengely mentén a nyak és a fej kapcsolódási pontjában kell mérni 600 CFC-vel.

5.2.3.   A próbabábu mellkasán végzett mérések

A mellkas elhajlását a szegycsont és a hátgerinc között a 180 CFC frekvenciaosztályban kell mérni.

5.2.4.   A próbabábu combcsontján és sípcsontján végzett mérések

5.2.4.1.   A tengelyirányú nyomóerőt és a hajlítónyomatékot 600 CFC-vel kell mérni.

5.2.4.2.   A sípcsontnak a combcsonthoz viszonyított elmozdulását a térdízületnél 180 CFC-vel kell mérni.

6.   A JÁRMŰVÖN ELVÉGZENDŐ MÉRÉSEK

6.1.   A 7. mellékletben leírt egyszerűsített vizsgálat elvégzéséhez a szerkezet lassulási görbéjét 180 CFC-vel, a 8. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő adatcsatornák segítségével kell megállapítani, alapul véve azoknak a hosszanti gyorsulásmérőknek az adatait, amelyeket a jármű ütközési oldalán, a „B” oszlop lábánál helyeztek el.

6.2.   A sebességi görbét, amelyet a 7. mellékletben leírt vizsgálati eljárás során kell alkalmazni, a jármű ütközési oldalán, a „B” oszlopon elhelyezett hosszanti gyorsulásmérő adatai alapján kell meghatározni.

---

(1)  Az Amerikai Egyesült Államokban az 50. százalékosztályba tartozó átlagos férfi fő méreteinek megfelelő Hybrid III műszaki követelményei és részletes rajzai, valamint a bábunak a vizsgálathoz szükséges beállításaira vonatkozó előírások letétbe vannak helyezve az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, és kérésre az Európai Gazdasági Bizottság titkárságán (Svájc, Genf, Nemzetek Palotája) tekinthetők meg.

---

4. MELLÉKLET

A TELJESÍTMÉNYKRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

1.   A FEJ TELJESÍTMÉNYKRITÉRIUMA (HPC) ÉS 3 ms-es FEJGYORSULÁS

| 1.1. | A fej teljesítménykritériuma (HPC) akkor teljesül, ha a vizsgálat során a fej nem érintkezik a jármű egyik alkatrészével sem. |
| --- | --- |

1.1.

A fej teljesítménykritériuma (HPC) akkor teljesül, ha a vizsgálat során a fej nem érintkezik a jármű egyik alkatrészével sem.

| 1.2. | Ha a vizsgálat alatt a fej érintkezik a jármű valamely részével, a HPC-t a 3. melléklet 5.2.1. szakasza szerint mért (a) gyorsulás alapján kell kiszámítani a következő képlet segítségével:



  ahol:






  1.2.1. | az „a” kifejezés a 3. melléklet 5.2.1. szakasz szerint mért gyorsulás értéke g gravitációs egységben számolva (1 g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ha a vizsgálat alatt a fej érintkezik a jármű valamely részével, a HPC-t a 3. melléklet 5.2.1. szakasza szerint mért (a) gyorsulás alapján kell kiszámítani a következő képlet segítségével:

Formula

ahol:

1.2.1.

az „a” kifejezés a 3. melléklet 5.2.1. szakasz szerint mért gyorsulás értéke g gravitációs egységben számolva (1 g = 9,81 m/s2);

| 1.2.2. | ha a fej érintkezésének kezdeti időpontja megfelelően meghatározható, akkor t1 és t2 az a két időpillanat (másodpercben kifejezve), amelyek megadják a fej érintkezésének kezdete és az adatrögzítés vége között eltelt időtartamot, amikor a HPC elérte a maximális értéket; |
| --- | --- |

1.2.2.

ha a fej érintkezésének kezdeti időpontja megfelelően meghatározható, akkor t1 és t2 az a két időpillanat (másodpercben kifejezve), amelyek megadják a fej érintkezésének kezdete és az adatrögzítés vége között eltelt időtartamot, amikor a HPC elérte a maximális értéket;

| 1.2.3. | ha a fej érintkezésének kezdete nem határozható meg, akkor t1 és t2 az a két időpillanat (másodpercben kifejezve), amelyek megadják az adatrögzítés kezdete és vége között eltelt időtartamot, amikor a HPC elérte a maximális értéket. |
| --- | --- |

1.2.3.

ha a fej érintkezésének kezdete nem határozható meg, akkor t1 és t2 az a két időpillanat (másodpercben kifejezve), amelyek megadják az adatrögzítés kezdete és vége között eltelt időtartamot, amikor a HPC elérte a maximális értéket.

| 1.2.4. | A HPC olyan értékeit, melyeknél a (t1 – t2) időtartam 36 ms-nál nagyobb, figyelmen kívül kell hagyni a maximális érték kiszámítása során. |
| --- | --- |

1.2.4.

A HPC olyan értékeit, melyeknél a (t1 – t2) időtartam 36 ms-nál nagyobb, figyelmen kívül kell hagyni a maximális érték kiszámítása során.

| 1.3. | Az előremenetben bekövetkezett ütközés során keletkező eredő fejgyorsulás értékét, amely összesítve meghaladja a 3 ms-ot, a 3. melléklet 5.2.1. szakasza szerint mért eredő fejgyorsulás alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.3.

Az előremenetben bekövetkezett ütközés során keletkező eredő fejgyorsulás értékét, amely összesítve meghaladja a 3 ms-ot, a 3. melléklet 5.2.1. szakasza szerint mért eredő fejgyorsulás alapján kell kiszámítani.

2.   NYAKSÉRÜLÉSRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK (NIC)

| 2.1. | Ezek a kritériumok egyrészt a fej és a nyak kapcsolódási pontján mért tengelyirányú nyomóerő, a tengelyirányú húzóerő és az első/hátsó nyíróerő alapján, melyek kN-ban fejezhetők ki és a 3. melléklet 5.2.2. szakasza szerint mérhetők, valamint az erők ms-ban kifejezett időtartama alapján határozhatók meg. |
| --- | --- |

2.1.

Ezek a kritériumok egyrészt a fej és a nyak kapcsolódási pontján mért tengelyirányú nyomóerő, a tengelyirányú húzóerő és az első/hátsó nyíróerő alapján, melyek kN-ban fejezhetők ki és a 3. melléklet 5.2.2. szakasza szerint mérhetők, valamint az erők ms-ban kifejezett időtartama alapján határozhatók meg.

| 2.2. | A nyakhajlító nyomaték kritériumát a Nm-ben kifejezett hajlítónyomaték határozza meg, amely a fej és a nyak kapcsolódási pontján áthaladó keresztirányú tengely körül hat, és amely a 3. melléklet 5.2.2. szakasza szerint mérhető. |
| --- | --- |

2.2.

A nyakhajlító nyomaték kritériumát a Nm-ben kifejezett hajlítónyomaték határozza meg, amely a fej és a nyak kapcsolódási pontján áthaladó keresztirányú tengely körül hat, és amely a 3. melléklet 5.2.2. szakasza szerint mérhető.

| 2.3. | A Nm-ben kifejezett nyakhajlító nyomatékot fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

2.3.

A Nm-ben kifejezett nyakhajlító nyomatékot fel kell jegyezni.

3.   MELLKAS-ÖSSZENYOMÁSI KRITÉRIUM (ThCC) ÉS VISZKÓZUS KRITÉRIUM (V * C)

| 3.1. | A mellkas-összenyomási kritériumot a mellkas teljes alakváltozásának mértéke határozza meg, mm-ben kifejezve, amely a 3. melléklet 5.2.3. szakasza szerint mérhető. |
| --- | --- |

3.1.

A mellkas-összenyomási kritériumot a mellkas teljes alakváltozásának mértéke határozza meg, mm-ben kifejezve, amely a 3. melléklet 5.2.3. szakasza szerint mérhető.

| 3.2. | A viszkózus kritériumot (V * C) az összenyomódás és a szegycsont-elhajlás adott pillanatban vett szorzataként kell kiszámítani, amely a 3. melléklet 6. és 5.2.3. szakasza szerint mérhető. |
| --- | --- |

3.2.

A viszkózus kritériumot (V * C) az összenyomódás és a szegycsont-elhajlás adott pillanatban vett szorzataként kell kiszámítani, amely a 3. melléklet 6. és 5.2.3. szakasza szerint mérhető.

4.   A COMBCSONT ERŐKRITÉRIUMA (FFC)

| 4.1. | Ezt a kritériumot egyrészt a kN-ban kifejezett, a próbabábu egyes combcsontjaira tengelyirányban átvitt nyomóterhelés, amely a 3. melléklet 5.2.4. szakasza szerint mérhető, másrészt a nyomóterhelés ms-ban kifejezett időtartama határozza meg. |
| --- | --- |

4.1.

Ezt a kritériumot egyrészt a kN-ban kifejezett, a próbabábu egyes combcsontjaira tengelyirányban átvitt nyomóterhelés, amely a 3. melléklet 5.2.4. szakasza szerint mérhető, másrészt a nyomóterhelés ms-ban kifejezett időtartama határozza meg.

5.   SÍPCSONTRA HATÓ NYOMÓERŐ KRITÉRIUMA (TCFC) ÉS SÍPCSONTINDEX (TI)

| 5.1. | A sípcsontra ható nyomóerő kritériumát a kN-ban kifejezett, a próbabábu egyes sípcsontjaira tengelyirányban átvitt nyomóterhelés (FZ) határozza meg, amely a 3. melléklet 5.2.4. szakasza szerint mérhető. |
| --- | --- |

5.1.

A sípcsontra ható nyomóerő kritériumát a kN-ban kifejezett, a próbabábu egyes sípcsontjaira tengelyirányban átvitt nyomóterhelés (FZ) határozza meg, amely a 3. melléklet 5.2.4. szakasza szerint mérhető.

| 5.2. | A sípcsontindexet az 5.1. szakaszban foglaltak szerint mért hajlítónyomaték (Mx és My) alapján kell kiszámítani a következő képlet segítségével:



  ahol:







  Mx | = | hajlítónyomaték az x tengely mentén |
| --- | --- | --- | --- |
| My | = | hajlítónyomaték az y tengely mentén |
| (Mc)R | = | kritikus hajlítónyomaték, melynek értéke 225 Nm |
| FZ | = | tengelyirányú nyomóerő z irányban |
| (Fc)Z | = | kritikus nyomóerő z irányban, melynek értéke 35,9 kN, valamint |

5.2.

A sípcsontindexet az 5.1. szakaszban foglaltak szerint mért hajlítónyomaték (Mx és My) alapján kell kiszámítani a következő képlet segítségével:

Formula

ahol:

Mx

=

hajlítónyomaték az x tengely mentén

My

=

hajlítónyomaték az y tengely mentén

(Mc)R

=

kritikus hajlítónyomaték, melynek értéke 225 Nm

FZ

=

tengelyirányú nyomóerő z irányban

(Fc)Z

=

kritikus nyomóerő z irányban, melynek értéke 35,9 kN, valamint

Formula

A sípcsontindexet minden sípcsont tetejére és aljára ki kell számolni; mindazonáltal az FZ értéket bármelyik helyzetben meg lehet mérni. A kapott érték használható a felső és az alsó TI kiszámításához. Az Mx és az My nyomatékot külön meg kell mérni mindkét helyen.

6.   ELJÁRÁS A VISZKÓZUS KRITÉRIUM (V * C) KISZÁMÍTÁSÁHOZ HYBRID III PRÓBABÁBU ESETÉN

| 6.1. | A viszkózus kritérium az összenyomódás és a szegycsont-elhajlás mértékének adott pillanatban vett szorzataként számítható ki. Mindkét érték a szegycsont-elhajlás mérése alapján állapítható meg. |
| --- | --- |

6.1.

A viszkózus kritérium az összenyomódás és a szegycsont-elhajlás mértékének adott pillanatban vett szorzataként számítható ki. Mindkét érték a szegycsont-elhajlás mérése alapján állapítható meg.

| 6.2. | A szegycsont-elhajlás válaszjelét egyszer megszűrik 180 CFC-nél. A t időpontban ható összenyomódás a szűrt jel alapján számítható ki a következőképpen:



  A szegycsont-elhajlás sebessége t időpontban a szűrt elhajlásból számítható ki a következőképpen:



  ahol D(t) a t időpontban bekövetkezett elhajlás méterben kifejezve, és δt pedig az elhajlásmérések között eltelt idő másodpercben megadva. δt maximális értéke 1,25 × 10–4 másodperc. A számítási eljárást az alábbi ábra mutatja: |
| --- | --- |

6.2.

A szegycsont-elhajlás válaszjelét egyszer megszűrik 180 CFC-nél. A t időpontban ható összenyomódás a szűrt jel alapján számítható ki a következőképpen:

Formula

A szegycsont-elhajlás sebessége t időpontban a szűrt elhajlásból számítható ki a következőképpen:

Formula

ahol D(t) a t időpontban bekövetkezett elhajlás méterben kifejezve, és δt pedig az elhajlásmérések között eltelt idő másodpercben megadva. δt maximális értéke 1,25 × 10–4 másodperc. A számítási eljárást az alábbi ábra mutatja:

Image

---

5. MELLÉKLET

A próbabábuk elrendezése és behelyezése, valamint a biztonsági rendszerek beállítása

1.   A PRÓBABÁBUK ELRENDEZÉSE

1.1.   Különálló ülések

A próbabábu szimmetriasíkjának egybe kell esnie az ülés függőleges középsíkjával.

1.2.   Első üléspad

1.2.1.   Vezető

A próbabábu szimmetriasíkjának a kormánykerék középpontján áthaladó függőleges síkban kell elhelyezkednie és párhuzamosnak kell lennie a jármű hosszanti középsíkjával. Ha az üléspad alakja meghatározza az ülési helyzetet, akkor az ilyen ülést különálló ülésként kell kezelni.

1.2.2.   Külső utas

A próbabábu szimmetriasíkjának a vezető próbabábu azonos síkjával szimmetrikusnak kell lennie a jármű hosszanti középsíkjához viszonyítva. Ha az üléspad alakja meghatározza az ülési helyzetet, akkor az ilyen ülést különálló ülésként kell kezelni.

1.3.   Üléspad elöl elhelyezkedő utasok számára (a vezető kivételével)

A próbabábu szimmetriasíkjának egybe kell esnie a gyártó által meghatározott üléshelyzetek középsíkjaival.

2.   A PRÓBABÁBUK BESZERELÉSE

2.1.   Fej

A fejben keresztirányban elhelyezett mérőeszköztáblának vízszintesnek kell lennie, legfeljebb 2,5° tűréssel. Nem állítható, függőleges háttámlájú üléssel rendelkező járművekben a próbabábu fejének szintezéséhez a következő műveletsort kell végrehajtani: Először be kell állítani a H pont helyzetét, a 2.4.3.1. szakaszban megadott határértékek között, a próbabábu fejében keresztirányban elhelyezett műszertábla szintezéséhez. Ha a fejben keresztirányban elhelyezett műszertábla még mindig nem áll vízszintben, akkor be kell állítani a medence dőlésszögét az alábbi 2.4.3.2. szakaszban megadott határértékek között. Ha a fejben keresztirányban elhelyezett műszertábla még mindig nem áll vízszintben, akkor a nyaktartót azon szükséges minimumra kell állítani, ami biztosítja, hogy a fejben keresztirányban elhelyezett mérőeszköztábla vízszintes legyen, legfeljebb 2,5° tűréssel.

2.2.   Karok

2.2.1.   A vezető próbabábu felkarjainak a törzs mellett kell lenniük úgy, hogy a középvonaluk a lehető legközelebb legyen a függőleges síkhoz.

2.2.2.   Az utas próbabábu felkarjainak érinteniük kell az ülés háttámláját és a törzs két oldalát.

2.3.   Kezek

2.3.1.   A vezető próbabábu mindkét tenyerének érintkeznie kell a kormánykerék külső oldalával, annak vízszintes tengelye mentén. A hüvelykujjaknak át kell fogniuk a kormánykereket, és azokat ragasztószalaggal hozzá kell rögzíteni oly módon, hogy ha a próbabábu kezét 9 N és 22 N közötti felfelé irányuló erővel megnyomják, akkor a szalag elengedje a kezet a kormánykeréktől.

2.3.2.   Az utas próbabábu mindkét tenyerének érintenie kell a combok külső oldalát. A kisujjnak érintkeznie kell az üléspárnával.

2.4.   Törzs

2.4.1.   Az üléspaddal felszerelt járművekben a vezető és az utasok törzse felső részének az üléstámlához kell támaszkodnia. A vezető próbabábu középszagittális síkjának függőlegesnek kell lennie, a jármű hosszanti középvonalával párhuzamosan kell állnia, és át kell haladnia a kormánykerék középpontján. Az utas próbabábu középszagittális síkjának függőlegesnek kell lennie, a jármű hosszanti középvonalával párhuzamosan kell állnia, és ugyanolyan távolságra kell lennie a jármű hosszanti középvonalától, mint amennyire a vezető próbabábu középszagittális síkja található.

2.4.2.   A különálló ülésekkel felszerelt járművekben a vezető és az utas próbabábuk törzse felső részének az üléstámlához kell támaszkodnia. A vezető és az utas próbabábu középszagittális síkjának függőlegesnek kell lennie, és egybe kell esnie a különálló ülések hosszanti középvonalával.

2.4.3.   A törzs alsó része

2.4.3.1.   H pont

A vezető és az utas próbabábu H pontjának függőleges irányban is és vízszintes irányban is legfeljebb 13 mm eltéréssel egybe kell esnie azzal a ponttal, amely 6 mm-rel a jármű H pontja alatt van (amely a 6. mellékletben leírt eljárással határozható meg), azzal a különbséggel, hogy a H-pont-vizsgáló eszköz combjának hosszúságát 417 mm és 432 mm helyett 414 mm-re és 401 mm-re kell beállítani.

2.4.3.2.   A medence dőlésszöge

A próbabábu H pont mérő üregébe behelyezett medencedőlésszög-mérő idomszerrel (GM) (lásd az 572. részben hivatkozásként szereplő 78051-532. számú rajzot) mérése szerint a mérőműszer 76,2 mm-es lapos felületén mért, a vízszinteshez viszonyított szögnek 22,5 ± 2,5°-osnak kell lennie.

2.5.   Lábak

A vezető és az utas próbabábu felső lábszárainak az üléspárnán kell feküdnie olyan mértékben, ahogy azt a lábak elhelyezkedése engedi. A térdek csatlakozási pontjainak külső szélei közötti kezdeti távolságnak 270 mm ± 10 mm-nek kell lennie. A vezető próbabábu bal lábának és az utas próbabábu mindkét lábának lehetőség szerint a hosszanti irányú függőleges síkban kell lennie. A vezető próbabábu jobb lábának lehetőség szerint függőleges síkban kell elhelyezkednie. A lábfejek kényelmes elhelyezésének végleges beállítását a különböző utasterek esetében a 2.6. szakasznak megfelelően kell elvégezni.

2.6.   Lábfejek

2.6.1.   A vezető próbabábu jobb lábfejét a gázpedálra kell helyezni, annak lenyomása nélkül, míg a sarok leghátsó pontjának a padlón kell feküdnie, a gázpedállal egyvonalban. Amennyiben a lábfej nem helyezhető a gázpedálra, akkor a sípcsontra merőlegesen kell elhelyezni, és amennyire lehet, előre kell nyújtani a gázpedál középvonalának irányában, míg a sarok leghátsó pontjának a padlón kell nyugodnia. A bal lábfej sarkát, amennyire lehetséges, előre kell nyújtani, és a padlóra kell támasztani. A bal lábfejet, amennyire lehet, a kiszögellő padlólemezre kell fektetni. A bal lábfej hosszanti középvonalának, amennyire lehetséges, párhuzamosan kell állnia a jármű hosszanti középvonalával.

2.6.2.   Az utas próbabábu mindkét sarkát, amennyire lehet, előre kell nyújtani, és a padlóra kell helyezni. Mindkét lábfejet a lehetséges mértékben a kiszögellő padlólemezre kell fektetni. A lábfejek hosszanti középvonalának, amennyire lehetséges, párhuzamosan kell állnia a jármű hosszanti középvonalával.

2.7.   A felszerelt mérőműszerek semmilyen módon nem befolyásolhatják a próbabábu mozgását ütközés közben.

2.8.   A próbabábuk és a mérőműszerek hőmérsékletét a vizsgálat előtt stabilizálni, és lehetőség szerint 19 °C és 22 °C között kell tartani.

2.9.   A próbabábu öltözéke

2.9.1.   A műszerekkel felszerelt próbabábukat az alakjukra illő rugalmas rövid ujjú pamutruhába és lábszárközépig érő nadrágba kell öltöztetni az FMVSS 208 szabvány 78051-292. és 293. számú rajzain (vagy az ezeknek megfelelő dokumentumokban) előírtaknak megfelelően.

2.9.2.   A próbabábuk mindkét lábfejére 11XW méretű cipőt kell felhelyezni és rögzíteni, melynek körvonalmérete, talp- és sarokvastagsága megfelel az Amerikai Egyesült Államok MIL S 13192 katonai szabványa P változatában rögzített előírásoknak, a súlya pedig 0,57 és 0,1 kg között van.

3.   A BIZTONSÁGI RENDSZER BEÁLLÍTÁSA

A 2.1. és 2.6. szakasz vonatkozó előírásai szerint ülőhelyzetbe állított próbabábuk biztonsági övét át kell fektetni a törzsükön, és be kell csatolni. A medenceöv minden lazulását meg kell szüntetni. Ki kell húzni a törzset tartó felső övet a visszahúzóból, majd hagyni kell visszacsévélődni. Ezt a műveletet négyszer meg kell ismételni. A medenceövre 9 és 18 N közötti feszítőerőt kell alkalmazni. Amennyiben a biztonsági öv feszítéscsökkentő eszközzel van felszerelve, akkor a törzset tartó felső övnél a gyártó által a jármű kézikönyvében megadott, normál használatra vonatkozó legnagyobb lazítást kell alkalmazni. Ha az övet nem szerelték fel feszítéscsökkentő eszközzel, akkor hagyni kell, hogy a visszahúzó-szerkezet saját erejével feszítse meg a törzset tartó felső övet.

---

6. MELLÉKLET

Eljárás a H pont és a törzs különböző üléshelyzetekben elfoglalt tényleges dőlésszöge meghatározására gépjárművekben

1.   CÉL

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont és a törzs egy vagy több üléshelyzetben bezárt szöge a járműben, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok kapcsolata (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | A „referenciaadatok” az üléshelyzet alábbi (egy vagy több) jellemzőit jelentik:






  2.1.1. | a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A „referenciaadatok” az üléshelyzet alábbi (egy vagy több) jellemzőit jelentik:

2.1.1.

a H pont és az R pont, valamint azok kapcsolata;

| 2.1.2. | a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata. |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata.

| 2.2. | A „háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz” (háromdimenziós H próbabábu) a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

2.2.

A „háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz” (háromdimenziós H próbabábu) a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza.

| 2.3. | A „H pont” az alábbi 4. szakasz szerint a jármű ülésébe helyezett háromdimenziós H próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós H próbabábu két oldalán található H-pont-irányzó gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza). A H pont, a 4. szakaszban leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog. |
| --- | --- |

2.3.

A „H pont” az alábbi 4. szakasz szerint a jármű ülésébe helyezett háromdimenziós H próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós H próbabábu két oldalán található H-pont-irányzó gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza). A H pont, a 4. szakaszban leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog.

| 2.4. | Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg. |
| --- | --- |

2.4.

Az „R pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg.

| 2.5. | A „törzsvonal” a háromdimenziós H próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

2.5.

A „törzsvonal” a háromdimenziós H próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 2.6. | A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a háromdimenziós H próbabábun törzsvonalként használt hát dőlésszöge között mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza). |
| --- | --- |

2.6.

A „törzs tényleges dőlésszöge” a H ponton áthaladó függőleges vonal és a háromdimenziós H próbabábun törzsvonalként használt hát dőlésszöge között mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza).

| 2.7. | A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla tervezett helyzete megfelel a jármű gyártója által megadottnak. |
| --- | --- |

2.7.

A „törzs tervezett dőlésszöge” az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög, olyan helyzetben, amikor az üléstámla tervezett helyzete megfelel a jármű gyártója által megadottnak.

| 2.8. | Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós H próbabábu középsíkját jelenti. A H pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.8.

Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós H próbabábu középsíkját jelenti. A H pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

| 2.9. | A „háromdimenziós referenciarendszer” a melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti. |
| --- | --- |

2.9.

A „háromdimenziós referenciarendszer” a melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti.

| 2.10. | A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműfelépítményen meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések). |
| --- | --- |

2.10.

A „kiindulási pontok” a jármű gyártója által a járműfelépítményen meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések).

| 2.11. | A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete. |
| --- | --- |

2.11.

A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyeknél referenciaadatokkal kell bizonyítani a jelen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatokat kell, összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva, benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerhez viszonyítva; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerhez viszonyítva;

| 3.1.2. | a törzs tervezett dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezett dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések.

3.2.   A mért adatok és a tervezett műszaki adatok kapcsolata

| 3.2.1. | A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. szakaszban rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzs-dőlésszög értékével. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. szakaszban rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzs-dőlésszög értékével.

| 3.2.2. | Az R pont és a H pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5°-os tartományában található. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R pont és a H pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5°-os tartományában található.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható az előírás rendelkezéseinek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható az előírás rendelkezéseinek való megfelelés bizonyítására.

| 3.2.4. | Amennyiben a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakaszban rögzített feltételek lépnek érvénybe. |
| --- | --- |

3.2.4.

Amennyiben a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakaszban rögzített feltételek lépnek érvénybe.

| 3.2.5. | Amennyiben a 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor az előírásban utalás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére. |
| --- | --- |

3.2.5.

Amennyiben a 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor az előírásban utalás történik az R pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére.

4.   ELJÁRÁS A H PONT ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGÁLLAPÍTÁSÁRA

4.1.   A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 °C-ra állíthatja be a jármű hőmérsékletét annak érdekében, hogy az ülésanyag elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós H próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

4.2.   A járműnek a fenti 2.11. szakaszban meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

4.3.   Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióba kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint, úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt üléselmozdulást pedig figyelmen kívül hagyják. Ha az üléseket egyéb módon is lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően.

4.4.   Az ülés háromdimenziós H próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2-ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel. Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (2) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék.

4.5.   Helyezze el a háromdimenziós H próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós H próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós H próbabábut a C/LO síkhoz képest befelé el lehet mozdítani, ha a bábu annyira kifelé helyezkedik el, hogy az ülés pereme nem teszi lehetővé a háromdimenziós H próbabábu szintezését.

4.6.   Csatlakoztassa a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez önállóan, vagy a T-rúd és az alsó lábszár segítségével. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára.

4.7.   Állítsa be a háromdimenziós H próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint:

| 4.7.1. | Kiválasztott üléshelyzet: vezetési és külső első utas






  4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a működtető pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós H próbabábu középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobbra. A háromdimenziós H próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát, ha szükséges, vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Kiválasztott üléshelyzet: vezetési és külső első utas

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a működtető pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós H próbabábu középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobbra. A háromdimenziós H próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát, ha szükséges, vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, tolja előre a bal lábfejet, amíg meg nem tudja támasztani. Az irányzó gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, tolja előre a bal lábfejet, amíg meg nem tudja támasztani. Az irányzó gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk.

| 4.7.2. | Kiválasztott üléshelyzet: külső hátsó
  A hátsó üléseken vagy pótüléseken a lábakat a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kiválasztott üléshelyzet: külső hátsó

A hátsó üléseken vagy pótüléseken a lábakat a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

| 4.7.3. | Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:
  A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.3.

Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:

A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni.

4.8.   Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós H próbabábut.

4.9.   Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a T-rúd segítségével húzza el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós H próbabábut az ülésre:

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós H próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T-rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós H próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T-rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós H próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a T-rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós H próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a T-rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát).

4.10.   A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns és a T-rúd burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós H próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu ne csússzon előre.

4.11.   Helyezze fel az ülőfelület jobb és bal oldalára a terhelősúlyokat, majd másik lehetőségként a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós H próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia.

4.12.   A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós H próbabábut 10°-kal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5°-kal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott súrlódás feloldása érdekében.

A lendítési művelet során a háromdimenziós H próbabábu T-rúdja eltérhet a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a T-rudat a lengőmozgás közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A T-rúd megtartása és a háromdimenziós H próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban, előrefelé vagy hátrafelé.

A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják pozíciójukat, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.

Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni:

Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelést alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra kialakított szerkezettel.

Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e. Ha szükséges, alkalmazzon megfelelő nagyságú oldalerőt a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós H próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel.

4.13.   Tartsa meg a T-rudat, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:

| a) | engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- |

a)

engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd szüntesse meg, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábut ne érje külső lefelé vagy oldalra ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be újra, és ismételje meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve. |
| --- | --- |

b)

felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd szüntesse meg, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábut ne érje külső lefelé vagy oldalra ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be újra, és ismételje meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve.

4.14.   Végezze el a következő méréseket:

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

4.15.   Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós H próbabábu behelyezését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós H próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

4.16.   Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzs-dőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós H próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely:

| 4.16.1. | az első sor esetében a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első sor esetében a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés.

---

(1)  Az első üléseken kívüli üléseknél, ahol a H pont nem határozható meg a H pont vizsgáló háromdimenziós eszközzel vagy eljárással, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.

(2)  Dőlésszög, eltérés az ülések szerelési magassága között, dombormintázat stb.

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H-PONT-VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA
   (1)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   Hát és ülőfelület

A próbabábu háta és ülőfelülete merevített műanyagból és fémből készül; az emberi test törzsét és combjait szimulálják, és a H pontban csuklósan illeszkednek egymáshoz. A H pontban csuklósan kapcsolódó gerincrúdhoz van erősítve egy szögmérő a törzs tényleges dőlésszögének mérésére. Az ülőfelülethez csatlakozó állítható combrúd határozza meg a comb középvonalát, és alapvonalként szolgál a csípőszögmérő számára.

2.   Törzs és lábelemek

Az alsó lábelemek a térdeket összekötő T-rúdnál kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely az állítható combrúd oldalirányú nyúlványa. A térd szögének mérése érdekében szögmérők vannak az alsó lábelemekbe beépítve. A cipő és a lábegységek kalibrálva vannak a lábfej szögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő súlypontokban kell elhelyezni, hogy egy 76 kg-os férfi tömegének megfelelő ülésbenyomódást lehessen biztosítani. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu valamennyi csuklós csatlakozása szabadon mozogjon jelentős súrlódás nélkül.

1.   ábra

Háromdimenziós H próbabábu részeinek megnevezése

Image

2.   ábra

Háromdimenziós H próbabábu részeinek méretei és súlyeloszlása

Image

---

(1)  A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatást kérhet a Society of Automobile Engineers (SAE) társaságtól (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt műszaki adatoknak.

2. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1). |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1).

| 2. | A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Image

---

(1)  A referenciarendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

3. Függelék

ÜLÉSHELYZETEKRE VONATKOZÓ REFERENCIAADATOK

1.   Referenciaadatok kódolása

Az egyes üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok folytatólagosan vannak felsorolva. Az üléshelyzetek kétjegyű kód alapján azonosíthatók. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor számát mutatja a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű előrehaladási irányába nézve. A következő betűk használhatók:

L= bal

C= középső

R= jobb

2.   A jármű mérési helyzetének leírása

2.1.   Kiindulási pontok koordinátái

| | X: ... |
| --- | --- |

X: ...

| | Y: ... |
| --- | --- |

Y: ...

| | Z: ... |
| --- | --- |

Z: ...

3.   Referenciaadatok felsorolása

3.1.   Üléshelyzet: ...

3.1.1.   R pont koordinátái

| | X: ... |
| --- | --- |

X: ...

| | Y: ... |
| --- | --- |

Y: ...

| | Z: ... |
| --- | --- |

Z: ...

3.1.2.   Törzs tervezett dőlésszöge: ...

3.1.3.   Az ülés beállítására vonatkozó előírások (1)

| | vízszintes: ... |
| --- | --- |

vízszintes: ...

| | függőleges: ... |
| --- | --- |

függőleges: ...

| | szögbeállítás: ... |
| --- | --- |

szögbeállítás: ...

| | törzs dőlésszöge: ... |
| --- | --- |

törzs dőlésszöge: ...

Megjegyzés: A további üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat a 3.2., 3.3. stb. szakaszban sorolhatja fel.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

7. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS VIZSGÁLÓKOCSIVAL

1.   A VIZSGÁLATI ELRENDEZÉS ÉS ELJÁRÁS

1.1.   Vizsgálókocsi

A vizsgálókocsit úgy kell kialakítani, hogy a vizsgálat során ne keletkezzen rajta maradandó alakváltozás. A kocsit úgy kell irányítani, hogy az ütközési fázisban az eltérés ne legyen több mint 5° függőleges irányban és 2° vízszintes irányban.

1.2.   A szerkezet állapota

1.2.1.   Általános előírások

A vizsgált szerkezetnek az érintett jármű gyártási sorozatára vonatkozóan reprezentatívnak kell lennie. Némelyik alkatrész elhagyható vagy kicserélhető, ha egyértelmű, hogy ez a művelet nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit.

1.2.2.   Beállítások

A beállításoknak meg kell felelniük az előírás 3. melléklete 1.4.3. szakaszában rögzített előírásoknak, figyelembe véve az 1.2.1. szakasz rendelkezéseit.

1.3.   A szerkezet csatlakoztatása

1.3.1.   A szerkezetet szilárdan a vizsgálókocsihoz kell csatlakoztatni oly módon, hogy a vizsgálat során ne mozdulhassanak el egymáshoz képest.

1.3.2.   A szerkezetet olyan módszerrel kell a vizsgálókocsihoz rögzíteni, hogy az ne okozza az ülésrögzítések és visszatartó berendezések megerősítését, vagy ne hozzon létre a szerkezeten semmilyen rendellenes alakváltozást.

1.3.3.   Olyan csatlakoztató eszközt ajánlott használni, amelynél a szerkezet a megközelítőleg a kerekek tengelyében elhelyezett támasztékokon nyugszik, illetve a szerkezet a felfüggesztő rendszer rögzítő elemeivel van hozzáerősítve a vizsgálókocsihoz, amennyiben ez lehetséges.

1.3.4.   A jármű hosszirányú tengelye és a vizsgálókocsi mozgásának iránya által bezárt szögnek 0° ± 2°-osnak kell lennie.

1.4.   Próbabábuk

A próbabábuknak és elhelyezésüknek meg kell felelnie a 3. melléklet 2. szakasza előírásainak.

1.5.   Mérőberendezések

1.5.1.   A szerkezet lassulása

A szerkezet ütközés közbeni lassulását mérő jelátalakítók helyzetének párhuzamosnak kell lennie a vizsgálókocsi hosszanti tengelyével a 8. függelék előírásainak (CFC 180) megfelelően.

1.5.2.   A próbabábukon elvégzendő mérések

A felsorolt kritériumok ellenőrzéséhez szükséges mérések leírását a 3. melléklet 5. szakasza tartalmazza.

1.6.   A szerkezet lassulási görbéje

A szerkezet lassulási görbéjének az ütközés alatt olyannak kell lennie, hogy a sebesség időbeni változását ábrázoló görbe, amely integrálással számítható ki, egy pontjában sem térhet el ± 1 m/s-nál nagyobb mértékben az érintett jármű „sebesség időbeni változása” referenciagörbéjétől, a melléklethez csatolt függelék előírásai értelmében. A referenciagörbe időtengelyéhez képest bekövetkező elmozdulás értéke alapján kiszámítható a szerkezet sávon belüli sebessége.

1.7.   Az érintett jármű ΔV = f(t) referenciagörbéje

A referenciagörbét az érintett jármű lassulási görbéjének integrálásával kell kiszámítani az akadálynak történő frontális ütközés vizsgálata közben, amint azt a 3. melléklet 6. szakasza előírja.

1.8.   Egyenértékű eljárás

A vizsgálatot a vizsgálókocsi lassításától eltérő módszerrel is el lehet végezni, ha az a módszer megfelel az 1.6. szakaszában rögzített sebességváltozási tartományra vonatkozó követelménynek.

Függelék

Egyenértékűségi görbe – tűrési sáv a δv = f(t) görbére

Image

---

8. MELLÉKLET

A MÉRÉSTECHNIKA A MÉRÉSVIZSGÁLATOKBAN: MŰSZEREZÉS

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.1.   Adatcsatorna

Az adatcsatorna tartalmazza az összes műszert a jelátalakítótól (vagy jelátalakítóktól, melyek kimenetét valamilyen meghatározott módon egyesítették) az elemző eljárásokig, amelyek megváltoztathatják az adatfelvétel frekvenciáját vagy az adatok amplitúdóját.

1.2.   Jelátalakító

Az adatcsatorna első berendezése, amelyet egy adott fizikai mennyiség olyan más fizikai mennyiségre (például elektromos feszültség) történő átalakítására használnak, amelyet az adatcsatorna többi eleme fel tud dolgozni.

1.3.   Csatorna-amplitúdóosztály: CAC

Annak az adatcsatornának a megjelölése, amely megfelel bizonyos, a mellékletben előírt amplitúdójellemzőknek. A CAC-szám számszerűen megegyezik a méréstartomány felső határértékével.

1.4.   Jellemző frekvenciák: FH, FL, FN

A frekvenciák meghatározását az 1. ábra tartalmazza.

1.5.   Csatorna-frekvenciaosztály: CFC

A csatorna frekvenciaosztályát egy szám jelöli, amely mutatja, hogy a csatorna válaszfrekvenciája az 1. ábrán megadott határértékek között van. Ez a szám és a Hz-ben mért FH frekvenciaérték számszerűen egyenlő.

1.6.   Érzékenységi együttható

A hitelesítési értékekhez legjobban közelítő egyenes vonal meredeksége, amelyet a legkisebb négyzetek módszerével határoznak meg az adott csatorna-amplitúdóosztályban.

1.7.   Az adatcsatorna hitelesítési tényezője

Az érzékenységi együtthatók középértéke, amelyet a logaritmikus skálán között egyenletesen eloszló frekvenciák mellett értékelnek ki.

1.8.   Linearitási hiba

A hitelesítési érték és az 1.6. szakaszban meghatározott egyenes vonalon leolvasott érték közötti legnagyobb eltérés százalékos aránya a csatorna-amplitúdóosztály felső határánál.

1.9.   Keresztérzékenység

A kimenő jelnek a bemenő jelhez viszonyított aránya, amikor a jelátalakító mérési tengelyére merőleges gerjesztést alkalmaznak. Ezt az értéket a mérési tengely mentén mért érzékenység százalékában kell kifejezni.

1.10.   Fáziskésési idő

Az adatcsatorna fáziskésési ideje azonos a radiánban mért szinuszos jel fáziskésésével, melyet el kell osztani a jel radián/másodpercben mért szögfrekvenciájával.

1.11.   Környezet

Az adatcsatornát adott pillanatban érintő összes körülmény és hatás.

2.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

2.1.   Linearitási hiba

Egy adatcsatorna linearitási hibájának abszolút értéke, bármilyen CFC-frekvencia mellett, a teljes mérési tartományban legfeljebb a CAC értékének 2,5 %-a lehet.

2.2.   Amplitúdó és frekvencia

Egy adatcsatorna válaszfrekvenciájának az 1. ábrán bemutatott határgörbék között kell lennie. A nulla dB vonalat a hitelesítési tényező által kell meghatározni.

2.3.   Fáziskésési idő

Az adatcsatorna kimenő és a bemenő jele közötti fáziskésési időt meg kell határozni, és ennek változása nem haladhatja meg az 1/10 FH másodpercet a 0,03 FH és FH közötti tartományban.

2.4.   Idő

2.4.1.   Időalap

Rögzíteni kell az időalap értékét, melynek legalább 1/100 s nagyságúnak kell lennie 1 százalékos pontossággal.

2.4.2.   Relatív késési idő

A két vagy több adatcsatorna jelei közötti relatív késési idő, tekintet nélkül a frekvenciaosztályukra, nem haladhatja meg az 1 ms-ot, kivéve a fáziseltolásból származó késést.

A két vagy több összekapcsolt jelű adatcsatornának azonos frekvenciaosztályba kell tartoznia, és a relatív késési idejük nem lehet nagyobb, mint 1/10 FH másodperc.

Ez a követelmény érvényes az analóg jelekre ugyanúgy, mint a szinkronizáló impulzusokra és a digitális jelekre.

2.5.   A jelátalakító keresztérzékenysége

A jelátalakító keresztérzékenységének 5 % alatt kell lennie minden irányban.

2.6.   Hitelesítés

2.6.1.   Általános előírások

Az adatcsatornát legalább évente hitelesíteni kell egy ismert szabványra visszavezethető referenciaberendezéshez viszonyítva. A referenciaberendezéssel történő összehasonlítás elvégzésére alkalmazott módszer esetén nem jelentkezhet a CAC 1 %-ánál nagyobb hiba. A referenciaberendezés csak abban a frekvenciatartományban használható, amelyre hitelesítették. Az adatcsatorna alrendszerei egyenként értékelhetők, és az eredmények alapján megállapítható a teljes adatcsatorna pontossága. Ezt el lehet végezni, például egy ismert amplitúdójú elektromos jellel, amely a jelátalakító kimenő jelét helyettesíti. Így lehetővé válik az adatcsatorna erősítési tényezőjének ellenőrzése, a jelátalakító kihagyásával.

2.6.2.   A hitelesítésre használt referenciaberendezés pontossága

A referenciaberendezés pontosságát egy hivatalos mérésügyi szolgálatnak kell tanúsítania vagy hitelesítenie.

2.6.2.1.   Statikus hitelesítés

2.6.2.1.1.   Gyorsulások

A hibák nem érhetik el a csatorna-amplitúdóosztály értékének ± 1,5 %-át.

2.6.2.1.2.   Erők

A hiba nem érheti el a csatorna-amplitúdóosztály értékének ± 1 %-át.

2.6.2.1.3.   Elmozdulások

A hiba nem érheti el a csatorna-amplitúdóosztály értékének ± 1 %-át.

2.6.2.2.   Dinamikus hitelesítés

2.6.2.2.1.   Gyorsulások

A csatorna-amplitúdóosztály százalékában kifejezett hiba a referenciagyorsulásban nem érheti el a ± 1,5 %-ot 400 Hz alatt, 400 Hz és 900 Hz között a ± 2 %-ot, illetve 900 Hz fölött a ± 2,5 %-ot.

2.6.2.3.   Idő

A referenciaidő relatív hibája nem haladhatja meg a 10–5 értéket.

2.6.3.   Érzékenységi együttható és linearitási hiba

Az érzékenységi együtthatót és a linearitási hibát az adatcsatorna kimeneti jelének a különböző amplitúdójú ismert bemeneti jelekhez viszonyított mérésével kell meghatározni. Az adatcsatorna hitelesítésének le kell fednie az amplitúdóosztály teljes tartományát.

Kétirányú csatornák esetén pozitív és negatív értékeket egyaránt kell alkalmazni.

Ha a hitelesítő berendezés nem tudja előállítani a szükséges bemeneti jelet a mérendő mennyiség kiemelkedően magas értékei miatt, akkor a hitelesítést a hitelesítési szabványok határértékei között kell elvégezni, és a határértékeket fel kell jegyezni a vizsgálatról készült jelentésben.

A teljes adatcsatornát hitelesíteni kell arra a frekvenciára vagy frekvenciatartományra, melyek jellemző értékei FL és (FH/2,5) közötti tartományba esnek.

2.6.4.   A válaszfrekvencia hitelesítése

A fázis és az amplitúdó frekvencia függvényében felvett válaszgörbéit az adatcsatorna kimeneti jeleinek mérésével kell meghatározni egy ismert bemeneti jel alapján, ahol a fázist és az amplitúdót a bemeneti jel FL és 10 x CFC vagy 3 000 Hz (az utóbbiak közül az alacsonyabbat kiválasztva) közötti tartományában különböző értékeknél kell megmérni.

2.7.   Környezeti hatások

Rendszeres ellenőrzést kell végezni az esetleges környezeti hatások (mint például elektromos vagy mágneses fluxus, kábelsebesség stb.) meghatározására. Ez a művelet többek között elvégezhető a próbabábu jelátalakítójával felszerelt tartalékcsatornák kimenetének mérésével. Amennyiben a kimeneti jel jelentős, javító intézkedéseket kell tenni, például ki kell cserélni a kábeleket.

2.8.   Az adatcsatorna kiválasztása és meghatározása

A CAC- és a CFC-érték határozza meg az adatcsatornát.

A CAC értéke az 1, a 2 vagy az 5 tizedik hatványa lehet.

3.   JELÁTALAKÍTÓK FELSZERELÉSE

A jelátalakítókat olyan szilárdan kell rögzíteni, hogy a rezgés okozta hatás a lehető legkisebb legyen az általuk rögzített értékekre. A rögzítést akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a legalacsonyabb rezonanciafrekvenciája megegyezik az érintett adatcsatorna FH frekvenciájának legalább az ötszörösével. Különösen a gyorsulásadók rögzítésénél kell ügyelni arra, hogy a valódi mérési tengely a referenciatengely-rendszer megfelelő tengelyével 5°-os vagy annál kisebb szöget zárjon be, kivéve, ha elemzést vagy kísérleti kiértékelést készítenek a jelátalakító felszerelésének az adatgyűjtésre gyakorolt hatásáról. Ha egy adott pontban több irányban kell mérni a gyorsulást, akkor minden gyorsulásadó tengelyének az adott pont 10 mm-es környezetében kell lennie, és minden gyorsulásadó szeizmikus tömegközéppontja az adott pont 30 mm-es tartományában kell, hogy legyen.

4.   ADATRÖGZÍTÉS

4.1.   Analóg mágneses adatrögzítő

A szalag sebességének állandónak kell lennie az alkalmazott szalagsebesség 0,5 %-os tartományán belül. Az adatrögzítő jel-zaj aránya nem lehet kevesebb, mint 42 dB a legnagyobb szalagsebességnél. A teljes harmonikus torzítás nem haladhatja meg a méréstartomány 3 %-át, az linearitási hiba pedig az 1 %-át.

4.2.   Digitális mágneses adatrögzítő

A szalag sebességének állandónak kell lennie az alkalmazott szalagsebesség 10 %-os tartományán belül.

4.3.   Papírszalagos adatrögzítő

Közvetlen adatrögzítés esetén a mm/s-ban kifejezett papírsebesség legalább a Hz-ben megadott FH értékének másfélszerese kell, hogy legyen. Egyéb esetekben a papírsebességet úgy kell megválasztani, hogy ezzel egyenlő felbontást érjenek el.

5.   ADATFELDOLGOZÁS

5.1.   Szűrés

Az adatcsatorna frekvenciáinak megfelelő szűrést akár az adatrögzítés, akár az adatfeldolgozás közben el lehet végezni. Azonban az adatrögzítés előtt a CFC-értéknél magasabb szintű analóg szűrést kell végezni, hogy az adatrögzítő dinamikus tartományának legalább 50 %-át felhasználják, és hogy csökkentsék annak a veszélyét, hogy a magas frekvenciákon telítődjön az adatrögzítő, vagy egyéb hibák lépjenek fel a digitalizálás során.

5.2.   Digitalizálás

5.2.1.   Mintavételi frekvencia

A mintavételi frekvenciának legalább az FH érték nyolcszorosával kell egyenlőnek lennie. Analóg adatrögzítés esetén, ha a rögzítési- és az olvasósebesség eltérő, akkor a mintavételi frekvenciát el lehet osztani a sebességaránnyal.

5.2.2.   Amplitúdó felbontása

A digitális jelek méretének legalább 7 bitnek és egy paritásbitnek kell lennie.

6.   AZ EREDMÉNYEK BEMUTATÁSA

Az eredményeket egy A4-es papírlapon (ISO/R 216) kell bemutatni. A diagram formájában bemutatott eredmények esetén a diagram tengelyeit a mérési egységgel kell skálázni, az egységnek megfelelő többszöröst (pl. 1, 2, 5, 10, 20 mm) alkalmazva. SI-egységeket kell használni, kivéve a járműsebességet, ahol km/h-t, és az ütközési gyorsulást, ahol g-t (g = 9,81 m/s2) lehet alkalmazni.

1.   ábra

Frekvencia-válaszgörbe

Image

---

9. MELLÉKLET

A DEFORMÁLÓDÓ AKADÁLY MEGHATÁROZÁSA

1.   ALKATRÉSZEKRE ÉS ALAPANYAGOKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

Az akadály méreteit a melléklet 1. ábrája mutatja. Az akadály egyes alkatrészeinek méretei az alábbi listában vannak felsorolva.

1.1.   Fő méhsejtszerkezetű tömb

Méretek:

| Magasság | : | 650 mm (a méhsejtszerkezetű szalag tengelyének irányában) |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 1 000 mm |
| Mélység | : | 450 mm (a méhsejtszerkezet cellái tengelyének irányában) |

Magasság

:

650 mm (a méhsejtszerkezetű szalag tengelyének irányában)

Szélesség

:

1 000 mm

Mélység

:

450 mm (a méhsejtszerkezet cellái tengelyének irányában)

A fenti méretek ± 2,5 mm tűréssel érvényesek.

| Alapanyag | : | 3003-as alumínium (ISO 209, 1. rész) |
| --- | --- | --- |
| Fóliavastagság | : | 0,076 mm ± 15 % |
| Cellaméret | : | 19,1 mm ± 20 % |
| Sűrűség | : | 28,6 kg/m3 ± 20 % |
| Nyomószilárdság | : | 0,342 MPa + 0 % – 10 % (1) |

Alapanyag

:

3003-as alumínium (ISO 209, 1. rész)

Fóliavastagság

:

0,076 mm ± 15 %

Cellaméret

:

19,1 mm ± 20 %

Sűrűség

:

28,6 kg/m3 ± 20 %

Nyomószilárdság

:

0,342 MPa + 0 % – 10 % (1)

1.2.   Ütközőelem

Méretek:

| Magasság | : | 330 mm (a méhsejtszerkezetű szalag tengelyének irányában) |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 1 000 mm |
| Mélység | : | 90 mm (a méhsejtszerkezet cellái tengelyének irányában) |

Magasság

:

330 mm (a méhsejtszerkezetű szalag tengelyének irányában)

Szélesség

:

1 000 mm

Mélység

:

90 mm (a méhsejtszerkezet cellái tengelyének irányában)

A fenti méretek ± 2,5 mm tűréssel érvényesek.

| Alapanyag | : | 3003-as alumínium (ISO 209, 1. rész) |
| --- | --- | --- |
| Fóliavastagság | : | 0,076 mm ± 15 % |
| Cellaméret | : | 6,4 mm ± 20 % |
| Sűrűség | : | 82,6 kg/m3 ± 20 % |
| Nyomószilárdság | : | 1,711 MPa + 0 % – 10 % (1) |

Alapanyag

:

3003-as alumínium (ISO 209, 1. rész)

Fóliavastagság

:

0,076 mm ± 15 %

Cellaméret

:

6,4 mm ± 20 %

Sűrűség

:

82,6 kg/m3 ± 20 %

Nyomószilárdság

:

1,711 MPa + 0 % – 10 % (1)

1.3.   Hátlap

Méretek

| Magasság | : | 800 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Vastagság | : | 2,0 mm ± 0,1 mm |

Magasság

:

800 mm ± 2,5 mm

Szélesség

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Vastagság

:

2,0 mm ± 0,1 mm

1.4.   Burkolólap

Méretek

| Hosszúság | : | 1 700 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Vastagság | : | 0,81 ± 0,07 mm |
| Alapanyag | : | 5251/5052-es alumínium (ISO 209, 1. rész) |

Hosszúság

:

1 700 mm ± 2,5 mm

Szélesség

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Vastagság

:

0,81 ± 0,07 mm

Alapanyag

:

5251/5052-es alumínium (ISO 209, 1. rész)

1.5.   Ütköző homloklapja

Méretek

| Magasság | : | 330 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Vastagság | : | 0,81 mm ± 0,07 mm |
| Alapanyag | : | 5251/5052-es alumínium (ISO 209, 1. rész) |

Magasság

:

330 mm ± 2,5 mm

Szélesség

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Vastagság

:

0,81 mm ± 0,07 mm

Alapanyag

:

5251/5052-es alumínium (ISO 209, 1. rész)

Ragasztó

Az általánosan használt ragasztó kétkomponensű, poliuretán alapú termék (mint pl. a Ciba-Geigy XB5090/1 gyanta az XB5304 keményítővel vagy ennek megfelelő egyéb termék).

2.   AZ ALUMÍNIUM MÉHSEJTSZERKEZET HITELESÍTÉSE

Az NHTSA TP-214D szabványban egy teljes vizsgálati eljárás van megadva az alumínium méhsejtszerkezetek hitelesítésére vonatkozóan. Az alábbiakban annak az eljárásnak az összefoglalása olvasható, amelyet a frontális ütközéshez használt akadály alapanyagai esetében kell alkalmazni. Az alapanyagok nyomószilárdsága 0,342 MPa és 1,711 MPa.

2.1.   Mintavételi helyek

A nyomószilárdságnak az akadály teljes homlokfelületén való egyenletessége biztosításához nyolc mintát kell venni négy különböző helyről, amelyek egyenletesen oszlanak el a méhsejtszerkezetű tömbnél. A hitelesítés megszerzéséhez a tömbön a nyolc mintából hétnek teljesítenie kell a következő szakaszokban meghatározott nyomószilárdsági követelményeket.

A minták elhelyezkedése függ a méhsejtszerkezetű tömb méretétől. Először négy, egyenként 300 mm × 300 mm × 50 mm méretű mintát kell kivágni az akadály elülső részének anyagából. A kivágás helyeit a méhsejtszerkezetű tömbön a 2. ábra mutatja. A nagyobb minták mindegyikét kisebb darabokra kell vágni a hitelesítési vizsgálathoz (150 mm × 150 mm × 50 mm). A hitelesítéshez mind a négy helyről két-két mintát kell megvizsgálni. A másik két mintát a kérelmező rendelkezésére kell bocsátani (ha igényli).

2.2.   Mintaméret

A következő méretű mintákat kell alkalmazni a vizsgálathoz:

| Hosszúság | : | 150 mm ± 6 mm |
| --- | --- | --- |
| Szélesség | : | 150 mm ± 6 mm |
| Vastagság | : | 50 mm ± 2 mm |

Hosszúság

:

150 mm ± 6 mm

Szélesség

:

150 mm ± 6 mm

Vastagság

:

50 mm ± 2 mm

A nem teljes cellák falait a minta élei körül a következőképpen kell levágni:

| | „W” irányban a perem nem lehet 1,8 mm-nél nagyobb (lásd a 3. ábrát). |
| --- | --- |

„W” irányban a perem nem lehet 1,8 mm-nél nagyobb (lásd a 3. ábrát).

| | „L” irányban a ragasztott cellafal hosszának felét (a szalag irányában) meg kell hagyni a mintadarab mindkét végén (lásd a 3. ábrát). |
| --- | --- |

„L” irányban a ragasztott cellafal hosszának felét (a szalag irányában) meg kell hagyni a mintadarab mindkét végén (lásd a 3. ábrát).

2.3.   Felületmérés

A mintadarab hosszát meg kell mérni három helyen, 12,7 mm-re a két végétől és középen, és fel kell jegyezni az adatokat L1, L2 és L3 értékként (3. ábra). Ugyanilyen módon meg kell mérni a mintadarab szélességét, és fel kell jegyezni W1, W2 és W3 értékként (3. ábra). A méréseket a minta vastagságának középvonalában kell elvégezni. Az összenyomódási felületet a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

2.4.   Nyomósebesség és összenyomási távolság

A mintát 5,1 mm/perc és 7,6 mm/perc közötti sebességgel kell összenyomni. A legkisebb összenyomási távolság 16,5 mm.

2.5.   Adatgyűjtés

Az erő adatait az alakváltozás függvényében össze kell gyűjteni, akár analóg, akár digitális formában, minden vizsgált minta esetében. Analóg adatok gyűjtése esetén lehetőséget kell biztosítani a jelek digitalizálására. Minden digitális adatot legalább 5 Hz-es (5 pont/másodperc) frekvenciával kell gyűjteni.

2.6.   A nyomószilárdság meghatározása

Minden adatot, amely a 6,4 mm-es összenyomódás előtt és a 16,5 mm-es összenyomódás után keletkezett, figyelmen kívül kell hagyni. A megmaradt adatokat három részre vagy elmozdulási intervallumra kell osztani (n = 1, 2, 3) (lásd a 4. ábrát) a következők szerint:

| 1. | 06,4–09,7 mm a határértékekkel együtt; |
| --- | --- |

1.

06,4–09,7 mm a határértékekkel együtt;

| 2. | 09,7–13,2 mm a határértékek nélkül; |
| --- | --- |

2.

09,7–13,2 mm a határértékek nélkül;

| 3. | 13,2–16,5 mm a határértékekkel együtt. |
| --- | --- |

3.

13,2–16,5 mm a határértékekkel együtt.

Minden szakasznak ki kell számítani az átlagát a következőképpen:

Formula

ahol m jelöli a mért adatpontok számát mindhárom tartományban. Minden szakasznak ki kell számítani a nyomószilárdságát a következőképpen:

Formula

2.7.   A minta nyomószilárdságának meghatározása

A sikeres hitelesítéshez a méhsejtszerkezetű mintának a következő feltételeket kell teljesítenie:

| | 0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa a 0,342 MPa nyomószilárdságú anyagra |
| --- | --- |

0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa a 0,342 MPa nyomószilárdságú anyagra

| | 1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa az 1,711 MPa nyomószilárdságú anyagra |
| --- | --- |

1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa az 1,711 MPa nyomószilárdságú anyagra

n = 1, 2, 3.

2.8.   A tömb nyomószilárdságának meghatározása

Nyolc mintát kell venni négy különböző helyről, amelyek egyenletesen oszlanak el a tömb felületén. A sikeres hitelesítéshez a nyolc mintából hétnek teljesítenie kell az előző szakaszban meghatározott nyomószilárdsági előírásokat.

3.   RAGASZTÁSI ELJÁRÁS

3.1.   Közvetlenül a ragasztás előtt a ragasztandó alumíniumlapok felületeit megfelelő oldószerrel (például 1-1-1 triklór-etilénnel) alaposan meg kell tisztítani. Ezt a műveletet legalább kétszer, vagy ahányszor a zsír, illetve a szenynyeződések eltávolításához szükséges, el kell végezni. A megtisztított felszínt meg kell csiszolni 120-as keménységű csiszolópapírral. Fém/szilícium-karbid alapú csiszolópapír nem használható. A felületeket alaposan meg kell csiszolni, és az eljárás során a csiszolópapírt rendszeresen cserélni kell az eltömődés elkerülése érdekében, amely polírozó hatású lehet. A csiszolás után a felületeket ismét alaposan meg kell tisztítani a fent leírtak szerint. A felületeket összesen legalább négyszer kell megtisztítani az oldószer segítségével. A port és a csiszolásból származó lerakódásokat el kell távolítani, mivel ezek hátrányosan befolyásolják a ragasztást.

3.2.   A ragasztóanyagot csak az egyik felületre kell felhordani bordás gumihenger segítségével. Abban az esetben, amikor a méhsejtszerkezetet egy alumíniumlaphoz kell ragasztani, a ragasztót csak az alumíniumlapra kell felhordani.

Legfeljebb 0,5 kg/m2 ragasztóanyagot kell egyenletesen elosztani, amely maximum 0,5 mm vastag filmréteget alkothat.

4.   ÖSSZESZERELÉS

4.1.   A fő méhsejtszerkezetű tömböt hozzá kell ragasztani a hátlaphoz oly módon, hogy a cellák tengelye merőleges legyen a lapra. A burkolatot a méhsejtszerkezetű tömb elülső felületéhez kell ragasztani. A burkolólap felső és alsó felületét nem kell hozzáragasztani a fő méhsejtszerkezetű tömbhöz, de szorosan hozzá kell igazítani. A burkolólapot hozzá kell ragasztani a hátlaphoz a szerelőbordáknál.

4.2.   Az ütközőelemet hozzá kell ragasztani a burkolólap elülső felületéhez oly módon, hogy a cellák tengelye merőleges legyen a lapra. Az ütközőelem aljának egy síkban kell lennie a burkolólap alsó felületével. Az ütköző homloklapját hozzá kell ragasztani az ütközőelem elülső felületéhez.

4.3.   Az ütközőelemet ezután három egyforma részre kell osztani, két vízszintes horony segítségével. A hornyoknak át kell hatolniuk az ütköző ész teljes mélységén, és az ütköző teljes szélességére ki kell terjedniük. A hornyokat fűrésszel kell bevágni; a szélességük meg kell hogy egyezzen a penge szélességével, de nem haladhatja meg a 4,0 mm-t.

4.4.   Az akadály felszereléséhez szavatolt hézagú furatokat kell fúrni a szerelőbordákon (lásd az 5. ábrát). A furatok átmérőjének 9,5 mm-nek kell lennie. Öt lyukat kell fúrni a felső tartóperembe, 40 mm távolságra a perem felső szélétől, és ötöt az alsó tartóperembe, 40 mm távolságra a perem alsó szélétől. A lyukaknak rendre 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm és 900 mm távolságra kell lenniük az akadály két szélétől. Minden lyukat a névleges távolsághoz mérve ± 1 mm tűréssel kell kifúrni. A furatok helye csak ajánlásként szolgál. A furatokat más helyeken is el lehet helyezni, ha azok legalább a fenti szerelési előírásoknak megfelelő szerelési szilárdságot és biztonságot nyújtják.

5.   FELSZERELÉS

5.1.   A deformálódó akadályt mereven rögzíteni kell egy legalább 7 × 104 kg tömegű test széléhez vagy egy ahhoz kapcsolódó szerkezethez. Az akadály homlokfelületének csatlakoztatásakor ügyelni kell arra, hogy a jármű ne érjen a szerkezet egyetlen olyan részéhez sem, amely az akadály felső felületétől több mint 75 mm távolságra van (kivéve a felső tartóperemet) az ütközés bármely szakaszában (2). A felület elülső felszínének, amelyhez a deformálódó akadály csatlakoztatva van, simának és folyamatosnak kell lennie a felület teljes magasságában és szélességében, és ± 1o-os eltérést megengedve függőlegesnek kell lennie, továbbá ± 1o-os tűréssel merőlegesnek kell lennie a gyorsulási útpályára. A csatlakozási felület nem mozdulhat el 10 mm-nél nagyobb mértékben a vizsgálat során. Ha szükséges, további rögzítő- vagy reteszelőberendezéseket kell használni annak érdekében, hogy a betontömb ne mozdulhasson el. A deformálódó akadály szélét egy vonalba kell állítani a betontömb szélével, amely megfelel a jármű vizsgálati oldalának.

5.2.   A deformálódó akadályt tíz csavar segítségével kell rögzíteni a betontömbhöz: ötöt a felső rögzítőperemben, ötöt pedig az alsó rögzítőperemben kell elhelyezni. A csavarok átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie. A felső és az alsó rögzítőperemnél acél rögzítőszalagokat kell használni (lásd az 1. és az 5. ábrát). A szalagoknak 60 mm magasnak, 1 000 mm szélesnek és legalább 3 mm vastagnak kell lennie. A rögzítőszalagok szélét le kell kerekíteni, hogy ütközéskor az akadály ne hasadjon el a szalagnál. A szalag széle legfeljebb 5 mm-re lehet az akadály felső rögzítőperemének aljától vagy 5 mm-re az akadály alsó rögzítőperemének teteje alatt. Öt darab 9,5 mm átmérőjű szavatolt hézagú furatot kell fúrni mindkét szalagba, az akadály rögzítőperemén lévő furatoknak megfelelően (lásd a 4. szakaszt). A szerelőszalagon és az akadály rögzítőperemén lévő furatokat 9,5 mm-ről legfeljebb 25 mm-re lehet kiszélesíteni a hátlap és/vagy az erőmérő cellák falában lévő üreg eltérő elrendezése esetén. Az ütközésvizsgálat során egyik rögzítés sem lazulhat meg. Amennyiben a deformálódó akadályt egy erőmérő cella falára (LCW) szerelik fel, ügyelni kell arra, hogy a méretekre vonatkozó fenti szerelési követelmények minimális értékekként szolgálnak. Erőmérő cella falára történő szerelés esetén a szerelőszalagokat meg lehet hosszabbítani, hogy magasabb furatokat biztosítsanak a csavarok számára. Amennyiben szükség van a szalagok meghosszabbítására, vastagabb acélszalagot kell használni, amelyet az akadály az ütközés során nem tud a faltól elhúzni, elhajlítani vagy elszakítani. Amenynyiben az akadály szereléséhez egyéb módszert használnak, annak legalább a fenti szakaszokban előírt biztonságot kell nyújtania.

1.   ábra

Deformálódó akadály a frontális ütközés vizsgálatához

Image

2.   ábra

Mintavételi helyek a hitelesítéshez

Image

Image

3.   ábra

A méhsejtszerkezet tengelyei és méretei

Image

4.   ábra

Nyomóerő és elmozdulás

Image

5.   ábra

A furatok elhelyezése az akadály rögzítéséhez

Image

---

(1)  A melléklet 2. szakaszában leírt hitelesítési eljárásnak megfelelően.

(2)  Megfelelőnek tekintendő egy olyan test, melynek vége 125 és 925 mm magas és legalább 1 000 mm mély.

---

10. MELLÉKLET

A PRÓBABÁBU ALSÓ LÁBSZÁRÁNAK ÉS LÁBFEJÉNEK HITELESÍTÉSI ELJÁRÁSA

1.   A LÁBFEJ FELSŐ RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSVIZSGÁLATA

1.1.   A vizsgálat célja a Hybrid III lábfeje és bokája reakciójának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.

1.2.   A Hybrid III próbabábu teljes alsó lábszárát, a bal (86-5001-001), illetve a jobb oldalit (86-5001-002), amely bal (78051-614) és jobb (78051-615) lábfejjel és bokával van felszerelve, egyaránt használni kell, a térdízülettel együtt.

Az erőmérőcella-szimulátor (79051-319 A. változat) a térdegységnek (78051-16 B. változat) a vizsgálati állványhoz való rögzítéséhez használható.

1.3.   Vizsgálati eljárás

1.3.1.   A vizsgálatot megelőzően mindegyik lábegységet 4 órán át 22 oC ± 3 oC-on és 40 ± 30 %-os relatív páratartalmon kell tartani (nedvesíteni). A nedvesítés időszaka nem foglalja magában az egyensúlyi állapot eléréséhez szükséges időt.

1.3.2.   A vizsgálat előtt a bőr ütközési felületét és az ütközésmérő felületét egyaránt meg kell tisztítani izopropil-alkohollal, vagy azzal egyenértékű szerrel. Síkport kell rászórni.

1.3.3.   Az ütközésmérő gyorsulásmérőjének érzékelő tengelyét párhuzamosan kell beállítani az ütés irányával, a lábfejjel való érintkezési pontban.

1.3.4.   A lábegységet a vizsgálati állványra kell rögzíteni az 1. ábrán jelzett módon. A vizsgálati állványt szilárdan rögzíteni kell, hogy ütközés közben ne mozdulhasson el. A combcsontra szerelt erőmérőcella-szimulátor (78051-319) középvonalának függőlegesnek kell lennie ± 0,5o-os tűréssel. Az állványt úgy kell beállítani, hogy a térdízület-kengyelt a bokacsapszeggel összekötő vonal vízszintes legyen ± 3o-os tűréssel, miközben a sarok egy kétrétegű, egyenes, alacsony súrlódású felületen (politetrafluor-etilén lap) nyugszik. Meg kell bizonyosodni arról, hogy a sípcsonti hús a sípcsont térd felőli végén helyezkedik el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a lábfej alsó síkja függőleges és merőleges legyen az ütközés irányára ± 3o-os tűréssel, és a lábfej középszagittális síkja egy vonalba essen az ingakarral. A térdízületet minden vizsgálat előtt az 1,5 ± 0,5 g tartományban kell beállítani. A bokaízületet meglazított állapotban kell beállítani, majd annyira kell megszorítani, hogy a lábfej stabilan helyezkedhessen el a politetrafluor-etilén lapon.

1.3.5.   A merev ütközésmérő egy 50 ± 2 mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 ± 1 mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege 1,25 ± 0,02 kg a műszerekkel és a tartókarnak a henger belsejében található részeivel együtt. Az ingakar tömege 285±5 g. A tengely forgó alkatrészeinek tömege, melyekhez a tartókar van rögzítve, nem haladhatja meg a 100 g-ot. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgási tengelye közötti távolság 1 250 ± 1 mm. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes irányú, és merőleges az ütés irányára. Az inga a lábfej alsó részét üti meg 185 ± 2 mm-re a merev, vízszintes alapon nyugvó saroktól mérve. Az ingának úgy kell megütnie a talpat, hogy az inga hosszanti irányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérőt úgy kell irányítani, hogy ki legyen zárva minden jelentős oldalirányú, függőleges vagy forgó mozgás.

1.3.6.   Egyazon láb esetében a két egymást követő vizsgálat közötti legkisebb várakozási idő 30 perc.

1.3.7.   Az adatgyűjtő rendszernek, beleértve a jelátalakítókat is, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, a 8. melléklet előírásai szerint.

1.4.   Teljesítményre vonatkozó előírások

1.4.1.   Amikor a talpakat 6,7 ± 0,1 m/s-os ütés éri az 1.3. szakasszal összhangban, a sípcsont legnagyobb hajlítónyomatéka az y tengely (My) körül 120 ± 25 Nm.

2.   A LÁBFEJ ALSÓ RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSVIZSGÁLATA CIPŐ NÉLKÜL

2.1.   A vizsgálat célja a Hybrid III próbabábu lábfején lévő bőr reakciójának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.

2.2.   A Hybrid III próbabábu teljes alsó lábszárát, a bal (86-5001-001), illetve a jobb oldalit (86-5001-002), amely bal (78051-614) és jobb (78051-615) lábfejjel és bokával van felszerelve, egyaránt használni kell, a térdízülettel együtt.

Az erőmérőcella-szimulátor (79051-319 A. változat) a térdszerelvénynek (78051-16 B. változat) a vizsgálati eszközhöz való rögzítéséhez használható.

2.3.   Vizsgálati eljárás

2.3.1.   A vizsgálatot megelőzően mindegyik lábegységet 4 órán át 22 ± 3 oC és 40 ± 30 relatív páratartalmon kell tartani (nedvesíteni). A nedvesítés időszaka nem foglalja magában az egyensúlyi állapot eléréséhez szükséges időt.

2.3.2.   A vizsgálat előtt a bőr ütközési felületét és az ütközésmérő felületét egyaránt meg kell tisztítani izopropil-alkohollal, vagy azzal egyenértékű szerrel. Síkport kell rászórni. Ellenőrizze, hogy a sarokra szerelt energiaelnyelő betéten nincsenek-e sérülések.

2.3.3.   Az ütközésmérő gyorsulásmérőjének érzékelő tengelyét párhuzamosan kell beállítani az ütközésmérő hosszanti középvonalával.

2.3.4.   A lábegységet a vizsgálati állványra kell rögzíteni a 2. ábrán jelzett módon. A vizsgálati állványt szilárdan rögzíteni kell, hogy ütközés közben ne mozdulhasson el. A combcsontra szerelt erőmérőcella-szimulátor (78051-319) középvonalának függőlegesnek kell lennie ± 0,5o-os tűréssel. Az állványt úgy kell beállítani, hogy a térdízület-kengyelt a bokacsapszeggel összekötő vonal vízszintes legyen ± 3o-os tűréssel, miközben a sarok egy kétrétegű, egyenes, alacsony súrlódású felületen (politetrafluor-etilén lap) nyugszik. Meg kell bizonyosodni arról, hogy a sípcsonti hús a sípcsont térd felőli végén helyezkedik el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a lábfej alsó síkja függőleges és merőleges legyen az ütközés irányára ± 3o tűréssel, és a lábfej középszagittális síkja egy vonalba essen az ingakarral. A térdízületet minden vizsgálat előtt az 1,5 ± 0,5 g tartományban kell beállítani. A bokaízületet meglazított állapotban kell beállítani, majd annyira kell megszorítani, hogy a lábfej stabilan helyezkedhessen el a politetrafluor-etilén lapon.

2.3.5.   A szilárd ütközésmérő egy 50 ± 2 mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 ± 1 mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege műszerezettséggel együtt 1,25 ± 0,02 kg, beleértve a tartókarnak a henger belsejében található részeit. Az ingakar tömege 285 ± 5 g. A tengely forgó alkatrészeinek tömege, melyekhez a tartókar van rögzítve, nem haladhatja meg a 100 g-ot. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgási tengelye közötti távolság 1 250 ± 1 mm. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes irányú, és merőleges az ütés irányára. Az inga a lábfej alsó részét üti meg 62 ± 2 mm-re a merev, vízszintes alapon nyugvó saroktól mérve. Az ingának úgy kell megütnie a talpat, hogy az inga hosszanti irányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérőt úgy kell irányítani, hogy ki legyen zárva minden jelentős oldalirányú, függőleges vagy forgó mozgás.

2.3.6.   Egyazon láb esetében a két egymást követő vizsgálat közötti legkisebb várakozási idő 30 perc.

2.3.7.   Az adatgyűjtő rendszernek, beleértve a jelátalakítókat is, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, a 8. melléklet előírásai szerint.

2.4.   Teljesítményre vonatkozó előírások

2.4.1.   Ha a próbabábu mindkét sarkát 4,4 ± 0,1 m/s ütés éri a 2.3. szakasz előírásai szerint, az ütközésmérő maximális gyorsulásának 295 ± 50 g-nak kell lennie.

3.   A LÁBFEJ ALSÓ RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSVIZSGÁLATA (CIPŐVEL)

3.1.   A vizsgálat célja a cipő és a Hybrid III sarkán lévő hús, valamint a bokaízülete reakciójának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.

3.2.   A Hybrid III próbabábu teljes alsó lábszárát, a bal (86-5001-001), illetve a jobb oldalit (86-5001-002), amely bal (78051-614) és jobb (78051-615) lábfejjel és bokával van felszerelve, egyaránt használni kell, a térdízülettel együtt. Az erőmérőcella-szimulátor (78051-319 A. változat) a térdszerelvénynek (79051-16 B. változat) a vizsgálati eszközhöz való rögzítéséhez használható. A lábfejre az 5. melléklet 2.9.2. szakaszában előírt cipőt kell felszerelni.

3.3.   Vizsgálati eljárás

3.3.1.   A vizsgálatot megelőzően mindegyik lábegységet 4 órán át 22 ± 3 oC hőmérsékleten és 40 ± 30 %-os relatív páratartalmon kell tartani (nedvesíteni). A nedvesítés időszaka nem foglalja magában az egyensúlyi állapot eléréséhez szükséges időt.

3.3.2.   A vizsgálat előtt a cipő alsó részének ütközési felületét és az ütközésmérő felületét egyaránt meg kell tisztítani izopropil-alkohollal vagy azzal egyenértékű szerrel. Ellenőrizze, hogy a sarokra szerelt energiaelnyelő betéten nincsenek-e sérülések.

3.3.3.   Az ütközésmérő gyorsulásmérőjének érzékelő tengelyét párhuzamosan kell beállítani az ütközésmérő hosszanti középvonalával.

3.3.4.   A lábegységet a vizsgálati állványra kell rögzíteni az 3. ábrán jelzett módon. A vizsgálati állványt szilárdan rögzíteni kell, hogy ütközés közben ne mozdulhasson el. A combcsontra szerelt erőmérőcella-szimulátor (78051-319) középvonalának függőlegesnek kell lennie ± 0,5o-os tűréssel. Az állványt úgy kell beállítani, hogy a térdízület-kengyelt a bokacsapszeggel összekötő vonal vízszintes legyen ± 3o-os tűréssel, miközben a cipő sarka egy kétrétegű, egyenes, alacsony súrlódású felületen (politetrafluor-etilén lap) nyugszik. Meg kell bizonyosodni arról, hogy a sípcsonti hús a sípcsont térd felőli végén helyezkedik el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a cipő sarka és talpa függőleges és merőleges legyen az ütközés irányára ± 3o tűréssel, és a lábfej középszagittális síkja és a cipő egy vonalba essen az ingakarral. A térdízületet minden vizsgálat előtt az 1,5 ± 0,5 g tartományban kell beállítani. A bokaízületet meglazított állapotban kell beállítani, majd annyira kell megszorítani, hogy a lábfej stabilan helyezkedhessen el a politetrafluor-etilén lapon.

3.3.5.   A szilárd ütközésmérő egy 50 ± 2 mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 ± 1 mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege 1,25 ± 0,02 kg a műszerekkel és a tartókarnak a henger belsejében található részeivel együtt. Az ingakar tömege 285 ± 5 g. A tengely forgó alkatrészeinek tömege, melyekhez a tartókar van rögzítve, nem haladhatja meg a 100 g-ot. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgási tengelye közötti távolság 1 250 ± 1 mm. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes irányú, és merőleges az ütés irányára. Az inga a cipő sarkát egy vízszintes síkban üti meg 62 ± 2 mm távolságban a próbabábu sarkának alapvonala felett, miközben a cipő a merev, vízszintes alapon nyugszik. Az ingának úgy kell megütnie a talpat, hogy az inga hosszanti irányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérőt úgy kell irányítani, hogy ki legyen zárva minden jelentős oldalirányú, függőleges vagy forgó mozgás.

3.3.6.   Egyazon láb esetében a két egymást követő vizsgálat közötti legkisebb várakozási idő 30 perc.

3.3.7.   Az adatgyűjtő rendszernek, beleértve a jelátalakítókat is, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, a 8. melléklet előírásai szerint.

3.4.   Teljesítményre vonatkozó előírások

3.4.1.   Ha a cipő sarkát 6,7 ± 0,1 m/s sebességű ütés éri a 3.3. szakasz értelmében, a sípcsontra ható maximális nyomóerőnek (Fz) 3,3 ± 0,5 kN nagyságúnak kell lennie.

1. ábra

A lábfej felső részének ütközésvizsgálata

A vizsgálat beállításaira vonatkozó előírások

Image

2. ábra

A lábfej alsó részének ütközésvizsgálata (cipő nélkül)

A vizsgálat beállításaira vonatkozó előírások

Image

3. ábra

A lábfej alsó részének ütközésvizsgálata (cipővel)

A vizsgálat beállításaira vonatkozó előírások

Image

4. ábra

Inga-ütközésmérő

Image

---