# Den Europæiske Unions L 134/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.134.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 134 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang1. juni 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.134.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 134

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang1. juni 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 471/2010 af 31. maj 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 for så vidt angår listen over tredjelande, som visse landbrugsprodukter, der er fremstillet efter økologiske produktionsmetoder, skal have oprindelse i for at kunne markedsføres i EU (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 472/2010 af 31. maj 2010 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater | 4 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 473/2010 af 31. maj 2010 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater | 25 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 474/2010 af 31. maj 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 59 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 475/2010 af 31. maj 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10 | 61 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 476/2010 af 31. maj 2010 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. juni 2010 | 63 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Rådets direktiv 2010/32/EU af 10. maj 2010 om iværksættelse af rammeaftalen indgået af HOSPEEM og EPSU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren (
  1
  ) | 66 |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/34/EU af 31. maj 2010 om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår udvidet anvendelse af aktivstoffet penconazol (
  1
  ) | 73 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/305/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 26. april 2010 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 75 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 471/2010 af 31. maj 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 for så vidt angår listen over tredjelande, som visse landbrugsprodukter, der er fremstillet efter økologiske produktionsmetoder, skal have oprindelse i for at kunne markedsføres i EU (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 472/2010 af 31. maj 2010 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater

4

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 473/2010 af 31. maj 2010 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater

25

Kommissionens forordning (EU) nr. 474/2010 af 31. maj 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

59

Kommissionens forordning (EU) nr. 475/2010 af 31. maj 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

61

Kommissionens forordning (EU) nr. 476/2010 af 31. maj 2010 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. juni 2010

63

DIREKTIVER

*

Rådets direktiv 2010/32/EU af 10. maj 2010 om iværksættelse af rammeaftalen indgået af HOSPEEM og EPSU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren (
  1
  )

1

66

*

Kommissionens direktiv 2010/34/EU af 31. maj 2010 om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår udvidet anvendelse af aktivstoffet penconazol (
  1
  )

1

73

AFGØRELSER

2010/305/EU

*

Rådets afgørelse af 26. april 2010 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 471/2010

af 31. maj 2010

om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 for så vidt angår listen over tredjelande, som visse landbrugsprodukter, der er fremstillet efter økologiske produktionsmetoder, skal have oprindelse i for at kunne markedsføres i EU

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 33, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007 er der i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 af 8. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (2) opstillet en liste over tredjelande, hvis produktionssystemer og kontrolforanstaltninger for økologisk produktion af landbrugsprodukter er anerkendt som ligestillede med dem i forordningen. Eftersom Kommissionen har modtaget en ny anmodning og nye oplysninger fra tredjelande siden sidste gang, listen blev offentliggjort, bør listen ændres og suppleres på visse punkter. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007 er der i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 af 8. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (2) opstillet en liste over tredjelande, hvis produktionssystemer og kontrolforanstaltninger for økologisk produktion af landbrugsprodukter er anerkendt som ligestillede med dem i forordningen. Eftersom Kommissionen har modtaget en ny anmodning og nye oplysninger fra tredjelande siden sidste gang, listen blev offentliggjort, bør listen ændres og suppleres på visse punkter.

| (2) | De australske myndigheder har meddelt Kommissionen, at et af kontrolorganerne har gennemgået en omstrukturering og skiftet navn. De australske myndigheder har givet Kommissionen de fornødne garantier for, at det omstrukturerede kontrolorgan opfylder betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

De australske myndigheder har meddelt Kommissionen, at et af kontrolorganerne har gennemgået en omstrukturering og skiftet navn. De australske myndigheder har givet Kommissionen de fornødne garantier for, at det omstrukturerede kontrolorgan opfylder betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1235/2008.

| (3) | Visse landbrugsprodukter, der importeres fra Japan, markedsføres for øjeblikket i EU efter overgangsbestemmelserne i artikel 19 i forordning (EF) nr. 1235/2008. Japan har forelagt Kommissionen en anmodning om at blive opført på listen i bilag III til forordningen og forelagt de nødvendige oplysninger i henhold til artikel 7 og 8 i forordningen. På grundlag af en gennemgang af disse oplysninger og efterfølgende drøftelse med de japanske myndigheder kan det konkluderes, at landets regler for produktion og kontrol af økologiske produkter kan ligestilles med reglerne i forordning (EF) nr. 834/2007. Kommissionen har foretaget undersøgelse på stedet af de produktionsregler og kontrolforanstaltninger, der for øjeblikket anvendes i Japan, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007. Derfor bør Japan opføres på den liste, der er opstillet i bilag III til forordning (EF) nr. 1235/2008. |
| --- | --- |

(3)

Visse landbrugsprodukter, der importeres fra Japan, markedsføres for øjeblikket i EU efter overgangsbestemmelserne i artikel 19 i forordning (EF) nr. 1235/2008. Japan har forelagt Kommissionen en anmodning om at blive opført på listen i bilag III til forordningen og forelagt de nødvendige oplysninger i henhold til artikel 7 og 8 i forordningen. På grundlag af en gennemgang af disse oplysninger og efterfølgende drøftelse med de japanske myndigheder kan det konkluderes, at landets regler for produktion og kontrol af økologiske produkter kan ligestilles med reglerne i forordning (EF) nr. 834/2007. Kommissionen har foretaget undersøgelse på stedet af de produktionsregler og kontrolforanstaltninger, der for øjeblikket anvendes i Japan, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007. Derfor bør Japan opføres på den liste, der er opstillet i bilag III til forordning (EF) nr. 1235/2008.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1235/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1235/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III til forordning (EF) nr. 1235/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 334 af 12.12.2008, s. 25.

2

---

BILAG

I bilag III til forordning (EF) nr. 1235/2008 foretages følgende ændringer:

| 1. | I punkt 5 i teksten vedrørende Autralien affattes fjerde led således:






  »— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au«. |
| --- | --- | --- |

1.

I punkt 5 i teksten vedrørende Autralien affattes fjerde led således:

»—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au«.

| 2. | Efter afsnittet vedrørende Israel indsættes følgende afsnit:
  »JAPAN
  1.   Produktkategorier:






  a) | uforarbejdede vegetabilske produkter, vegetativt formeringsmateriale og frø til udsæd |
| --- | --- | --- |

2.

Efter afsnittet vedrørende Israel indsættes følgende afsnit:

»JAPAN

1.   Produktkategorier:

a)

uforarbejdede vegetabilske produkter, vegetativt formeringsmateriale og frø til udsæd

| b) | forarbejdede landbrugsprodukter til konsum hovedsageligt bestående af én eller flere ingredienser af vegetabilsk oprindelse. |
| --- | --- |

b)

forarbejdede landbrugsprodukter til konsum hovedsageligt bestående af én eller flere ingredienser af vegetabilsk oprindelse.

2.   Oprindelse: produkter af kategori 1.a) og økologisk producerede ingredienser i produkter af kategori 1.b), der er produceret i Japan.

3.   Produktionsnormer: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (Notification No. 1605 of the MAFF of October 27, 2005), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (Notification No. 1606 of MAFF of October 27, 2005).

4.   Myndigheder: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html and Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Kontrolorganer:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki. |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki.

6.   Attestudstedende organer: Se punkt 5.

7.   Optaget indtil: 30. juni 2013.«

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 472/2010

af 31. maj 2010

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 3. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 3. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»de pågældende lande«).

| (2) | Proceduren blev indledt, efter at Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af visse typer polyethylenterephthalat, den 20. juli 2009 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt, efter at Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af visse typer polyethylenterephthalat, den 20. juli 2009 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører og forhandlere samt brugere, som den vidste var berørt af proceduren, eksporterende producenter og repræsentanter for de pågældende eksportlande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører og forhandlere samt brugere, som den vidste var berørt af proceduren, eksporterende producenter og repræsentanter for de pågældende eksportlande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den undersøgte vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009). |
| --- | --- |

(5)

På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den undersøgte vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009).

| (6) | 14 EU-producenter afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af alle de samarbejdsvillige EU-producenters salg, til en stikprøve. |
| --- | --- |

(6)

14 EU-producenter afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af alle de samarbejdsvillige EU-producenters salg, til en stikprøve.

| (7) | Otte EU-importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige importører har forelagt, udtog Kommissionen to importører, der tegner sig for 83 % af alle de samarbejdsvillige importørers import og 48 % af al import fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan, til en stikprøve. |
| --- | --- |

(7)

Otte EU-importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige importører har forelagt, udtog Kommissionen to importører, der tegner sig for 83 % af alle de samarbejdsvillige importørers import og 48 % af al import fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan, til en stikprøve.

| (8) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter, EU-producenter i stikprøven, importører i stikprøven og til alle brugere og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt til parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter, EU-producenter i stikprøven, importører i stikprøven og til alle brugere og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt til parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter i stikprøven, en importør i stikprøven, ti brugere i Unionen, tre leverandører af råmaterialer, en eksporterende producent i Iran og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler, en eksporterende producent i Pakistan og en eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater. Desuden forelagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade. |
| --- | --- |

(9)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter i stikprøven, en importør i stikprøven, ti brugere i Unionen, tre leverandører af råmaterialer, en eksporterende producent i Iran og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler, en eksporterende producent i Pakistan og en eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater. Desuden forelagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.

| (10) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig afgørelse af, om der er tale om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter







  — | Novapet SA, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig afgørelse af, om der er tale om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter

—

Novapet SA, Spanien

| — | Equipolymers srl, Italien |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Italien

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen

| — | UAB Neo Group, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litauen

| b) | Eksporterende producent i Iran







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Bandar Imam Khomeini og Tehran |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Iran

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Bandar Imam Khomeini og Tehran

| c) | Eksporterende producent i Pakistan







  — | Novatex Limited, Karachi |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producent i Pakistan

—

Novatex Limited, Karachi

| d) | Eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (12) | Den pågældende vare er polyethylenterephthalat med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»den pågældende vare«), henhørende under KN-kode 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Den pågældende vare er polyethylenterephthalat med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»den pågældende vare«), henhørende under KN-kode 3907 60 20.

| (13) | PET er et kemisk produkt, der normalt anvendes i plastindustrien til fremstilling af flasker og plader. Da denne type PET er en homogen vare, blev den ikke underopdelt yderligere i forskellige varetyper. |
| --- | --- |

(13)

PET er et kemisk produkt, der normalt anvendes i plastindustrien til fremstilling af flasker og plader. Da denne type PET er en homogen vare, blev den ikke underopdelt yderligere i forskellige varetyper.

2.2.   Samme vare

| (14) | Undersøgelsen viste, at den type PET, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, og den type PET, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og sælges til Unionen, har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen viste, at den type PET, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, og den type PET, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og sælges til Unionen, har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

| (15) | På grund af de betragtelige udsving i råmaterialepriserne og markedspriserne på PET, der er blevet konstateret i UP, blev det anset for passende at anvende kvartalsvise oplysninger ved fastsættelsen af den normale værdi og eksportprisen. Denne metode kunne dog ikke anvendes for Iran, fordi den eneste iranske producent ikke kunne forelægge fuldstændige kvartalsvise oplysninger om omkostningerne. |
| --- | --- |

(15)

På grund af de betragtelige udsving i råmaterialepriserne og markedspriserne på PET, der er blevet konstateret i UP, blev det anset for passende at anvende kvartalsvise oplysninger ved fastsættelsen af den normale værdi og eksportprisen. Denne metode kunne dog ikke anvendes for Iran, fordi den eneste iranske producent ikke kunne forelægge fuldstændige kvartalsvise oplysninger om omkostningerne.

3.1.   Iran

3.1.1.   Normal værdi

| (16) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om den eneste iranske producents hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste iranske producent havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(16)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om den eneste iranske producents hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste iranske producent havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

| (17) | Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i Iran, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i Iran, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.

| (18) | Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde 80 % eller derunder af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg. |
| --- | --- |

(18)

Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde 80 % eller derunder af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.

3.1.2.   Eksportpris

| (19) | Da eksportsalget til Unionen blev foretaget gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed i Iran, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af denne forretningsmæssigt forbundne virksomheds priser ved salg til uafhængige kunder i Unionen. |
| --- | --- |

(19)

Da eksportsalget til Unionen blev foretaget gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed i Iran, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af denne forretningsmæssigt forbundne virksomheds priser ved salg til uafhængige kunder i Unionen.

3.1.3.   Sammenligning

| (20) | Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(20)

Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik.

| (21) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i handelsled, omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og andre faktorer (bankgebyrer), når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(21)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i handelsled, omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og andre faktorer (bankgebyrer), når dette var relevant og berettiget.

| (22) | Virksomheden krævede justeringer for forskelle i handelsled på grund af forskelle med hensyn til salgsmønstret mellem henholdsvis kunderne på hjemmemarkedet og kunderne på markedet i EU. Virksomheden blev indrømmet disse justeringer i de tilfælde, hvor den kunne godtgøre sit krav. |
| --- | --- |

(22)

Virksomheden krævede justeringer for forskelle i handelsled på grund af forskelle med hensyn til salgsmønstret mellem henholdsvis kunderne på hjemmemarkedet og kunderne på markedet i EU. Virksomheden blev indrømmet disse justeringer i de tilfælde, hvor den kunne godtgøre sit krav.

| (23) | Den iranske eksporterende producent fremsatte desuden et bestemt krav, som vedrørte de påståede virkninger af de internationale sanktioner over for Iran. Virksomheden hævdede, at visse store amerikanske PET-kunder som f.eks. Coca-Cola og Pepsi ikke må købe PET fra Iran og følgelig ikke udsteder kvalitetscertifikater for PET fra Iran. Dette har angiveligt også virkninger for andre europæiske kunder, som kræver, at prisen for PET, der ikke er blevet certificeret af Coca-Cola eller Pepsi, er lavere. Den iranske eksporterende producent kunne dog ikke kvantificere sanktionernes påståede virkninger ved hjælp af dokumentation. Sluttelig mødte virksomheden tilsvarende problemer på hjemmemarkedet, hvor lokale Coca-Cola- og Pepsi-licenshavere ikke må købe PET fra iranske producenter og må importere fra andre lande. Følgelig burde sanktionerne også medføre et pres i nedadgående retning for priserne på hjemmemarkedet, og der findes således ingen indlysende forskelle, som er af relevans for prissammenligningen. Det blev derfor konkluderet, at der ikke var nogen grund til at foretage justeringer som følge af sanktionerne over for Iran. |
| --- | --- |

(23)

Den iranske eksporterende producent fremsatte desuden et bestemt krav, som vedrørte de påståede virkninger af de internationale sanktioner over for Iran. Virksomheden hævdede, at visse store amerikanske PET-kunder som f.eks. Coca-Cola og Pepsi ikke må købe PET fra Iran og følgelig ikke udsteder kvalitetscertifikater for PET fra Iran. Dette har angiveligt også virkninger for andre europæiske kunder, som kræver, at prisen for PET, der ikke er blevet certificeret af Coca-Cola eller Pepsi, er lavere. Den iranske eksporterende producent kunne dog ikke kvantificere sanktionernes påståede virkninger ved hjælp af dokumentation. Sluttelig mødte virksomheden tilsvarende problemer på hjemmemarkedet, hvor lokale Coca-Cola- og Pepsi-licenshavere ikke må købe PET fra iranske producenter og må importere fra andre lande. Følgelig burde sanktionerne også medføre et pres i nedadgående retning for priserne på hjemmemarkedet, og der findes således ingen indlysende forskelle, som er af relevans for prissammenligningen. Det blev derfor konkluderet, at der ikke var nogen grund til at foretage justeringer som følge af sanktionerne over for Iran.

3.1.4.   Dumpingmargen

| (24) | Dumpingmargenen for den eneste iranske producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne. |
| --- | --- |

(24)

Dumpingmargenen for den eneste iranske producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.

| (25) | Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige iranske eksporterende producent og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Iran. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Iran, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran. |
| --- | --- |

(25)

Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige iranske eksporterende producent og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Iran. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Iran, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran.

| (26) | Den foreløbige dumpingmargen for Iran, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Den foreløbige dumpingmargen for Iran, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 28,6 %.

3.2.   Pakistan

3.2.1.   Normal værdi

| (27) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den eneste pakistanske producents hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste pakistanske producent havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den eneste pakistanske producents hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste pakistanske producent havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

| (28) | Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i Pakistan, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i Pakistan, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.

| (29) | Da det fortjenstgivende salg af samme vare på hjemmemarkedet udgjorde over 80 % af det samlede salg, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit af priserne ved alt salg af samme vare på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(29)

Da det fortjenstgivende salg af samme vare på hjemmemarkedet udgjorde over 80 % af det samlede salg, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit af priserne ved alt salg af samme vare på hjemmemarkedet.

3.2.2.   Eksportpris

| (30) | Den eneste eksporterende producent i Pakistan eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(30)

Den eneste eksporterende producent i Pakistan eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.2.3.   Sammenligning

| (31) | De normale værdier og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(31)

De normale værdier og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik.

| (32) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i afgifter ved import, rabatter, afslag, omkostninger til transport, forsikring, lastning og håndtering og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, omkostninger ved kundeservice (teknisk bistand og tjenesteydelser), provisioner samt andre faktorer (bankgebyrer), når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(32)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i afgifter ved import, rabatter, afslag, omkostninger til transport, forsikring, lastning og håndtering og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, omkostninger ved kundeservice (teknisk bistand og tjenesteydelser), provisioner samt andre faktorer (bankgebyrer), når dette var relevant og berettiget.

3.2.4.   Dumpingmargen

| (33) | Dumpingmargenen for den eneste pakistanske producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne. |
| --- | --- |

(33)

Dumpingmargenen for den eneste pakistanske producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.

| (34) | Den foreløbige dumpingmargen for den eneste pakistanske eksporterende producent, Novatex Limited, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er fastsat til 1,5 %, dvs. under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

(34)

Den foreløbige dumpingmargen for den eneste pakistanske eksporterende producent, Novatex Limited, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er fastsat til 1,5 %, dvs. under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.

| (35) | Da der ikke findes andre producenter af den pågældende vare i Pakistan, bør der ikke indføres foreløbige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(35)

Da der ikke findes andre producenter af den pågældende vare i Pakistan, bør der ikke indføres foreløbige foranstaltninger.

3.3.   De Forenede Arabiske Emirater

3.3.1.   Normal værdi

| (36) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget for den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(36)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget for den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev konstateret, at den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

| (37) | Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i De Forenede Arabiske Emirater, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersøgte så, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i De Forenede Arabiske Emirater, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.

| (38) | Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde 80 % eller derunder af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg. |
| --- | --- |

(38)

Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde 80 % eller derunder af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.

3.3.2.   Eksportpris

| (39) | Den eneste eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(39)

Den eneste eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.3.3.   Sammenligning

| (40) | Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(40)

Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik.

| (41) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(41)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget.

3.3.4.   Dumpingmargen

| (42) | Dumpingmargenen for den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne. |
| --- | --- |

(42)

Dumpingmargenen for den eneste producent i De Forenede Arabiske Emirater blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.

| (43) | Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i De Forenede Arabiske Emirater. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for De Forenede Arabiske Emirater, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater. |
| --- | --- |

(43)

Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i De Forenede Arabiske Emirater. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for De Forenede Arabiske Emirater, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater.

| (44) | Den foreløbige dumpingmargen for De Forenede Arabiske Emirater, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Den foreløbige dumpingmargen for De Forenede Arabiske Emirater, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 6,6 %.

4.   SKADE

4.1.   EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen

| (45) | I UP blev samme vare fremstillet af 17 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i klagen) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(45)

I UP blev samme vare fremstillet af 17 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i klagen) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (46) | 12 af disse 17 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en betydelig del af EU-produktionen — i dette tilfælde mere end 80 % — af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende EU-producenter vil herefter blive omtalt som »de øvrige EU-producenter«. Disse øvrige EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen. |
| --- | --- |

(46)

12 af disse 17 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en betydelig del af EU-produktionen — i dette tilfælde mere end 80 % — af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende EU-producenter vil herefter blive omtalt som »de øvrige EU-producenter«. Disse øvrige EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen.

| (47) | Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er præget af et relativt stort antal producenter, som normalt indgår i større koncerner med hovedkvarter uden for EU. Markedet er i en konsolideringsproces, og en række virksomheder er blevet overtaget eller lukket i den senere tid. Siden 2009 er f.eks. PET-produktionsanlæggene tilhørende Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket, mens Indorama har overtaget Eastmans anlæg i Det Forenede Kongerige og Nederlandene. |
| --- | --- |

(47)

Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er præget af et relativt stort antal producenter, som normalt indgår i større koncerner med hovedkvarter uden for EU. Markedet er i en konsolideringsproces, og en række virksomheder er blevet overtaget eller lukket i den senere tid. Siden 2009 er f.eks. PET-produktionsanlæggene tilhørende Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket, mens Indorama har overtaget Eastmans anlæg i Det Forenede Kongerige og Nederlandene.

| (48) | Som nævnt i betragtning 6 blev der udtaget fem individuelle producenter, som tegner sig for 65 % af alle samarbejdsvillige EU-producenters salg, til en stikprøve. En af virksomhederne var ikke i stand til at forelægge alle de ønskede oplysninger, og stikprøven måtte følgelig begrænses til fire virksomheder, som tegner sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg. |
| --- | --- |

(48)

Som nævnt i betragtning 6 blev der udtaget fem individuelle producenter, som tegner sig for 65 % af alle samarbejdsvillige EU-producenters salg, til en stikprøve. En af virksomhederne var ikke i stand til at forelægge alle de ønskede oplysninger, og stikprøven måtte følgelig begrænses til fire virksomheder, som tegner sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg.

4.2.   EU-forbruget

| (49) | EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i klagen. |
| --- | --- |

(49)

EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i klagen.

| (50) | EU-forbruget af den undersøgte vare steg med 11 % mellem 2006 og UP. Mere nøjagtigt steg den tilsyneladende efterspørgsel med 8 % i 2007, faldt lidt mellem 2007 og 2008 (med to procentpoint) og steg med yderligere fem procentpoint mellem 2008 og UP.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og oplysninger i klagen. |

(50)

EU-forbruget af den undersøgte vare steg med 11 % mellem 2006 og UP. Mere nøjagtigt steg den tilsyneladende efterspørgsel med 8 % i 2007, faldt lidt mellem 2007 og 2008 (med to procentpoint) og steg med yderligere fem procentpoint mellem 2008 og UP.

Tabel 1

2006

2007

2008

UP

Samlet EU-forbrug (ton)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006 = 100)

100

108

106

111

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og oplysninger i klagen.

4.3.   Import fra de pågældende lande

a)   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (51) | Kommissionen undersøgte, om importen af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen undersøgte, om importen af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (52) | Da den dumpingmargen, der er konstateret for Pakistan, er under bagatelgrænsen, anses det, at virkningerne af denne import ikke kan vurderes sammen med dumpingimporten fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater. |
| --- | --- |

(52)

Da den dumpingmargen, der er konstateret for Pakistan, er under bagatelgrænsen, anses det, at virkningerne af denne import ikke kan vurderes sammen med dumpingimporten fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater.

| (53) | Hvad angår virkningerne af importen med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran, viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne var over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og mængden af dumpingimport fra disse to lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. |
| --- | --- |

(53)

Hvad angår virkningerne af importen med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran, viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne var over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og mængden af dumpingimport fra disse to lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.

| (54) | Hvad angår vilkårene for konkurrence mellem henholdsvis import fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater og samme vare, afslørede undersøgelsen, at producenterne fra disse lande bruger de samme salgskanaler og sælger til de samme kategorier af kunder. Undersøgelsen viste desuden også, at der var en stigende tendens i importen fra begge disse lande i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(54)

Hvad angår vilkårene for konkurrence mellem henholdsvis import fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater og samme vare, afslørede undersøgelsen, at producenterne fra disse lande bruger de samme salgskanaler og sælger til de samme kategorier af kunder. Undersøgelsen viste desuden også, at der var en stigende tendens i importen fra begge disse lande i den betragtede periode.

| (55) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, opfyldes, og at importen fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater bør undersøges kumulativt. |
| --- | --- |

(55)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, opfyldes, og at importen fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater bør undersøges kumulativt.

b)   Den pågældende imports mængde

| (56) | Mængdemæssigt blev dumpingimporten af den pågældende vare til EU næsten tyvedoblet mellem 2006 og UP og nåede op på 212 198 ton i UP. Mere specifikt blev importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran næsten tredoblet mellem 2006 og 2007, og den blev desuden firedoblet mellem 2007 og 2008 og næsten fordoblet mellem 2008 og UP.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran (ton) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Markedsandel for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Kilde: Eurostat. |

(56)

Mængdemæssigt blev dumpingimporten af den pågældende vare til EU næsten tyvedoblet mellem 2006 og UP og nåede op på 212 198 ton i UP. Mere specifikt blev importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran næsten tredoblet mellem 2006 og 2007, og den blev desuden firedoblet mellem 2007 og 2008 og næsten fordoblet mellem 2008 og UP.

Tabel 2

2006

2007

2008

UP

Dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran (ton)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indeks (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Markedsandel for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Kilde: Eurostat.

c)   Den pågældende imports markedsandel

| (57) | Markedsandelen for dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran var på 0,4 % i 2006 og steg støt med næsten 7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 0,8 procentpoint mellem 2006 og 2007, med yderligere 3,4 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med 2,5 procentpoint mellem 2008 og UP. Markedsandelen for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran var på 7,1 % i UP. |
| --- | --- |

(57)

Markedsandelen for dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran var på 0,4 % i 2006 og steg støt med næsten 7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 0,8 procentpoint mellem 2006 og 2007, med yderligere 3,4 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med 2,5 procentpoint mellem 2008 og UP. Markedsandelen for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran var på 7,1 % i UP.

| (58) | Det skal bemærkes, at De Forenede Arabiske Emirater først kom ind på markedet i 2007, men hurtigt havde held til at vinde betydelige markedsandele. |
| --- | --- |

(58)

Det skal bemærkes, at De Forenede Arabiske Emirater først kom ind på markedet i 2007, men hurtigt havde held til at vinde betydelige markedsandele.

d)   Priser

i)   Prisudvikling

| (59) | Den gennemsnitlige importpris faldt med 15 % i den betragtede periode, og det mest markante fald indtraf mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt gennemsnitsprisen med 1 % i 2007 og med yderligere et procentpoint i 2008, hvorefter den faldt med yderligere 13 procentpoint i UP.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran (EUR/ton) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Kilde: Eurostat. |

(59)

Den gennemsnitlige importpris faldt med 15 % i den betragtede periode, og det mest markante fald indtraf mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt gennemsnitsprisen med 1 % i 2007 og med yderligere et procentpoint i 2008, hvorefter den faldt med yderligere 13 procentpoint i UP.

Tabel 3

2006

2007

2008

UP

Priser på importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran (EUR/ton)

1 033

1 023

1 010

874

Indeks

100

99

98

85

Kilde: Eurostat.

ii)   Prisunderbud

| (60) | Da priserne på og omkostningerne til den pågældende vare var genstand for betragtelige udsving i UP, blev der på grundlag af de indsamlede oplysninger beregnet gennemsnitlige salgspriser og omkostninger pr. kvartal, og der blev foretaget en kvartalsopdelt beregning af underbud og målprisunderbud. |
| --- | --- |

(60)

Da priserne på og omkostningerne til den pågældende vare var genstand for betragtelige udsving i UP, blev der på grundlag af de indsamlede oplysninger beregnet gennemsnitlige salgspriser og omkostninger pr. kvartal, og der blev foretaget en kvartalsopdelt beregning af underbud og målprisunderbud.

| (61) | For at kunne undersøge prisunderbuddet blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran ved salg til den første uafhængige kunde på markedet i EU, fastsat på cif-basis med en passende justering for omkostninger efter importen og forskelle i handelsled. |
| --- | --- |

(61)

For at kunne undersøge prisunderbuddet blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran ved salg til den første uafhængige kunde på markedet i EU, fastsat på cif-basis med en passende justering for omkostninger efter importen og forskelle i handelsled.

| (62) | Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater ved salg i Unionen underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,9 %. Ved salg i Unionen af dumpingvarer med oprindelse i Iran blev EU-erhvervsgrenens priser underbudt med 3,2 %. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for begge lande var på 3,8 % i UP. |
| --- | --- |

(62)

Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater ved salg i Unionen underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,9 %. Ved salg i Unionen af dumpingvarer med oprindelse i Iran blev EU-erhvervsgrenens priser underbudt med 3,2 %. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for begge lande var på 3,8 % i UP.

4.4.   EU-erhvervsgrenens situation

| (63) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (64) | Som beskrevet ovenfor måtte der anvendes stikprøver på grund af det store antal EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen er der blevet fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:






  — | De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i klagen. |
| --- | --- | --- |

(64)

Som beskrevet ovenfor måtte der anvendes stikprøver på grund af det store antal EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen er der blevet fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:

—

De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i klagen.

| — | Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagre, løn, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev for EU-producenterne i stikprøven foretaget på grundlag af de oplysninger, som de havde afgivet. |
| --- | --- |

—

Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagre, løn, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev for EU-producenterne i stikprøven foretaget på grundlag af de oplysninger, som de havde afgivet.

4.5.   Makroøkonomiske elementer

a)   Produktion

| (65) | EU-produktionen faldt med 4 % mellem 2006 og UP. Mere specifikt steg den i 2007 med 5 % til ca. 2 570 000 ton, men faldt drastisk med 10 procentpoint mellem 2007 og 2008 og steg med 1 procentpoint mellem 2008 og UP, hvor den nåede op på ca. 2 300 000 ton.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(65)

EU-produktionen faldt med 4 % mellem 2006 og UP. Mere specifikt steg den i 2007 med 5 % til ca. 2 570 000 ton, men faldt drastisk med 10 procentpoint mellem 2007 og 2008 og steg med 1 procentpoint mellem 2008 og UP, hvor den nåede op på ca. 2 300 000 ton.

Tabel 4

2006

2007

2008

UP

Produktion (ton)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006 = 100)

100

105

95

96

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

b)   Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (66) | EU-producenternes produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og med endnu 9 procentpoint i UP.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Kapacitetsudnyttelse | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(66)

EU-producenternes produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og med endnu 9 procentpoint i UP.

Tabel 5

2006

2007

2008

UP

Produktionskapacitet (ton)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006 = 100)

100

101

106

115

Kapacitetsudnyttelse

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006 = 100)

100

105

90

84

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

| (67) | Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt senere til 75 % i 2008 og til kun 69 % i UP. Faldet i kapacitetsudnyttelsesgraden i 2008 og UP afspejler et fald i produktionen og en stigning i produktionskapaciteten i denne periode. |
| --- | --- |

(67)

Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt senere til 75 % i 2008 og til kun 69 % i UP. Faldet i kapacitetsudnyttelsesgraden i 2008 og UP afspejler et fald i produktionen og en stigning i produktionskapaciteten i denne periode.

c)   Salgsmængde

| (68) | EU-producenternes salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet udviste et beskedent fald i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt lidt det følgende år til lige under niveauet for 2006, og i UP var det 3 % lavere end i 2006, dvs. ca. 2 100 000 ton. På baggrund af de beskedne varelagre er der nøje sammenhæng mellem udviklingen i salget og udviklingen i produktionen.

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg i EU (ton) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(68)

EU-producenternes salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet udviste et beskedent fald i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt lidt det følgende år til lige under niveauet for 2006, og i UP var det 3 % lavere end i 2006, dvs. ca. 2 100 000 ton. På baggrund af de beskedne varelagre er der nøje sammenhæng mellem udviklingen i salget og udviklingen i produktionen.

Tabel 6

2006

2007

2008

UP

Salg i EU (ton)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006 = 100)

100

105

99

97

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

d)   Markedsandel

| (69) | I den betragtede periode faldt EU-producenternes markedsandel med 10 procentpoint, og den faldt således fra 85 % i 2006 til 75 % i UP. Dette fald i markedsandelen afspejler, at EU-industriens salg faldt med 3 % i den betragtede periode på trods af en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at denne faldende tendens også kunne konstateres for EU-producenterne i stikprøven.

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-producenternes markedsandel | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat. |

(69)

I den betragtede periode faldt EU-producenternes markedsandel med 10 procentpoint, og den faldt således fra 85 % i 2006 til 75 % i UP. Dette fald i markedsandelen afspejler, at EU-industriens salg faldt med 3 % i den betragtede periode på trods af en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at denne faldende tendens også kunne konstateres for EU-producenterne i stikprøven.

Tabel 7

2006

2007

2008

UP

EU-producenternes markedsandel

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006 = 100)

100

98

94

88

Kilde: spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat.

e)   Vækst

| (70) | Mens EU-forbruget steg med 11 %, faldt EU-producenternes salg med 3 % mellem 2006 og UP, og EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint. På den anden side steg dumpingimportens markedsandel fra 0,4 % til 7,1 % i samme periode. Det konkluderes derfor, at EU-producenterne ikke kunne udnytte væksten på markedet. |
| --- | --- |

(70)

Mens EU-forbruget steg med 11 %, faldt EU-producenternes salg med 3 % mellem 2006 og UP, og EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint. På den anden side steg dumpingimportens markedsandel fra 0,4 % til 7,1 % i samme periode. Det konkluderes derfor, at EU-producenterne ikke kunne udnytte væksten på markedet.

f)   Beskæftigelse

| (71) | EU-producenternes beskæftigelse faldt med 15 % mellem 2006 og UP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betragteligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, dvs. med 13 %, og forblev på dette niveau i 2008 og UP. Faldet i 2007 afspejler en række EU-producenters omstruktureringsbestræbelser.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (ansatte) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(71)

EU-producenternes beskæftigelse faldt med 15 % mellem 2006 og UP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betragteligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, dvs. med 13 %, og forblev på dette niveau i 2008 og UP. Faldet i 2007 afspejler en række EU-producenters omstruktureringsbestræbelser.

Tabel 8

2006

2007

2008

UP

Beskæftigelse (ansatte)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006 = 100)

100

87

85

85

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

g)   Produktivitet

| (72) | Produktiviteten for EU-producenternes arbejdsstyrke, målt som produktion (ton) pr. ansat pr. år, steg med 12 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen faldt langsommere end beskæftigelsen, og viser en øget effektivitet blandt EU-producenterne. Dette er navnlig tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsen faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton pr. ansat) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(72)

Produktiviteten for EU-producenternes arbejdsstyrke, målt som produktion (ton) pr. ansat pr. år, steg med 12 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen faldt langsommere end beskæftigelsen, og viser en øget effektivitet blandt EU-producenterne. Dette er navnlig tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsen faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.

Tabel 9

2006

2007

2008

UP

Produktivitet (ton pr. ansat)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006 = 100)

100

121

112

112

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

h)   Faktorer, der påvirker salgspriserne

| (73) | EU-producenternes årlige gennemsnitspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet forblev stabile på ca. 1 100 EUR pr. ton mellem 2006 og 2008. I UP faldt den årlige gennemsnitspris med 12 %, og den nåede ned på 977 EUR pr. ton. De årlige gennemsnitlige salgspriser afspejler hverken månedlige eller daglige prisudsving for PET på det europæiske marked og verdensmarkedet, men de anses for at være tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger normalt pristendenserne for de vigtigste råmaterialer (hovedsageligt PTA og MEG), da de tegner sig for op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(73)

EU-producenternes årlige gennemsnitspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet forblev stabile på ca. 1 100 EUR pr. ton mellem 2006 og 2008. I UP faldt den årlige gennemsnitspris med 12 %, og den nåede ned på 977 EUR pr. ton. De årlige gennemsnitlige salgspriser afspejler hverken månedlige eller daglige prisudsving for PET på det europæiske marked og verdensmarkedet, men de anses for at være tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger normalt pristendenserne for de vigtigste råmaterialer (hovedsageligt PTA og MEG), da de tegner sig for op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.

Tabel 10

2006

2007

2008

UP

Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006 = 100)

100

100

100

88

Kilde: spørgeskemabesvarelser og klagen.

| (74) | Som anført ovenfor blev EU-erhvervsgrenens salgspriser underbudt ved hjælp af dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran. |
| --- | --- |

(74)

Som anført ovenfor blev EU-erhvervsgrenens salgspriser underbudt ved hjælp af dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran.

i)   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (75) | På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på import fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. Det er vigtigt at huske på, at der siden 2000 har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen af PET fra Indien, Indonesien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan, Thailand og siden 2004 Folkerepublikken Kina. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, som er genstand for denne undersøgelse, mistede markedsandele og oplevede større tab, kan der ikke påvises nogen genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-produktionen stadig er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. |
| --- | --- |

(75)

På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på import fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. Det er vigtigt at huske på, at der siden 2000 har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen af PET fra Indien, Indonesien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan, Thailand og siden 2004 Folkerepublikken Kina. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, som er genstand for denne undersøgelse, mistede markedsandele og oplevede større tab, kan der ikke påvises nogen genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-produktionen stadig er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.

4.6.   Mikroøkonomiske elementer

a)   Lagerbeholdning

| (76) | Slutlagrene for producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og UP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.

  Tabel 11











  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006 = –100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser. |

(76)

Slutlagrene for producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og UP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.

Tabel 11

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Slutlagre (ton)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006 = –100)

100

94

77

78

Kilde: spørgeskemabesvarelser.

b)   Lønninger

| (77) | De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med yderligere 9 procentpoint mellem 2008 og UP og således nåede ned på samme niveau som i 2006. Overordnet set forblev arbejdskraftomkostningerne altså stabile.

  Tabel 12











  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser |

(77)

De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med yderligere 9 procentpoint mellem 2008 og UP og således nåede ned på samme niveau som i 2006. Overordnet set forblev arbejdskraftomkostningerne altså stabile.

Tabel 12

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006 = 100)

100

111

109

100

Kilde: spørgeskemabesvarelser

c)   Rentabilitet og investeringsafkast

| (78) | Rentabiliteten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endog fra –6,9 % til –7,5 %. Mere specifikt forbedredes rentabiliteten for producenterne i stikprøven i 2007, hvor nettotabene kun udgjorde –1,5 % af nettosalget, men tabene blev markant større i 2008, dvs. –9,3 %. Situationen forbedredes lidt i UP.

  Tabel 13











  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser |

(78)

Rentabiliteten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endog fra –6,9 % til –7,5 %. Mere specifikt forbedredes rentabiliteten for producenterne i stikprøven i 2007, hvor nettotabene kun udgjorde –1,5 % af nettosalget, men tabene blev markant større i 2008, dvs. –9,3 %. Situationen forbedredes lidt i UP.

Tabel 13

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Kilde: spørgeskemabesvarelser

| (79) | Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra –9,6 % i 2006 til –3,1 % i 2007. Det faldt til –16,8 % i 2008 og steg igen til –12,3 % i UP. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og faldt med 2,7 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(79)

Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra –9,6 % i 2006 til –3,1 % i 2007. Det faldt til –16,8 % i 2008 og steg igen til –12,3 % i UP. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og faldt med 2,7 procentpoint i den betragtede periode.

d)   Likviditet og evne til at rejse kapital

| (80) | Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ (–18,5 mio. EUR) i 2006. Den blev forbedret betydeligt i 2007, hvor den blev positiv (19,5 mio. EUR), men blev stærkt forringet i 2008 (–42 mio. EUR), før den endte på –11 mio. EUR i UP. Overordnet set blev likviditeten forbedret i den betragtede periode, selv om den forblev negativ. |
| --- | --- |

(80)

Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ (–18,5 mio. EUR) i 2006. Den blev forbedret betydeligt i 2007, hvor den blev positiv (19,5 mio. EUR), men blev stærkt forringet i 2008 (–42 mio. EUR), før den endte på –11 mio. EUR i UP. Overordnet set blev likviditeten forbedret i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.

| (81) | Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldes, at en række producenter indgår i større koncerner.

  Tabel 14











  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser. |

(81)

Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldes, at en række producenter indgår i større koncerner.

Tabel 14

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Likviditet (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Kilde: spørgeskemabesvarelser.

e)   Investeringer

| (82) | De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter kun lidt mellem 2008 og UP. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares med, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.

  Tabel 15











  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Kilde: spørgeskemabesvarelser. |

(82)

De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter kun lidt mellem 2008 og UP. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares med, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.

Tabel 15

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Nettoinvesteringer (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006 = 100)

100

66

7

4

Kilde: spørgeskemabesvarelser.

4.7.   Konklusion om skade

| (83) | Analysen af de makroøkonomiske data viser et fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke var dramatisk som sådan, skal det ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2006 og UP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint til 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Analysen af de makroøkonomiske data viser et fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke var dramatisk som sådan, skal det ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2006 og UP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint til 75 %.

| (84) | De relevante mikroøkonomiske indikatorer viser samtidig en klar forværring af den økonomiske situation for EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev negative, og overordnet set blev situationen, hvad angår disse to indikatorer, yderligere forværret mellem 2006 og UP. På trods af en generelt positiv udvikling forblev likviditeten også negativ i UP. |
| --- | --- |

(84)

De relevante mikroøkonomiske indikatorer viser samtidig en klar forværring af den økonomiske situation for EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev negative, og overordnet set blev situationen, hvad angår disse to indikatorer, yderligere forværret mellem 2006 og UP. På trods af en generelt positiv udvikling forblev likviditeten også negativ i UP.

| (85) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(85)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (86) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(86)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Virkninger af dumpingimporten

| (87) | Mellem 2006 og UP næsten tyvedobledes dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran til 212 200 ton, og deres markedsandel steg med næsten 7 procentpoint (fra 0,4 % til 7,1 %). Samtidig oplevede EU-erhvervsgrenen et fald i markedsandelen på ca. 10 procentpoint (fra 84,9 % til 75,1 %). Den gennemsnitlige pris på denne import faldt mellem 2006 og UP og forblev lavere end gennemsnitsprisen for EU-producenterne. |
| --- | --- |

(87)

Mellem 2006 og UP næsten tyvedobledes dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran til 212 200 ton, og deres markedsandel steg med næsten 7 procentpoint (fra 0,4 % til 7,1 %). Samtidig oplevede EU-erhvervsgrenen et fald i markedsandelen på ca. 10 procentpoint (fra 84,9 % til 75,1 %). Den gennemsnitlige pris på denne import faldt mellem 2006 og UP og forblev lavere end gennemsnitsprisen for EU-producenterne.

| (88) | Som anført i betragtning 62 var prisunderbuddet i forbindelse med dumpingimporten på 3,9 % for De Forenede Arabiske Emiraters vedkommende og på 3,2 % for Irans vedkommende. Selv om prisunderbuddet var på under 4 %, kan det ikke betragtes som ubetydeligt, da PET er en råvare, og der hovedsageligt konkurreres på prisen. |
| --- | --- |

(88)

Som anført i betragtning 62 var prisunderbuddet i forbindelse med dumpingimporten på 3,9 % for De Forenede Arabiske Emiraters vedkommende og på 3,2 % for Irans vedkommende. Selv om prisunderbuddet var på under 4 %, kan det ikke betragtes som ubetydeligt, da PET er en råvare, og der hovedsageligt konkurreres på prisen.

| (89) | Den iranske eksportør hævdede, at den iranske import af PET ikke kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, da denne import kun oversteg bagatelgrænsen for import marginalt. I UP oversteg importen fra Iran, som havde en markedsandel på 1,9 %, ikke desto mindre den bagatelgrænse, der er fastsat i grundforordningen. De iranske importpriser underbød desuden EU-erhvervsgrenens salgspriser. Den iranske eksportørs argument afvises på denne baggrund. |
| --- | --- |

(89)

Den iranske eksportør hævdede, at den iranske import af PET ikke kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, da denne import kun oversteg bagatelgrænsen for import marginalt. I UP oversteg importen fra Iran, som havde en markedsandel på 1,9 %, ikke desto mindre den bagatelgrænse, der er fastsat i grundforordningen. De iranske importpriser underbød desuden EU-erhvervsgrenens salgspriser. Den iranske eksportørs argument afvises på denne baggrund.

| (90) | Da EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, finder Kommissionen, at denne dumpingimport medførte et negativt pres på priserne, som forhindrede EU-erhvervsgrenen i at bevare sine salgspriser på det niveau, der var nødvendigt for at dække omkostningerne og opnå fortjeneste. Det konkluderes derfor, at der er årsagssammenhæng mellem denne import og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(90)

Da EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, finder Kommissionen, at denne dumpingimport medførte et negativt pres på priserne, som forhindrede EU-erhvervsgrenen i at bevare sine salgspriser på det niveau, der var nødvendigt for at dække omkostningerne og opnå fortjeneste. Det konkluderes derfor, at der er årsagssammenhæng mellem denne import og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.   Andre faktorers indvirkning

5.3.1.   EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet

| (91) | En af de interesserede parter hævdede, at en eventuel skade kunne tilskrives EU-producenternes dårlige resultater på eksportmarkedet. Som det fremgår af nedenstående tabel, steg EU-erhvervsgrenens eksportmængde med 11 % i den betragtede periode. Eksportpriserne faldt i samme periode med 10 %, hvilket medførte, at værdien af eksportsalget forblev stabil i den betragtede periode. Følgelig er der ikke tegn på, at eksportresultaterne bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.

  Tabel 16











  EU-erhvervsgrenen | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalg (ton) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksportsalg (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksportpriser (EUR/ton) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(91)

En af de interesserede parter hævdede, at en eventuel skade kunne tilskrives EU-producenternes dårlige resultater på eksportmarkedet. Som det fremgår af nedenstående tabel, steg EU-erhvervsgrenens eksportmængde med 11 % i den betragtede periode. Eksportpriserne faldt i samme periode med 10 %, hvilket medførte, at værdien af eksportsalget forblev stabil i den betragtede periode. Følgelig er der ikke tegn på, at eksportresultaterne bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.

Tabel 16

EU-erhvervsgrenen

2006

2007

2008

UP

Eksportsalg (ton)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006 = 100)

100

94

91

111

Eksportsalg (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006 = 100)

100

95

88

100

Eksportpriser (EUR/ton)

1 109

1 128

1 072

1 002

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

| (92) | En anden interesseret part hævdede, at EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet var kunstigt høje. Ifølge den interesserede part fremgår dette af, at priserne på EU-markedet forblev stabile, hvorimod eksportsalgspriserne faldt. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenens årlige gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i den betragtede periode, hvilket er i overensstemmelse med faldet i eksportpriserne i samme periode. Argumentet afvises derfor. |
| --- | --- |

(92)

En anden interesseret part hævdede, at EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet var kunstigt høje. Ifølge den interesserede part fremgår dette af, at priserne på EU-markedet forblev stabile, hvorimod eksportsalgspriserne faldt. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenens årlige gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i den betragtede periode, hvilket er i overensstemmelse med faldet i eksportpriserne i samme periode. Argumentet afvises derfor.

5.3.2.   Import fra tredjelande

a)   Pakistan

| (93) | Selv om det blev konstateret, at importen fra Pakistan ikke blev dumpet, er det nødvendigt at analysere, om denne import ikke desto mindre bidrog til den skade, som EU-producenterne led. Importen fra Pakistan blev fordoblet i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt faldt den med 25 % mellem 2006 og 2007 for derefter at stige betragteligt — med 117 procentpoint — mellem 2007 og 2008 og med yderligere 16 procentpoint mellem 2008 og UP, hvorved den nåede op på 92 000 ton. Den tilsvarende markedsandel, som importen fra disse lande udgør, steg fra 1,6 % i 2006 til 3,1 % i UP.

  Tabel 17 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Pakistan (ton) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Markedsandel for importen fra Pakistan | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Kilde: Eurostat. |

(93)

Selv om det blev konstateret, at importen fra Pakistan ikke blev dumpet, er det nødvendigt at analysere, om denne import ikke desto mindre bidrog til den skade, som EU-producenterne led. Importen fra Pakistan blev fordoblet i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt faldt den med 25 % mellem 2006 og 2007 for derefter at stige betragteligt — med 117 procentpoint — mellem 2007 og 2008 og med yderligere 16 procentpoint mellem 2008 og UP, hvorved den nåede op på 92 000 ton. Den tilsvarende markedsandel, som importen fra disse lande udgør, steg fra 1,6 % i 2006 til 3,1 % i UP.

Tabel 17

2006

2007

2008

UP

Importmængde fra Pakistan (ton)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indeks (2006 = 100)

100

75

192

208

Markedsandel for importen fra Pakistan

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Importpris (EUR/ton)

1 030

1 022

1 023

900

Kilde: Eurostat.

| (94) | Gennemsnitsprisen for importen fra Pakistan forblev generelt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris. Den detaljerede analyse af prisoplysningerne fra den samarbejdsvillige eksportør i Pakistan viste dog, at dennes priser underbød EU-producenternes priser med under 1,5 %, dvs. under halvdelen af det underbudsniveau, der er blevet fastsat for importen fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Pakistan bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var denne imports bidrag således kun begrænset og kan ikke have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(94)

Gennemsnitsprisen for importen fra Pakistan forblev generelt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris. Den detaljerede analyse af prisoplysningerne fra den samarbejdsvillige eksportør i Pakistan viste dog, at dennes priser underbød EU-producenternes priser med under 1,5 %, dvs. under halvdelen af det underbudsniveau, der er blevet fastsat for importen fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Pakistan bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var denne imports bidrag således kun begrænset og kan ikke have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

b)   Republikken Korea

| (95) | Republikken Korea har siden 2000 været pålagt antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt en nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea stadig er omfattende og steg betragteligt i den betragtede periode. Den koreanske import steg med næsten 150 % mellem 2006 og UP, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i UP.

  Tabel 18 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Sydkorea (ton) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Den sydkoreanske imports markedsandel | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Kilde: Eurostat. |

(95)

Republikken Korea har siden 2000 været pålagt antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt en nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea stadig er omfattende og steg betragteligt i den betragtede periode. Den koreanske import steg med næsten 150 % mellem 2006 og UP, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i UP.

Tabel 18

2006

2007

2008

UP

Importmængde fra Sydkorea (ton)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006 = 100)

100

139

189

246

Den sydkoreanske imports markedsandel

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importpris (EUR/ton)

1 084

1 071

1 063

914

Kilde: Eurostat.

| (96) | Gennemsnitsprisen for importen fra Korea forblev generelt lidt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris. De koreanske priser var dog højere end De Forenede Arabiske Emiraters og Irans gennemsnitspriser, og de var også højere end Pakistans gennemsnitspriser. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var denne imports bidrag således kun begrænset, og det konstateres, at den ikke kan have brudt den årsagssammenhæng, der er konstateret for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran. |
| --- | --- |

(96)

Gennemsnitsprisen for importen fra Korea forblev generelt lidt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris. De koreanske priser var dog højere end De Forenede Arabiske Emiraters og Irans gennemsnitspriser, og de var også højere end Pakistans gennemsnitspriser. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var denne imports bidrag således kun begrænset, og det konstateres, at den ikke kan have brudt den årsagssammenhæng, der er konstateret for dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran.

| (97) | Den iranske eksportør hævdede, at en eventuel stigning i importen fra Iran skyldtes et fald i importen fra Sydkorea og derfor ikke var sket på de europæiske producenters bekostning. Eurostats oplysninger viser dog, at importmængderne fra begge lande er steget støt og parallelt med hinanden i den betragtede periode. Det kan således ikke konkluderes, at importen fra Iran blot har erstattet importen fra Sydkorea. |
| --- | --- |

(97)

Den iranske eksportør hævdede, at en eventuel stigning i importen fra Iran skyldtes et fald i importen fra Sydkorea og derfor ikke var sket på de europæiske producenters bekostning. Eurostats oplysninger viser dog, at importmængderne fra begge lande er steget støt og parallelt med hinanden i den betragtede periode. Det kan således ikke konkluderes, at importen fra Iran blot har erstattet importen fra Sydkorea.

c)   Andre lande

| (98) | Priserne på importen fra andre lande var generelt væsentligt højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Dertil kommer, at der var et fald i markedsandelen for denne import i den betragtede periode. Derfor anses denne import ikke for at være en mulig kilde til skade for EU-erhvervsgrenen.

  Tabel 19 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængder fra andre lande (ton) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Markedsandel for import fra andre lande | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Kilde: Eurostat. |

(98)

Priserne på importen fra andre lande var generelt væsentligt højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Dertil kommer, at der var et fald i markedsandelen for denne import i den betragtede periode. Derfor anses denne import ikke for at være en mulig kilde til skade for EU-erhvervsgrenen.

Tabel 19

2006

2007

2008

UP

Importmængder fra andre lande (ton)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006 = 100)

100

114

71

81

Markedsandel for import fra andre lande

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importpris (EUR/ton)

1 176

1 144

1 194

1 043

Kilde: Eurostat.

5.3.3.   Konkurrence fra ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen

| (99) | Visse interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, kan tilskrives konkurrence fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen. Fem EU-producenter samarbejdede ikke i forbindelse med denne procedure. En af dem stoppede sin produktion allerede i UP, mens to andre stoppede produktionen kort efter. Der er blevet foretaget et skøn over de ikke-samarbejdsvillige producenters salgsmængde på grundlag af oplysningerne i klagen. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger fremgår det, at disse producenters markedsandel i den betragtede periode faldt fra 20,5 % i 2006 til 16 % i UP. Undersøgelsen har ikke givet bevis for, at disse producenters adfærd har brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som det er blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen har lidt.

  Tabel 20










  Ikkesamarbejdsvillige EUproducenter | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salg (ton) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Markedsandel | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Kilde: Eurostat. |

(99)

Visse interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, kan tilskrives konkurrence fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen. Fem EU-producenter samarbejdede ikke i forbindelse med denne procedure. En af dem stoppede sin produktion allerede i UP, mens to andre stoppede produktionen kort efter. Der er blevet foretaget et skøn over de ikke-samarbejdsvillige producenters salgsmængde på grundlag af oplysningerne i klagen. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger fremgår det, at disse producenters markedsandel i den betragtede periode faldt fra 20,5 % i 2006 til 16 % i UP. Undersøgelsen har ikke givet bevis for, at disse producenters adfærd har brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som det er blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen har lidt.

Tabel 20

Ikkesamarbejdsvillige EUproducenter

2006

2007

2008

UP

EU-salg (ton)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006 = 100)

100

89

64

86

Markedsandel

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Kilde: Eurostat.

5.3.4.   Økonomisk afmatning

| (100) | Den finansielle og økonomiske krise i 2008 medførte en markedsvækst, som var lavere end forventet og usædvanlig i forhold til de første år efter årtusindskiftet, hvor der kunne konstateres årlige vækstrater på ca. 10 %. I 2008 var der for første gang et fald i efterspørgslen efter PET. Dette havde tydeligvis virkninger for EU-erhvervsgrenens samlede resultater. |
| --- | --- |

(100)

Den finansielle og økonomiske krise i 2008 medførte en markedsvækst, som var lavere end forventet og usædvanlig i forhold til de første år efter årtusindskiftet, hvor der kunne konstateres årlige vækstrater på ca. 10 %. I 2008 var der for første gang et fald i efterspørgslen efter PET. Dette havde tydeligvis virkninger for EU-erhvervsgrenens samlede resultater.

| (101) | De negative virkninger af den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den øgede mængde dumpingimport fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om det således kan konstateres, at den økonomiske afmatning bidrog til den skade, som blev forvoldt fra sidste kvartal i 2008, kan dette dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimport til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Selv i en situation med et faldende salg burde EU-erhvervsgrenen være i stand til opretholde et acceptabelt prisniveau og således begrænse de negative virkninger af et eventuelt fald i væksten i forbruget, hvis der ikke var tale om en situation med urimelig konkurrence i form af dumpingimport til lave priser på markedet. |
| --- | --- |

(101)

De negative virkninger af den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den øgede mængde dumpingimport fra Iran og De Forenede Arabiske Emirater, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om det således kan konstateres, at den økonomiske afmatning bidrog til den skade, som blev forvoldt fra sidste kvartal i 2008, kan dette dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimport til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Selv i en situation med et faldende salg burde EU-erhvervsgrenen være i stand til opretholde et acceptabelt prisniveau og således begrænse de negative virkninger af et eventuelt fald i væksten i forbruget, hvis der ikke var tale om en situation med urimelig konkurrence i form af dumpingimport til lave priser på markedet.

| (102) | Den økonomiske afmatning har heller ikke haft nogen virkninger for den skade, som er blevet forvoldt og konstateret allerede før sidste kvartal i 2008. |
| --- | --- |

(102)

Den økonomiske afmatning har heller ikke haft nogen virkninger for den skade, som er blevet forvoldt og konstateret allerede før sidste kvartal i 2008.

| (103) | Følgelig må den økonomiske afmatning betragtes som et element, som kun har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, fra og med sidste kvartal i 2008, og da den er verdensomspændende, kan den ikke betragtes som en årsag, der bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran. |
| --- | --- |

(103)

Følgelig må den økonomiske afmatning betragtes som et element, som kun har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, fra og med sidste kvartal i 2008, og da den er verdensomspændende, kan den ikke betragtes som en årsag, der bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran.

5.3.5.   Geografisk placering

| (104) | En række interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt er blevet forvoldt, først og fremmest skyldes, at i det mindste en del af EU-producenterne har en ugunstig geografisk placering (dvs. langt fra en havn, hvilket indebærer yderligere omkostninger til transport af råmaterialerne og højere priser for færdigvaren). |
| --- | --- |

(104)

En række interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt er blevet forvoldt, først og fremmest skyldes, at i det mindste en del af EU-producenterne har en ugunstig geografisk placering (dvs. langt fra en havn, hvilket indebærer yderligere omkostninger til transport af råmaterialerne og højere priser for færdigvaren).

| (105) | Det anerkendes i den forbindelse, at en placering, som er sværttilgængelig for relativt set billigere transportmidler, indebærer visse ulemper, både hvad angår leverandørernes leverancer af råmaterialer og leverancer af færdigvaren til kunderne. Undersøgelsen og efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven (to af dem med geografisk placering tæt på en havn og to andre med en placering længere inde i landet) viste dog ingen tegn på nogen nærmere sammenhæng mellem den geografiske placering og EU-producenternes økonomiske resultater. Det blev rent faktisk konstateret, at producenter med geografisk placering tæt på en havn også havde lidt skade. |
| --- | --- |

(105)

Det anerkendes i den forbindelse, at en placering, som er sværttilgængelig for relativt set billigere transportmidler, indebærer visse ulemper, både hvad angår leverandørernes leverancer af råmaterialer og leverancer af færdigvaren til kunderne. Undersøgelsen og efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven (to af dem med geografisk placering tæt på en havn og to andre med en placering længere inde i landet) viste dog ingen tegn på nogen nærmere sammenhæng mellem den geografiske placering og EU-producenternes økonomiske resultater. Det blev rent faktisk konstateret, at producenter med geografisk placering tæt på en havn også havde lidt skade.

| (106) | Følgelig konkluderes det, at den geografiske placering ikke i noget væsentligt omfang bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led. |
| --- | --- |

(106)

Følgelig konkluderes det, at den geografiske placering ikke i noget væsentligt omfang bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.

5.3.6.   Vertikal integration

| (107) | En række interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt har lidt, skyldes, at mange EU-producenter ikke er vertikalt integrerede (hvad angår produktion af PTA) og således er betydeligt dårligere stillet end integrerede eksportører, hvad angår omkostninger. De efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne viste ingen signifikant sammenhæng mellem vertikal integration i PTA-produktionen og EU-producenternes økonomiske resultater. |
| --- | --- |

(107)

En række interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt har lidt, skyldes, at mange EU-producenter ikke er vertikalt integrerede (hvad angår produktion af PTA) og således er betydeligt dårligere stillet end integrerede eksportører, hvad angår omkostninger. De efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne viste ingen signifikant sammenhæng mellem vertikal integration i PTA-produktionen og EU-producenternes økonomiske resultater.

| (108) | Følgelig konkluderes det, at fraværet af vertikal integration i PTA-produktionen ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led. |
| --- | --- |

(108)

Følgelig konkluderes det, at fraværet af vertikal integration i PTA-produktionen ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (109) | Det tidsmæssige sammenfald mellem øget dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, større markedsandele og det konstaterede prisunderbud på den ene side og forringelsen af EU-producenternes situation på den anden side fører til den konklusion, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(109)

Det tidsmæssige sammenfald mellem øget dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, større markedsandele og det konstaterede prisunderbud på den ene side og forringelsen af EU-producenternes situation på den anden side fører til den konklusion, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

| (110) | Andre faktorer blev også undersøgt, men det blev konstateret, at de ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningerne af dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen led. Hvad angår Pakistan, konkluderes det, at importen ikke i noget væsentligt omfang bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led, da underbuddet var meget begrænset. Importen fra Republikken Korea kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen led, men på grund af den beskedne prisforskel mellem priserne på denne import og EU-producenternes priser anses det, at denne import ikke har brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran og EU-erhvervsgrenens situation. På baggrund af den faldende markedsandel og det høje prisniveau foreligger der ikke bevis for, at importen fra andre tredjelande har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Desuden har ingen andre kendte faktorer — dvs. EU-erhvervsgrenens eksportresultater, konkurrence fra de øvrige EU-producenter, den økonomiske afmatning, den geografiske placering og fraværet af vertikal integration — bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, som bryder årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(110)

Andre faktorer blev også undersøgt, men det blev konstateret, at de ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningerne af dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen led. Hvad angår Pakistan, konkluderes det, at importen ikke i noget væsentligt omfang bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led, da underbuddet var meget begrænset. Importen fra Republikken Korea kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen led, men på grund af den beskedne prisforskel mellem priserne på denne import og EU-producenternes priser anses det, at denne import ikke har brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran og EU-erhvervsgrenens situation. På baggrund af den faldende markedsandel og det høje prisniveau foreligger der ikke bevis for, at importen fra andre tredjelande har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Desuden har ingen andre kendte faktorer — dvs. EU-erhvervsgrenens eksportresultater, konkurrence fra de øvrige EU-producenter, den økonomiske afmatning, den geografiske placering og fraværet af vertikal integration — bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, som bryder årsagssammenhængen.

| (111) | I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(111)

I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

6.   UNIONENS INTERESSER

| (112) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.

| (113) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører, leverandører af råmaterialer, brugere og deres sammenslutninger. I alt blev der udsendt mere end 50 spørgeskemaer, men der blev kun modtaget 13 besvarelser inden for de fastsatte frister. Desuden gav 22 brugere sig til kende senere i proceduren og fremsendte skrivelser, hvori de giver udtryk for deres modstand mod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører, leverandører af råmaterialer, brugere og deres sammenslutninger. I alt blev der udsendt mere end 50 spørgeskemaer, men der blev kun modtaget 13 besvarelser inden for de fastsatte frister. Desuden gav 22 brugere sig til kende senere i proceduren og fremsendte skrivelser, hvori de giver udtryk for deres modstand mod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde.

6.1.   EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser

| (114) | Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil forhindre yderligere markedsfordrejninger og pristryk og genskabe redelige konkurrencevilkår. Dette vil til gengæld give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem øgede priser, salgsmængder og markedsandele. |
| --- | --- |

(114)

Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil forhindre yderligere markedsfordrejninger og pristryk og genskabe redelige konkurrencevilkår. Dette vil til gengæld give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem øgede priser, salgsmængder og markedsandele.

| (115) | Uden foranstaltninger forventes det, at lavprisimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran fortsat vil stige og underbyde EU-erhvervsgrenens priser. EU-erhvervsgrenen vil i så fald ikke have mulighed for at forbedre sin situation. På baggrund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation vil der kunne forventes flere lukninger og dermed en nedgang i beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(115)

Uden foranstaltninger forventes det, at lavprisimporten fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran fortsat vil stige og underbyde EU-erhvervsgrenens priser. EU-erhvervsgrenen vil i så fald ikke have mulighed for at forbedre sin situation. På baggrund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation vil der kunne forventes flere lukninger og dermed en nedgang i beskæftigelsen.

| (116) | Der er ingen tegn på, at de andre EU-producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, har andre interesser end EU-erhvervsgrenens interesser. |
| --- | --- |

(116)

Der er ingen tegn på, at de andre EU-producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, har andre interesser end EU-erhvervsgrenens interesser.

| (117) | Den iranske virksomhed hævdede, at indførelse af foranstaltninger ikke ville hjælpe EU-erhvervsgrenen, da det kun ville føre til nye investeringer i andre eksportlande. Dette argument kan ikke accepteres, da dette i yderste logiske konsekvens ville betyde, at der ikke kan indføres antidumpingforanstaltninger over for varer, hvis investeringerne i de pågældende varer kan flyttes til andre lande. Det ville også betyde, at der ikke indføres beskyttelsesforanstaltninger som en reaktion på illoyal handelspraksis, fordi der kan komme konkurrence fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(117)

Den iranske virksomhed hævdede, at indførelse af foranstaltninger ikke ville hjælpe EU-erhvervsgrenen, da det kun ville føre til nye investeringer i andre eksportlande. Dette argument kan ikke accepteres, da dette i yderste logiske konsekvens ville betyde, at der ikke kan indføres antidumpingforanstaltninger over for varer, hvis investeringerne i de pågældende varer kan flyttes til andre lande. Det ville også betyde, at der ikke indføres beskyttelsesforanstaltninger som en reaktion på illoyal handelspraksis, fordi der kan komme konkurrence fra andre tredjelande.

| (118) | Samme interesserede part hævdede, at eventuelle foranstaltninger ikke kan afhjælpe de strukturelle konkurrencemæssige ulemper, som præger EU's PET-fremstillingsindustri set i forhold til PET-fremstillingsindustrien i Asien og Mellemøsten. Der blev imidlertid ikke fremlagt tilstrækkelig dokumentation for denne påstand. Det skal bemærkes, at en række EU-producenter i stikprøven, som er vertikalt integrerede, også er i en vanskelig finansiel situation. Selv om der eventuelt var tale om konkurrencemæssige fordele (f.eks. billigere adgang til råmaterialer), blev det desuden stadig konstateret, at de eksporterende producenter foretog dumping. |
| --- | --- |

(118)

Samme interesserede part hævdede, at eventuelle foranstaltninger ikke kan afhjælpe de strukturelle konkurrencemæssige ulemper, som præger EU's PET-fremstillingsindustri set i forhold til PET-fremstillingsindustrien i Asien og Mellemøsten. Der blev imidlertid ikke fremlagt tilstrækkelig dokumentation for denne påstand. Det skal bemærkes, at en række EU-producenter i stikprøven, som er vertikalt integrerede, også er i en vanskelig finansiel situation. Selv om der eventuelt var tale om konkurrencemæssige fordele (f.eks. billigere adgang til råmaterialer), blev det desuden stadig konstateret, at de eksporterende producenter foretog dumping.

| (119) | Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(119)

Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

6.2.   Ikke-forbundne EU-importørers interesser

| (120) | Som anført ovenfor blev der udtaget stikprøver blandt de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og af de to virksomheder i stikprøven har kun en importerende agent (Global Services International, »G.S.I.«) samarbejdet fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Den import, som den samarbejdsvillige agent har anført, udgør en væsentlig andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Provision for import af PET tegner sig for størstedelen af G.S.I.'s omsætning. Da agenten arbejder på provisionsbasis, forventes eventuel indførelse af told ikke at få betydelige virkninger for hans resultater, da en eventuel stigning i importprisen sandsynligvis vil blive overvæltet på hans kunder. |
| --- | --- |

(120)

Som anført ovenfor blev der udtaget stikprøver blandt de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og af de to virksomheder i stikprøven har kun en importerende agent (Global Services International, »G.S.I.«) samarbejdet fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Den import, som den samarbejdsvillige agent har anført, udgør en væsentlig andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Provision for import af PET tegner sig for størstedelen af G.S.I.'s omsætning. Da agenten arbejder på provisionsbasis, forventes eventuel indførelse af told ikke at få betydelige virkninger for hans resultater, da en eventuel stigning i importprisen sandsynligvis vil blive overvæltet på hans kunder.

| (121) | Ingen andre importører forelagde relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumpingforanstaltninger, ikke stoppede, og der er adgang til import fra lande, som ikke er pålagt antidumpingforanstaltninger (f.eks. Oman, USA og Brasilien), konkluderes det, at importørerne kan importere fra disse lande. |
| --- | --- |

(121)

Ingen andre importører forelagde relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumpingforanstaltninger, ikke stoppede, og der er adgang til import fra lande, som ikke er pålagt antidumpingforanstaltninger (f.eks. Oman, USA og Brasilien), konkluderes det, at importørerne kan importere fra disse lande.

| (122) | Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foreløbige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(122)

Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foreløbige foranstaltninger.

6.3.   EU-råvareleverandørernes interesser

| (123) | Tre råvareleverandører (to leverandører af PTA og en leverandør af MEG) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg var involveret i produktionen af PTA/MEG. |
| --- | --- |

(123)

Tre råvareleverandører (to leverandører af PTA og en leverandør af MEG) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg var involveret i produktionen af PTA/MEG.

| (124) | De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er stærkt afhængige af PET-producenternes situation, da PET-producenterne er deres vigtigste kunder. Lave priser på PET betyder lavere priser på PTA og lavere fortjenstmargener for PTA-producenterne. Det skal bemærkes, at en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse vedrørende import af PTA med oprindelse i Thailand er i gang, hvilket betyder, at PTA-producenterne i EU måske også er udsat for urimelig konkurrence fra import fra Thailand. Følgelig konkluderes det, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af PET vil være til fordel for PTA-producenterne. |
| --- | --- |

(124)

De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er stærkt afhængige af PET-producenternes situation, da PET-producenterne er deres vigtigste kunder. Lave priser på PET betyder lavere priser på PTA og lavere fortjenstmargener for PTA-producenterne. Det skal bemærkes, at en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse vedrørende import af PTA med oprindelse i Thailand er i gang, hvilket betyder, at PTA-producenterne i EU måske også er udsat for urimelig konkurrence fra import fra Thailand. Følgelig konkluderes det, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af PET vil være til fordel for PTA-producenterne.

| (125) | MEG tegner sig for under 10 % af den samarbejdsvillige MEG-leverandørs samlede omsætning. Det skal bemærkes, at PET ikke er den eneste eller vigtigste anvendelsesmulighed for MEG, og MEG-producenterne er mindre påvirkede af PET-industriens situation. Ikke desto mindre kan vanskelighederne i PET-industrien have en række begrænsede virkninger for MEG-leverandørerne, i det mindste på kort og mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(125)

MEG tegner sig for under 10 % af den samarbejdsvillige MEG-leverandørs samlede omsætning. Det skal bemærkes, at PET ikke er den eneste eller vigtigste anvendelsesmulighed for MEG, og MEG-producenterne er mindre påvirkede af PET-industriens situation. Ikke desto mindre kan vanskelighederne i PET-industrien have en række begrænsede virkninger for MEG-leverandørerne, i det mindste på kort og mellemlang sigt.

| (126) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil være i råvareleverandørernes interesse. |
| --- | --- |

(126)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimport fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil være i råvareleverandørernes interesse.

6.4.   Brugernes interesser

| (127) | Den type PET, der er genstand for denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«), anvendes mest til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af andre emballagetyper (til fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og plader. PET-flasker fremstilles i to faser: i) der fremstilles først en præform ved hjælp af indsprøjtning af PET i forme, og ii) senere opvarmes denne præform og blæses til en flaske. Flaskefremstillingen kan være en integreret proces (dvs. at samme virksomhed køber PET, fremstiller en præform og blæser den til en flaske) eller være begrænset til anden fase, hvor præformen blæses til en flaske. Præforme kan forholdsvis let transporteres, fordi de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og meget dyre at transportere på grund af deres størrelse. |
| --- | --- |

(127)

Den type PET, der er genstand for denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«), anvendes mest til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af andre emballagetyper (til fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og plader. PET-flasker fremstilles i to faser: i) der fremstilles først en præform ved hjælp af indsprøjtning af PET i forme, og ii) senere opvarmes denne præform og blæses til en flaske. Flaskefremstillingen kan være en integreret proces (dvs. at samme virksomhed køber PET, fremstiller en præform og blæser den til en flaske) eller være begrænset til anden fase, hvor præformen blæses til en flaske. Præforme kan forholdsvis let transporteres, fordi de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og meget dyre at transportere på grund af deres størrelse.

| (128) | Aftapningsvirksomhederne (»tapperierne«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-branchen enten gennem integrerede flaskefremstillingsaktiviteter eller gennem forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«). |
| --- | --- |

(128)

Aftapningsvirksomhederne (»tapperierne«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-branchen enten gennem integrerede flaskefremstillingsaktiviteter eller gennem forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«).

| (129) | Følgelig kan der sondres mellem to brugergrupper:






  — | konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og |
| --- | --- | --- |

(129)

Følgelig kan der sondres mellem to brugergrupper:

—

konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og

| — | tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den prise, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling). |
| --- | --- |

—

tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den prise, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling).

a)   Konverteringsvirksomheder

| (130) | De vigtigste brugere af PET i flaskekvalitet er producenterne af præforme. Fire konverteringsvirksomheder, der tegner sig for 16 % af EU-forbruget i UP, samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen (dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne). Som nævnt ovenfor gav et betragteligt antal konverteringsvirksomheder sig også til kende senere i proceduren og gav udtryk for deres modstand, men de forelagde ikke verificerbare oplysninger om deres forbrug. Den samarbejdsvillige importerende agent hævdede under en høring, at over 80 % af EU-brugerne er imod foranstaltningerne. Der forelå dog ikke tilstrækkelig dokumentation for denne påstand, og den kunne ikke efterprøves. |
| --- | --- |

(130)

De vigtigste brugere af PET i flaskekvalitet er producenterne af præforme. Fire konverteringsvirksomheder, der tegner sig for 16 % af EU-forbruget i UP, samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen (dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne). Som nævnt ovenfor gav et betragteligt antal konverteringsvirksomheder sig også til kende senere i proceduren og gav udtryk for deres modstand, men de forelagde ikke verificerbare oplysninger om deres forbrug. Den samarbejdsvillige importerende agent hævdede under en høring, at over 80 % af EU-brugerne er imod foranstaltningerne. Der forelå dog ikke tilstrækkelig dokumentation for denne påstand, og den kunne ikke efterprøves.

| (131) | En sammenslutning, som repræsenterer de europæiske plastikkonverteringsvirksomheder (EuPC), tilkendegav under en høring, at den forholder sig neutralt til denne procedure. Selv om nogle af sammenslutningens medlemmer vil være imod nogen form for foranstaltninger, er det ikke holdbart med de nuværende priser på PET på det europæiske marked for de virksomheder, som genanvender PET. Virksomheder, som genanvender PET (og som også repræsenteres af EuPC), vil gå ind for foranstaltninger. I en senere fase af undersøgelsen ændrede sammenslutningen dog holdning og gav udtryk for, at den var imod indførelsen af foranstaltninger. Sammenslutningen hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville medføre omkostninger, der ligger ud over det sædvanlige, for plastikkonverteringsindustrien i EU, som hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Sammenslutningen hævdede, at disse SMV'er ikke ville være i stand til at absorbere højere PET-priser, og de vil blive tvunget til enten at stoppe deres aktiviteter eller tilskyndet til at flytte uden for EU. Der blev ikke forelagt dokumentation for disse påstande i denne fase. |
| --- | --- |

(131)

En sammenslutning, som repræsenterer de europæiske plastikkonverteringsvirksomheder (EuPC), tilkendegav under en høring, at den forholder sig neutralt til denne procedure. Selv om nogle af sammenslutningens medlemmer vil være imod nogen form for foranstaltninger, er det ikke holdbart med de nuværende priser på PET på det europæiske marked for de virksomheder, som genanvender PET. Virksomheder, som genanvender PET (og som også repræsenteres af EuPC), vil gå ind for foranstaltninger. I en senere fase af undersøgelsen ændrede sammenslutningen dog holdning og gav udtryk for, at den var imod indførelsen af foranstaltninger. Sammenslutningen hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville medføre omkostninger, der ligger ud over det sædvanlige, for plastikkonverteringsindustrien i EU, som hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Sammenslutningen hævdede, at disse SMV'er ikke ville være i stand til at absorbere højere PET-priser, og de vil blive tvunget til enten at stoppe deres aktiviteter eller tilskyndet til at flytte uden for EU. Der blev ikke forelagt dokumentation for disse påstande i denne fase.

| (132) | De samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder har i alt 1 300 ansatte, mens de konverteringsvirksomheder, som gav sig til kende senere i proceduren, har anført, at de har yderligere 6 000 ansatte. Den importerende agent og hans kunder anførte under høringen, at konverteringsvirksomhederne har ca. 20 000 ansatte. Disse oplysninger om beskæftigelsen er endnu ikke blevet efterprøvet. |
| --- | --- |

(132)

De samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder har i alt 1 300 ansatte, mens de konverteringsvirksomheder, som gav sig til kende senere i proceduren, har anført, at de har yderligere 6 000 ansatte. Den importerende agent og hans kunder anførte under høringen, at konverteringsvirksomhederne har ca. 20 000 ansatte. Disse oplysninger om beskæftigelsen er endnu ikke blevet efterprøvet.

| (133) | Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at PET, der anvendes til produktion af præforme, tegner sig for 70-80 % af konverteringsvirksomhedernes samlede produktionsomkostninger Der er således tale om en væsentlig omkostningskomponent for disse virksomheder. Indtil videre har undersøgelsen vist, at de samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder overordnet set lider tab i et vist omfang. Da størstedelen af konverteringsvirksomhederne er små og mellemstore lokale virksomheder, har de på kort og mellemlang sigt muligvis kun begrænsede muligheder for at overvælte eventuelle omkostningsstigninger på deres kunder, navnlig hvis disse (aftapningsvirksomhederne) er større aktører, som er i en meget bedre forhandlingsposition. Kontrakterne (som normalt forhandles en gang om året) vedrørende salg af præforme og/eller flasker omfatter dog ofte en mekanisme, som skal sikre, at der tages hensyn til udsvingene i PET-priserne. |
| --- | --- |

(133)

Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at PET, der anvendes til produktion af præforme, tegner sig for 70-80 % af konverteringsvirksomhedernes samlede produktionsomkostninger Der er således tale om en væsentlig omkostningskomponent for disse virksomheder. Indtil videre har undersøgelsen vist, at de samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder overordnet set lider tab i et vist omfang. Da størstedelen af konverteringsvirksomhederne er små og mellemstore lokale virksomheder, har de på kort og mellemlang sigt muligvis kun begrænsede muligheder for at overvælte eventuelle omkostningsstigninger på deres kunder, navnlig hvis disse (aftapningsvirksomhederne) er større aktører, som er i en meget bedre forhandlingsposition. Kontrakterne (som normalt forhandles en gang om året) vedrørende salg af præforme og/eller flasker omfatter dog ofte en mekanisme, som skal sikre, at der tages hensyn til udsvingene i PET-priserne.

| (134) | Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede, at foranstaltninger vil medføre, at visse større producenter af præforme vil flytte deres standardiserede produktionslinjer til EU's nabolande. Da omkostningerne for transport af præforme over en begrænset afstand er relativt lave, sker dette allerede i et vist omfang. Indtil videre synes overvejelser vedrørende en placering tæt på kunderne og leverancer dog stadig at kompensere for de fordele, som nabolandene eventuelt kan tilbyde. Da der foreslås foranstaltninger af et beskedent omfang, konkluderes det foreløbigt, at fordelene ved at fremstille præforme uden for EU ikke vil opveje de nuværende ulemper. På grund af transportomkostningerne forventes udflytning desuden kun at være et alternativ for virksomheder, hvis kunder befinder sig tæt på EU's grænser, men ikke for konverteringsvirksomheder, hvis kunder befinder sig i andre dele af EU. |
| --- | --- |

(134)

Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede, at foranstaltninger vil medføre, at visse større producenter af præforme vil flytte deres standardiserede produktionslinjer til EU's nabolande. Da omkostningerne for transport af præforme over en begrænset afstand er relativt lave, sker dette allerede i et vist omfang. Indtil videre synes overvejelser vedrørende en placering tæt på kunderne og leverancer dog stadig at kompensere for de fordele, som nabolandene eventuelt kan tilbyde. Da der foreslås foranstaltninger af et beskedent omfang, konkluderes det foreløbigt, at fordelene ved at fremstille præforme uden for EU ikke vil opveje de nuværende ulemper. På grund af transportomkostningerne forventes udflytning desuden kun at være et alternativ for virksomheder, hvis kunder befinder sig tæt på EU's grænser, men ikke for konverteringsvirksomheder, hvis kunder befinder sig i andre dele af EU.

| (135) | Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede også, at foranstaltningerne kun kan give PET-producenterne en lettelse på kort sigt. De hævdede, at på mellemlang til lang sigt, når producenterne af præforme flytter ud af EU, vil der være utilstrækkelig efterspørgsel på EU-markedet for PET-producenterne, og de faldende priser vil i sidste ende tvinge PET-producenterne til at lukke eller flytte ud af EU. På baggrund af overvejelserne i den foregående betragtning, og da det blev foreløbigt konkluderet, at producenterne af præforme endnu ikke er tvunget til at flytte ud af EU af økonomiske årsager, synes et sådant scenario at være usandsynligt. |
| --- | --- |

(135)

Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede også, at foranstaltningerne kun kan give PET-producenterne en lettelse på kort sigt. De hævdede, at på mellemlang til lang sigt, når producenterne af præforme flytter ud af EU, vil der være utilstrækkelig efterspørgsel på EU-markedet for PET-producenterne, og de faldende priser vil i sidste ende tvinge PET-producenterne til at lukke eller flytte ud af EU. På baggrund af overvejelserne i den foregående betragtning, og da det blev foreløbigt konkluderet, at producenterne af præforme endnu ikke er tvunget til at flytte ud af EU af økonomiske årsager, synes et sådant scenario at være usandsynligt.

| (136) | Foreløbigt kan det således ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få betydelige virkninger for konverteringsvirksomhedernes produktionsomkostninger. På grund af usikkerheden med hensyn til præform- og flaskeproducenternes muligheder for at overvælte de øgede omkostninger på kunderne er det umuligt at drage klare konklusioner om virkningerne for konverteringsvirksomhedernes rentabilitet og overordnede resultater i denne indledende fase. |
| --- | --- |

(136)

Foreløbigt kan det således ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få betydelige virkninger for konverteringsvirksomhedernes produktionsomkostninger. På grund af usikkerheden med hensyn til præform- og flaskeproducenternes muligheder for at overvælte de øgede omkostninger på kunderne er det umuligt at drage klare konklusioner om virkningerne for konverteringsvirksomhedernes rentabilitet og overordnede resultater i denne indledende fase.

b)   Tapperier

| (137) | Seks tapperier, herunder afdelinger af Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone og Orangina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne. De tegnede sig for ca. 11 % af EU-forbruget af PET i UP. Arten af de forelagte oplysninger gør det vanskeligt at fastlægge, hvor mange ansatte der er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. Det anslås dog foreløbigt, at der er tale om 6 000 ansatte. På grundlag af de foreliggende oplysninger skønnes det, at den samlede tapperibranche i Unionen har 40 000-60 000 ansatte, som er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. |
| --- | --- |

(137)

Seks tapperier, herunder afdelinger af Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone og Orangina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne. De tegnede sig for ca. 11 % af EU-forbruget af PET i UP. Arten af de forelagte oplysninger gør det vanskeligt at fastlægge, hvor mange ansatte der er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. Det anslås dog foreløbigt, at der er tale om 6 000 ansatte. På grundlag af de foreliggende oplysninger skønnes det, at den samlede tapperibranche i Unionen har 40 000-60 000 ansatte, som er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET.

| (138) | Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at de samarbejdsvillige tapperiers omkostninger til PET udgør 1-14 % af de samlede omkostninger, alt afhængigt af omkostningerne til de andre komponenter, der indgår i produktionen af deres forskellige varer. De foreliggende oplysninger tyder på, at PET ofte er en større omkostningsfaktor for mineralvandsproducenter (navnlig når der ikke er tale om mærkevarer), mens disse omkostninger kun er af marginal betydning for en række sodavandstapperier. Sagens oplysninger viser, at omkostningerne til PET i visse tilfælde kan udgøre op til 20 % af den slutpris, som kunderne skal betale for mineralvand. Det anslås, at omkostningerne til PET i gennemsnit kan udgøre op til 10 % af tapperiernes samlede omkostninger. |
| --- | --- |

(138)

Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at de samarbejdsvillige tapperiers omkostninger til PET udgør 1-14 % af de samlede omkostninger, alt afhængigt af omkostningerne til de andre komponenter, der indgår i produktionen af deres forskellige varer. De foreliggende oplysninger tyder på, at PET ofte er en større omkostningsfaktor for mineralvandsproducenter (navnlig når der ikke er tale om mærkevarer), mens disse omkostninger kun er af marginal betydning for en række sodavandstapperier. Sagens oplysninger viser, at omkostningerne til PET i visse tilfælde kan udgøre op til 20 % af den slutpris, som kunderne skal betale for mineralvand. Det anslås, at omkostningerne til PET i gennemsnit kan udgøre op til 10 % af tapperiernes samlede omkostninger.

| (139) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at en eventuel stigning i prisen på PET efter indførelsen af de foreslåede foranstaltninger kun vil have begrænsede virkninger (en omkostningsstigning på under 2 %) for tapperiernes overordnede situation, selv hvis de, som det hævdes, skulle få vanskeligheder med at overvælte de øgede omkostninger på deres kunder, hvilket i det mindste på mellemlang sigt er usandsynligt. |
| --- | --- |

(139)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at en eventuel stigning i prisen på PET efter indførelsen af de foreslåede foranstaltninger kun vil have begrænsede virkninger (en omkostningsstigning på under 2 %) for tapperiernes overordnede situation, selv hvis de, som det hævdes, skulle få vanskeligheder med at overvælte de øgede omkostninger på deres kunder, hvilket i det mindste på mellemlang sigt er usandsynligt.

6.5.   Mangel på forsyninger af PET

| (140) | En lang række interesserede parter hævdede, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre mangel på PET på EU-markedet, og at EU-producenterne ikke har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(140)

En lang række interesserede parter hævdede, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre mangel på PET på EU-markedet, og at EU-producenterne ikke har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel.

| (141) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-producenterne kun udnyttede 69 % af deres kapacitet i UP og har tilstrækkelig overskydende kapacitet til at erstatte importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, hvis det bliver nødvendigt. Toldens formål bør dog ikke være at modvirke import, men blot at genetablere rimelige konkurrencevilkår på markedet. Der er desuden også adgang til andre forsyningskilder. |
| --- | --- |

(141)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-producenterne kun udnyttede 69 % af deres kapacitet i UP og har tilstrækkelig overskydende kapacitet til at erstatte importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran, hvis det bliver nødvendigt. Toldens formål bør dog ikke være at modvirke import, men blot at genetablere rimelige konkurrencevilkår på markedet. Der er desuden også adgang til andre forsyningskilder.

| (142) | Derudover forventes det, at PET-genbrugsindustrien vil øge produktionen, hvis prisen på ny PET i EU fastholdes på et rimeligt niveau og ikke får lov at falde som følge af urimelig konkurrence. |
| --- | --- |

(142)

Derudover forventes det, at PET-genbrugsindustrien vil øge produktionen, hvis prisen på ny PET i EU fastholdes på et rimeligt niveau og ikke får lov at falde som følge af urimelig konkurrence.

6.6.   Andre påstande

| (143) | Den iranske eksportør hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for iransk PET vil få uforholdsmæssigt store negative virkninger, fordi landet har status som udviklingsland, og fordi de iranske eksportører allerede oplever alvorlige ulemper på grund af internationale sanktioner. Det er Kommissionens konsekvente praksis at træffe antidumpingforanstaltninger over for både udviklings- og industrilande, hvis der er retsgrundlag for sådanne foranstaltninger. I henhold til de gældende antidumpingregler er det desuden irrelevant, at der er indført sanktioner over for Iran. |
| --- | --- |

(143)

Den iranske eksportør hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for iransk PET vil få uforholdsmæssigt store negative virkninger, fordi landet har status som udviklingsland, og fordi de iranske eksportører allerede oplever alvorlige ulemper på grund af internationale sanktioner. Det er Kommissionens konsekvente praksis at træffe antidumpingforanstaltninger over for både udviklings- og industrilande, hvis der er retsgrundlag for sådanne foranstaltninger. I henhold til de gældende antidumpingregler er det desuden irrelevant, at der er indført sanktioner over for Iran.

6.7.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (144) | Det konkluderes, at det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil give EU-erhvervsgrenen og andre EU-producenter mulighed for at forbedre deres situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og –priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for brugerne (hovedsagelig konverteringsvirksomhederne), men disse vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører. |
| --- | --- |

(144)

Det konkluderes, at det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra De Forenede Arabiske Emirater og Iran vil give EU-erhvervsgrenen og andre EU-producenter mulighed for at forbedre deres situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og –priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for brugerne (hovedsagelig konverteringsvirksomhederne), men disse vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.

| (145) | Genetablering af rimelige konkurrencevilkår og opretholdelse af et rimeligt prisniveau i EU vil tilskynde til genanvendelse af PET og således bidrage til beskyttelse af miljøet. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der overordnet set ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde. Denne foreløbige vurdering skal muligvis revideres senere efter kontrol af brugernes spørgeskemabesvarelser og yderligere undersøgelser. |
| --- | --- |

(145)

Genetablering af rimelige konkurrencevilkår og opretholdelse af et rimeligt prisniveau i EU vil tilskynde til genanvendelse af PET og således bidrage til beskyttelse af miljøet. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der overordnet set ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde. Denne foreløbige vurdering skal muligvis revideres senere efter kontrol af brugernes spørgeskemabesvarelser og yderligere undersøgelser.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (146) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(146)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.

| (147) | For så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Pakistan, konstateredes der ikke dumping, se ovenfor. Derfor bør der ikke indføres nogen midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(147)

For så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Pakistan, konstateredes der ikke dumping, se ovenfor. Derfor bør der ikke indføres nogen midlertidige foranstaltninger.

7.1.   Skadestærskel

| (148) | De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(148)

De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater og Iran bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (149) | Unionen krævede samme målfortjeneste, som blev anvendt i proceduren mod Folkerepublikken Kina, dvs. 7,5 %. EU-erhvervsgrenen opnåede dog aldrig en sådan fortjeneste i den betragtede periode (den opnåede rent faktisk aldrig en fortjeneste), og den bemærkede mere overordnet, at den normalt har en relativt begrænset fortjenstmargen. Den højeste fortjeneste, som blev opnået af de to virksomheder i stikprøven i løbet af en periode på et år i den betragtede periode, var på 3 %. Under disse omstændigheder blev 5 % foreløbigt anset som den mest passende målfortjeneste. |
| --- | --- |

(149)

Unionen krævede samme målfortjeneste, som blev anvendt i proceduren mod Folkerepublikken Kina, dvs. 7,5 %. EU-erhvervsgrenen opnåede dog aldrig en sådan fortjeneste i den betragtede periode (den opnåede rent faktisk aldrig en fortjeneste), og den bemærkede mere overordnet, at den normalt har en relativt begrænset fortjenstmargen. Den højeste fortjeneste, som blev opnået af de to virksomheder i stikprøven i løbet af en periode på et år i den betragtede periode, var på 3 %. Under disse omstændigheder blev 5 % foreløbigt anset som den mest passende målfortjeneste.

| (150) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at fratrække prisen, ab fabrik, den faktiske fortjenstmargen og at lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris. |
| --- | --- |

(150)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at fratrække prisen, ab fabrik, den faktiske fortjenstmargen og at lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.

| (151) | Da der i UP var betydelige udsving i råvarepriserne og dermed PET-priserne på EU-markedet, blev det anset for passende at beregne skadestærskelen ved hjælp af kvartalsvise oplysninger.






  Land | Skadestærskel |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| De Forenede Arabiske Emirater | 18,5 % |

(151)

Da der i UP var betydelige udsving i råvarepriserne og dermed PET-priserne på EU-markedet, blev det anset for passende at beregne skadestærskelen ved hjælp af kvartalsvise oplysninger.

Land

Skadestærskel

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

De Forenede Arabiske Emirater

18,5 %

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (152) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(152)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (153) | På grundlag af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, konkluderes det, at den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i Iran bør baseres på skadestærskelen på 17 %. Desuden bør den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater baseres på dumpingsatsen på 6,6 %. Der bør ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Pakistan. |
| --- | --- |

(153)

På grundlag af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, konkluderes det, at den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i Iran bør baseres på skadestærskelen på 17 %. Desuden bør den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i De Forenede Arabiske Emirater baseres på dumpingsatsen på 6,6 %. Der bør ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Pakistan.

| (154) | Det skal bemærkes, at der samtidig med antidumpingundersøgelsen blev gennemført en antisubsidieundersøgelse vedrørende import af PET for Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater. Da det er fastsat i grundforordningens artikel 14, stk. 1, at ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, blev det anset for nødvendigt at fastslå, hvorvidt og i hvilket omfang subsidiebeløbene og dumpingmargenerne skyldes samme situation. |
| --- | --- |

(154)

Det skal bemærkes, at der samtidig med antidumpingundersøgelsen blev gennemført en antisubsidieundersøgelse vedrørende import af PET for Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater. Da det er fastsat i grundforordningens artikel 14, stk. 1, at ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, blev det anset for nødvendigt at fastslå, hvorvidt og i hvilket omfang subsidiebeløbene og dumpingmargenerne skyldes samme situation.

| (155) | Hvad angår de subsidieordninger, der udgjorde eksportsubsidier i henhold til artikel 4, stk. 4, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3), kan de midlertidige dumpingmargener, der er fastsat for den eksporterende producent i Iran, til dels forklares med, at der er tale om udligningsberettigede eksportsubsidier. Da der anvendes samme skadestærskel i både antidumping- og antisubsidieundersøgelsen, foreslås der dog ingen midlertidig antidumpingtold over for Iran. |
| --- | --- |

(155)

Hvad angår de subsidieordninger, der udgjorde eksportsubsidier i henhold til artikel 4, stk. 4, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3), kan de midlertidige dumpingmargener, der er fastsat for den eksporterende producent i Iran, til dels forklares med, at der er tale om udligningsberettigede eksportsubsidier. Da der anvendes samme skadestærskel i både antidumping- og antisubsidieundersøgelsen, foreslås der dog ingen midlertidig antidumpingtold over for Iran.

| (156) | Som nævnt i betragtning 15 har der været betydelige udsving i omkostningerne til og prisen på PET over en relativt kort periode. Det ansås derfor for passende at indføre told i form af et specifikt beløb pr. ton. Dette beløb følger af den anvendelse af antidumpingtolden på cif-eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(156)

Som nævnt i betragtning 15 har der været betydelige udsving i omkostningerne til og prisen på PET over en relativt kort periode. Det ansås derfor for passende at indføre told i form af et specifikt beløb pr. ton. Dette beløb følger af den anvendelse af antidumpingtolden på cif-eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen af dumpingmargenen.

| (157) | På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til de i forordningen om indførelse af en midlertidig udligningstold omhandlede resultater (Kommissionens forordning (EU) nr. 473/2010) (4) fastsættes den foreslåede antidumpingtold, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, midlertidigt til følgende:













  Land | Subsidiemargen i alt | heraf eksportsubsidier | Dumpingmargen | Skadesmargen (kvartals-vis) | Midlertidig udligningstold | Midlertidig antidumping-told |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Beløb
  (EUR/t) | % | Beløb
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| De Forenede Arabiske Emirater | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til de i forordningen om indførelse af en midlertidig udligningstold omhandlede resultater (Kommissionens forordning (EU) nr. 473/2010) (4) fastsættes den foreslåede antidumpingtold, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, midlertidigt til følgende:

Land

Subsidiemargen i alt

heraf eksportsubsidier

Dumpingmargen

Skadesmargen (kvartals-vis)

Midlertidig udligningstold

Midlertidig antidumping-told

%

Beløb

(EUR/t)

%

Beløb

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

De Forenede Arabiske Emirater

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Afsluttende bestemmelse

| (158) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(158)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer:

| Land | Antidumpingtold (EUR/t) |
| --- | --- |
| Iran: alle virksomheder | 0 |
| De Forenede Arabiske Emirater: alle virksomheder | 54,80 |

Land

Antidumpingtold (EUR/t)

Iran: alle virksomheder

0

De Forenede Arabiske Emirater: alle virksomheder

54,80

3.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.

De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 208 af 3.9.2009, s. 12.

2

(3)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

3

(4)  Se side 25 i denne EUT.

4

(5)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 473/2010

af 31. maj 2010

om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 12,

efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Den 3. september 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til EU af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

Den 3. september 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til EU af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»de pågældende lande«).

| (2) | Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og indledte en særskilt undersøgelse (»AD-proceduren«). |
| --- | --- |

(2)

Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og indledte en særskilt undersøgelse (»AD-proceduren«).

| (3) | Antisubsidieproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 20. juli 2009 af Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af EU's samlede produktion af visse typer polyethylenterephthalat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der forekom subsidiering i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antisubsidieprocedure. |
| --- | --- |

(3)

Antisubsidieproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 20. juli 2009 af Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af EU's samlede produktion af visse typer polyethylenterephthalat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der forekom subsidiering i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antisubsidieprocedure.

| (4) | Før indledningen af proceduren og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, underrettede Kommissionen Irans, Pakistans og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, hvori det blev påstået, at subsidieret import af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. De respektive regeringer blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen med hensyn til indholdet af klagen og nå til en gensidigt acceptabel løsning. Samtlige regeringer tog imod tilbuddet om konsultationer, og der blev efterfølgende gennemført konsultationer. Det var ikke muligt at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning i forbindelse med konsultationerne. Der blev dog taget behørigt hensyn til bemærkningerne fra de pågældende landes myndigheder til påstandene i klagen om, at ordningerne ikke var udligningsberettigede. Under eller efter konsultationerne indsendte Pakistans og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer redegørelser. |
| --- | --- |

(4)

Før indledningen af proceduren og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, underrettede Kommissionen Irans, Pakistans og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, hvori det blev påstået, at subsidieret import af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. De respektive regeringer blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen med hensyn til indholdet af klagen og nå til en gensidigt acceptabel løsning. Samtlige regeringer tog imod tilbuddet om konsultationer, og der blev efterfølgende gennemført konsultationer. Det var ikke muligt at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning i forbindelse med konsultationerne. Der blev dog taget behørigt hensyn til bemærkningerne fra de pågældende landes myndigheder til påstandene i klagen om, at ordningerne ikke var udligningsberettigede. Under eller efter konsultationerne indsendte Pakistans og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer redegørelser.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt af sagen, de eksporterende producenter og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt af sagen, de eksporterende producenter og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(6)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (7) | I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og importører blev det overvejet at anvende stikprøver i forbindelse med skadesundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008-30. juni 2009). |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og importører blev det overvejet at anvende stikprøver i forbindelse med skadesundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008-30. juni 2009).

| (8) | 14 EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg. |
| --- | --- |

(8)

14 EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg.

| (9) | 8 importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige importører udtog Kommissionen en stikprøve på 2 importører, der tegner sig for 83 % af samtlige samarbejdsvillige importørers import og 48 % af al import fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan. |
| --- | --- |

(9)

8 importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige importører udtog Kommissionen en stikprøve på 2 importører, der tegner sig for 83 % af samtlige samarbejdsvillige importørers import og 48 % af al import fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan.

| (10) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til myndighederne i de pågældende lande, de eksporterende producenter, EU-producenterne i stikprøven, importører i stikprøven og til alle brugere og leverandører, som den vidste, var berørt af sagen, samt til alle, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til myndighederne i de pågældende lande, de eksporterende producenter, EU-producenterne i stikprøven, importører i stikprøven og til alle brugere og leverandører, som den vidste, var berørt af sagen, samt til alle, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (11) | Der blev indsendt spørgeskemabesvarelser fra myndighederne i de pågældende lande, en eksporterende producent i Iran og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler, en eksporterende producent i Pakistan og en eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater, fem EU-producenter i stikprøven, en importør i stikprøven, ti brugere i EU og tre leverandører af råvarer. Desuden fremlagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige oplysninger til skadesanalysen. |
| --- | --- |

(11)

Der blev indsendt spørgeskemabesvarelser fra myndighederne i de pågældende lande, en eksporterende producent i Iran og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler, en eksporterende producent i Pakistan og en eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater, fem EU-producenter i stikprøven, en importør i stikprøven, ti brugere i EU og tre leverandører af råvarer. Desuden fremlagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige oplysninger til skadesanalysen.

| (12) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de basisoplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de basisoplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser.

| (13) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende statslige myndigheder: | Den iranske regering






  — | Iranian Ministry of Commerce, Trade Representation Office, Teheran, Iran |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende statslige myndigheder:

Den iranske regering

—

Iranian Ministry of Commerce, Trade Representation Office, Teheran, Iran

| — | Iran Customs Office, Bandar Imam Khomeini, Iran |
| --- | --- |

—

Iran Customs Office, Bandar Imam Khomeini, Iran

| | Regeringen i De Forenede Arabiske Emirater






  — | Ministry of Economy and Industry of the United Arab Emirates, Abu Dhabi, De Forenede Arabiske Emirater |
| --- | --- | --- |

Regeringen i De Forenede Arabiske Emirater

—

Ministry of Economy and Industry of the United Arab Emirates, Abu Dhabi, De Forenede Arabiske Emirater

| — | RAK Investment Authority, Government of Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, De Forenede Arabiske Emirater. |
| --- | --- |

—

RAK Investment Authority, Government of Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, De Forenede Arabiske Emirater.

| (14) | Der blev også aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder: | EU-producenter






  — | Novapet SA, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Der blev også aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

EU-producenter

—

Novapet SA, Spanien

| — | Equipolymers Srl, Italien |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Italien

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen

| — | UAB Neo Group, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litauen

| | Den eksporterende producent i Iran






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Bandar Imam Khomeini og Tehran |
| --- | --- | --- |

Den eksporterende producent i Iran

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Bandar Imam Khomeini og Tehran

| | Den eksporterende producent i Pakistan






  — | Novatex Limited, Karachi |
| --- | --- | --- |

Den eksporterende producent i Pakistan

—

Novatex Limited, Karachi

| | Den eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Den eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (15) | Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (16) | Den pågældende vare er polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Den pågældende vare er polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 3907 60 20.

| (17) | PET er et kemisk produkt, som almindeligvis anvendes i plastindustrien, til fremstilling af flasker og plader. Da denne type PET er en homogen vare, blev den ikke yderligere opdelt i underkategorier. |
| --- | --- |

(17)

PET er et kemisk produkt, som almindeligvis anvendes i plastindustrien, til fremstilling af flasker og plader. Da denne type PET er en homogen vare, blev den ikke yderligere opdelt i underkategorier.

2.2.   Samme vare

| (18) | Undersøgelsen viste, at det PET, der produceres og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, og det PET, der produceres og sælges på hjemmemarkederne i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og eksporteres til EU stort set har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen viste, at det PET, der produceres og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, og det PET, der produceres og sælges på hjemmemarkederne i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og eksporteres til EU stort set har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   SUBSIDIERING

3.1.   Iran

3.1.1.   Indledning

| (19) | På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:






  I) | Foranstaltninger for særlige økonomiske områder (Special Economic Zones) (»SEZ«) - Petrochemical SEZ |
| --- | --- | --- |

(19)

På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:

I)

Foranstaltninger for særlige økonomiske områder (Special Economic Zones) (»SEZ«) - Petrochemical SEZ

| II) | Finansiering fra National Petrochemical Company til den eksporterende producent af PET |
| --- | --- |

II)

Finansiering fra National Petrochemical Company til den eksporterende producent af PET

3.1.2.   Særordninger

I.   
  Foranstaltninger for særlige økonomiske områder (Special Economic Zones) (»SEZ«) - Petrochemical SEZ

| (20) | I henhold til de retlige bestemmelser indrømmes en virksomhed, der er etableret i et særligt økonomisk område, fordelen ved toldfri import af råvarer, forudsat at de anvendes til produktion af en vare med henblik på eksport. Under verificeringen blev det desuden konkluderet, at virksomheder i særlige økonomiske områder også har fordel af toldfri import af kapitalgoder. |
| --- | --- |

(20)

I henhold til de retlige bestemmelser indrømmes en virksomhed, der er etableret i et særligt økonomisk område, fordelen ved toldfri import af råvarer, forudsat at de anvendes til produktion af en vare med henblik på eksport. Under verificeringen blev det desuden konkluderet, at virksomheder i særlige økonomiske områder også har fordel af toldfri import af kapitalgoder.

a)   Retsgrundlag

| (21) | Den fuldstændige beskrivelse af ordningen for særlige økonomiske områder findes på nuværende tidspunkt i følgende love og forskrifter: »The Law for Establishment and Management of the Special Economic Zones in the Islamic Republic of Iran« No. 257/184168, iværksat den 19. maj 2005; Kommissionens godkendelse af art. 138 i Constitutional Act Secretariat of High Council of Free Industrial-Trade Zones af 27. maj 2007; Executive By-law for Establishment and Management of Special Economic Zone of the Islamic Republic of Iran; godkendt af Board of Ministers den 29. april 2006. |
| --- | --- |

(21)

Den fuldstændige beskrivelse af ordningen for særlige økonomiske områder findes på nuværende tidspunkt i følgende love og forskrifter: »The Law for Establishment and Management of the Special Economic Zones in the Islamic Republic of Iran« No. 257/184168, iværksat den 19. maj 2005; Kommissionens godkendelse af art. 138 i Constitutional Act Secretariat of High Council of Free Industrial-Trade Zones af 27. maj 2007; Executive By-law for Establishment and Management of Special Economic Zone of the Islamic Republic of Iran; godkendt af Board of Ministers den 29. april 2006.

| (22) | De særlige petrokemiske økonomiske områder blev grundlagt den 30. april 1997 (år 1376 ifølge den persiske kalender) ved lov nr. 58548, som blev offentliggjort i Irans statstidende nr. 15275 den 25. maj 1997. |
| --- | --- |

(22)

De særlige petrokemiske økonomiske områder blev grundlagt den 30. april 1997 (år 1376 ifølge den persiske kalender) ved lov nr. 58548, som blev offentliggjort i Irans statstidende nr. 15275 den 25. maj 1997.

b)   Støtteberettigelse

| (23) | Der findes ingen særlige regler om støtteberettigelse i de love/administrative bestemmelser, som den iranske regering har indsendt i forbindelse med undersøgelsen. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Iran har sit produktionsanlæg i det petrokemiske SEZ i Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Ifølge oplysningerne fra de iranske myndigheder er dette område det eneste petrokemiske SEZ i Iran. |
| --- | --- |

(23)

Der findes ingen særlige regler om støtteberettigelse i de love/administrative bestemmelser, som den iranske regering har indsendt i forbindelse med undersøgelsen. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Iran har sit produktionsanlæg i det petrokemiske SEZ i Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Ifølge oplysningerne fra de iranske myndigheder er dette område det eneste petrokemiske SEZ i Iran.

c)   Praktisk gennemførelse

| (24) | Et SEZ betragtes som beliggende uden for landets toldområde. Al import er derfor toldfri på betingelse af, at de importerede råvarer anvendes til produktion af varer, der eksporteres. |
| --- | --- |

(24)

Et SEZ betragtes som beliggende uden for landets toldområde. Al import er derfor toldfri på betingelse af, at de importerede råvarer anvendes til produktion af varer, der eksporteres.

| (25) | Med henblik på at overvåge mængden af toldfrit importerede råvarer, der anvendes i produktionen af den efterfølgende eksportvare, registrerer toldkontorerne både importtilladelsen og eksportforpligtelsen på tidspunktet for import og eksport på grundlag af standard input-output normer, som fremgår af et certifikat med titlen »produktionstilladelse«, som udstedes af Ministry of Health, General Department og er gyldigt i fem år. For hver transaktion udsteder toldkontorerne efter anmodning et kodenummer (B-Jack), som virksomhederne skal bruge til toldbehandling af deres varer. |
| --- | --- |

(25)

Med henblik på at overvåge mængden af toldfrit importerede råvarer, der anvendes i produktionen af den efterfølgende eksportvare, registrerer toldkontorerne både importtilladelsen og eksportforpligtelsen på tidspunktet for import og eksport på grundlag af standard input-output normer, som fremgår af et certifikat med titlen »produktionstilladelse«, som udstedes af Ministry of Health, General Department og er gyldigt i fem år. For hver transaktion udsteder toldkontorerne efter anmodning et kodenummer (B-Jack), som virksomhederne skal bruge til toldbehandling af deres varer.

| (26) | Desuden indsender virksomheden regelmæssigt statistikker over påtænkt eksport- og hjemmemarkedssalg i det følgende år til den relevante myndighed. Ud fra ovenstående oplysninger overvåger toldkontorerne den korrekte brug af de fordele, virksomheden har benyttet. |
| --- | --- |

(26)

Desuden indsender virksomheden regelmæssigt statistikker over påtænkt eksport- og hjemmemarkedssalg i det følgende år til den relevante myndighed. Ud fra ovenstående oplysninger overvåger toldkontorerne den korrekte brug af de fordele, virksomheden har benyttet.

| (27) | Hvad angår hjemmemarkedssalg, altså salg fra SEZ til hovedlandet, lægges der told på en del af den toldfri import af råvarer, som er indarbejdet i den endelige vare i henhold til standard input/output-normer. |
| --- | --- |

(27)

Hvad angår hjemmemarkedssalg, altså salg fra SEZ til hovedlandet, lægges der told på en del af den toldfri import af råvarer, som er indarbejdet i den endelige vare i henhold til standard input/output-normer.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (28) | Under kontrolbesøget blev det konstateret, at der ikke foreligger konkrete, påkrævede og offentligt tilgængelige kriterier for den kompetente myndigheds beslutninger om, hvem der kan etablere sig i den petrokemiske SEZ. En virksomhed, der ønsker at etablere sig i det område, skal indgive en ansøgning til den kompetente myndighed, men der findes ingen retningslinjer, der viser grundlaget for accept af eller afslag på en ansøgning. Retsakten om oprettelse af det petrokemiske SEZ giver National Petrochemical Company (»NPC«) (aktionær i den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent) ret til at forvalte og organisere dette område med henblik på petrokemiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(28)

Under kontrolbesøget blev det konstateret, at der ikke foreligger konkrete, påkrævede og offentligt tilgængelige kriterier for den kompetente myndigheds beslutninger om, hvem der kan etablere sig i den petrokemiske SEZ. En virksomhed, der ønsker at etablere sig i det område, skal indgive en ansøgning til den kompetente myndighed, men der findes ingen retningslinjer, der viser grundlaget for accept af eller afslag på en ansøgning. Retsakten om oprettelse af det petrokemiske SEZ giver National Petrochemical Company (»NPC«) (aktionær i den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent) ret til at forvalte og organisere dette område med henblik på petrokemiske aktiviteter.

| (29) | Der er konstateret alvorlige forskelle og fejl i systemet. De iranske myndigheder etablerede ikke en egentlig verifikationsordning til kontrol af mængden af toldfrit importerede råvarer, der anvendes til produktion af den efterfølgende eksportvare. STPC, den eneste samarbejdsvillige producent i Iran, indberettede ikke det faktiske afkast af råvarerne, og NPC har ikke gennemført en verifikationsordning med henblik på at bekræfte, at de råvarer der er fritaget for told, er blevet anvendt i produktionen af eksportvaren, og i hvilke mængder. Standard input/output-normerne er produktionskvoter, der foreslås af virksomheden og accepteres af regeringen på grundlag af den standard, der anvendes i den petrokemiske sektor. |
| --- | --- |

(29)

Der er konstateret alvorlige forskelle og fejl i systemet. De iranske myndigheder etablerede ikke en egentlig verifikationsordning til kontrol af mængden af toldfrit importerede råvarer, der anvendes til produktion af den efterfølgende eksportvare. STPC, den eneste samarbejdsvillige producent i Iran, indberettede ikke det faktiske afkast af råvarerne, og NPC har ikke gennemført en verifikationsordning med henblik på at bekræfte, at de råvarer der er fritaget for told, er blevet anvendt i produktionen af eksportvaren, og i hvilke mængder. Standard input/output-normerne er produktionskvoter, der foreslås af virksomheden og accepteres af regeringen på grundlag af den standard, der anvendes i den petrokemiske sektor.

| (30) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har haft fordel af ovennævnte ordning og af en toldfri import af kapitalgoder. |
| --- | --- |

(30)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har haft fordel af ovennævnte ordning og af en toldfri import af kapitalgoder.

e)   Konklusion

| (31) | Ud fra ovenstående betragtes den toldfri import af råvarer i SEZ som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den iranske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør. |
| --- | --- |

(31)

Ud fra ovenstående betragtes den toldfri import af råvarer i SEZ som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den iranske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.

| (32) | Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligt begrænser adgangen til dette område til kun at omfatte visse virksomheder i den petrokemiske produktionssektor. |
| --- | --- |

(32)

Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligt begrænser adgangen til dette område til kun at omfatte visse virksomheder i den petrokemiske produktionssektor.

| (33) | Endvidere er ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

(33)

Endvidere er ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

| (34) | Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i bilag I, særlig punkt i), bilag II og bilag III til grundforordningen. |
| --- | --- |

(34)

Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i bilag I, særlig punkt i), bilag II og bilag III til grundforordningen.

| (35) | Den iranske regering har navnlig ingen verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, om der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4 samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Standard input/output-normerne kan ikke i sig selv betragtes som virksomhedsspecifikke standarder eller som en verifikationsordning vedrørende det faktiske forbrug. Denne type proces sætter ikke regeringen i stand til med tilstrækkelig præcision at verificere, hvilke mængder råvarer der er forbrugt i forbindelse med produktionen til eksport, og med hvilken standard input/output-norm de skal sammenlignes. Regeringen udøvedes desuden ikke effektiv kontrol på grundlag af en korrekt og ajourført fortegnelse over det faktiske forbrug. Den iranske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (jf. grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 3). |
| --- | --- |

(35)

Den iranske regering har navnlig ingen verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, om der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4 samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Standard input/output-normerne kan ikke i sig selv betragtes som virksomhedsspecifikke standarder eller som en verifikationsordning vedrørende det faktiske forbrug. Denne type proces sætter ikke regeringen i stand til med tilstrækkelig præcision at verificere, hvilke mængder råvarer der er forbrugt i forbindelse med produktionen til eksport, og med hvilken standard input/output-norm de skal sammenlignes. Regeringen udøvedes desuden ikke effektiv kontrol på grundlag af en korrekt og ajourført fortegnelse over det faktiske forbrug. Den iranske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (jf. grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 3).

| (36) | Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told for import af kapitalgoder udgør også et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den iranske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør. Endvidere er ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

(36)

Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told for import af kapitalgoder udgør også et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den iranske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør. Endvidere er ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

| (37) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i). |
| --- | --- |

(37)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i).

| (38) | Ud fra ovenstående betragtes de pågældende subsidier som udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(38)

Ud fra ovenstående betragtes de pågældende subsidier som udligningsberettigede.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (39) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, består fordelen i eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råvarer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, punkt i), til grundforordningen kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. |
| --- | --- |

(39)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, består fordelen i eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råvarer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, punkt i), til grundforordningen kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget.

| (40) | Subsidiebeløbet for eksportøren i forbindelse med den toldfri import af råvarer blev beregnet på grundlag af de importafgifter, der var givet afkald på (basistold) på de varer, der blev importeret til den pågældende vare i løbet af UP (tæller). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning for den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(40)

Subsidiebeløbet for eksportøren i forbindelse med den toldfri import af råvarer blev beregnet på grundlag af de importafgifter, der var givet afkald på (basistold) på de varer, der blev importeret til den pågældende vare i løbet af UP (tæller). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning for den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (41) | Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 1,13 %.

| (42) | Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told på import af kapitalgoder kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da den vedrører kapitalgoder, der ikke forbruges i produktionsprocessen. Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i Iran blev anset for passende i den forbindelse. |
| --- | --- |

(42)

Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told på import af kapitalgoder kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da den vedrører kapitalgoder, der ikke forbruges i produktionsprocessen. Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i Iran blev anset for passende i den forbindelse.

| (43) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under dette subsidie i løbet af UP beløber sig til 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under dette subsidie i løbet af UP beløber sig til 0,93 %.

| (44) | Den samlede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Den samlede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 2,06 %.

II.   
  Finansiering fra National Petrochemical Company til den eksporterende producent af PET

| (45) | Denne ordning består af en direkte overførsel af ikke-tilbagebetalingspligtige midler fra NPC til den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran. |
| --- | --- |

(45)

Denne ordning består af en direkte overførsel af ikke-tilbagebetalingspligtige midler fra NPC til den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran.

a)   Resultaterne af undersøgelsen

| (46) | Undersøgelsen slog fast, at NPC er den største aktionær i STPC og ejer 75 % af aktierne. De resterende aktionærer er Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, som ejer 15 % af aktierne, og Justice Shares Broker Co., som ejer 10 % af aktierne. Det blev under kontrolbesøget konstateret, at NPC har finansieret en betydelig del af STPC's kapitalomkostninger og driftskapitalen samt STPC's afdrag på banklån på betalingsdatoen. De reviderede regnskaber for det regnskabsår, der dækker UP, viser da også klart, at den samarbejdsvillige eksporterende producents fortsatte aktivitet afhænger af den finansielle støtte fra hovedaktionæren, som ejes 100 % af National Iranian Oil Company, som hører under det iranske Ministry of Petroleum. |
| --- | --- |

(46)

Undersøgelsen slog fast, at NPC er den største aktionær i STPC og ejer 75 % af aktierne. De resterende aktionærer er Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, som ejer 15 % af aktierne, og Justice Shares Broker Co., som ejer 10 % af aktierne. Det blev under kontrolbesøget konstateret, at NPC har finansieret en betydelig del af STPC's kapitalomkostninger og driftskapitalen samt STPC's afdrag på banklån på betalingsdatoen. De reviderede regnskaber for det regnskabsår, der dækker UP, viser da også klart, at den samarbejdsvillige eksporterende producents fortsatte aktivitet afhænger af den finansielle støtte fra hovedaktionæren, som ejes 100 % af National Iranian Oil Company, som hører under det iranske Ministry of Petroleum.

| (47) | Desuden fremgår disse indskud af likviditet i STPC ikke af virksomhedens regnskaber som lån. |
| --- | --- |

(47)

Desuden fremgår disse indskud af likviditet i STPC ikke af virksomhedens regnskaber som lån.

| (48) | STPC's gæld til NPC, som af STPC's reviderede regnskaber fremgår som afsluttet pr. 20. marts 2009, udgør 51 % af virksomhedens samlede aktiver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det af artikel 141 i den iranske lov om ændring af handelsretten fremgår, at aktionæren skal træffe beslutning om opløsning eller videreførelse af virksomheden, når en virksomhed afsætter mindst halvdelen af sin kapital til dækning af tab. |
| --- | --- |

(48)

STPC's gæld til NPC, som af STPC's reviderede regnskaber fremgår som afsluttet pr. 20. marts 2009, udgør 51 % af virksomhedens samlede aktiver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det af artikel 141 i den iranske lov om ændring af handelsretten fremgår, at aktionæren skal træffe beslutning om opløsning eller videreførelse af virksomheden, når en virksomhed afsætter mindst halvdelen af sin kapital til dækning af tab.

| (49) | NPC har i sin egenskab af hovedaktionær i STPC endnu ikke truffet beslutning om at øge STPC's kapital på grund af den finansielle situation, selv om det på generalforsamlingen den 3. juni 2009 blev besluttet, at virksomhedens gæld til NPC skulle afklares. |
| --- | --- |

(49)

NPC har i sin egenskab af hovedaktionær i STPC endnu ikke truffet beslutning om at øge STPC's kapital på grund af den finansielle situation, selv om det på generalforsamlingen den 3. juni 2009 blev besluttet, at virksomhedens gæld til NPC skulle afklares.

| (50) | Undersøgelsen fastslog endvidere, at ovennævnte overførsel af midler er en tilbagevendende praksis, der har fundet sted i en årrække. STPC's reviderede regnskaber viser, at de ikke-tilbagebetalingspligtige midler er akkumuleret siden virksomhedens start, hvilket fremgår af de reviderede regnskaber siden regnskabsåret 2004. |
| --- | --- |

(50)

Undersøgelsen fastslog endvidere, at ovennævnte overførsel af midler er en tilbagevendende praksis, der har fundet sted i en årrække. STPC's reviderede regnskaber viser, at de ikke-tilbagebetalingspligtige midler er akkumuleret siden virksomhedens start, hvilket fremgår af de reviderede regnskaber siden regnskabsåret 2004.

b)   Konklusion

| (51) | Ud fra ovenstående kan den finansielle støtte fra NPC betragtes som et subsidie, da det er en statslig praksis, der yder et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), dvs. en direkte overførsel af midler i form af indsprøjtning af driftskapital og tilskud til at dække afdrag på lån. De ikke-tilbagebetalingspligtige midler er akkumuleret siden 2004, hvilket bekræfter, at dette er et tilbagevendende subsidie, som har til formål at opretholde driften hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran. |
| --- | --- |

(51)

Ud fra ovenstående kan den finansielle støtte fra NPC betragtes som et subsidie, da det er en statslig praksis, der yder et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), dvs. en direkte overførsel af midler i form af indsprøjtning af driftskapital og tilskud til at dække afdrag på lån. De ikke-tilbagebetalingspligtige midler er akkumuleret siden 2004, hvilket bekræfter, at dette er et tilbagevendende subsidie, som har til formål at opretholde driften hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran.

| (52) | NPC skal desuden betragtes som et offentligt organ på grund af følgende faktorer: 1) statsligt ejerskab: NPC er 100 % statsejet, et datterselskab af National Iranian Oil Company, som fuldt ud ejes af Ministry of Petroleum; 2) NPC's vedtægter trådte i kraft som følge af en lovgivningsmæssig procedure; 3) generalforsamlingen af repræsentanter for aktionærerne består af seks ministre, inkl. statsministeren, og to af direktørerne fra National Iranian Oil Company, som vælges af bestyrelsesformanden og den administrerende direktør for National Iranian Oil Company. Regeringen har med andre ord fuld kontrol over NPC; 4) NPC har ansvaret for udvikling og drift af landets petrokemiske sektor og har derfor fået ansvar for forvaltning af Petrochemical Special Economic Zone. |
| --- | --- |

(52)

NPC skal desuden betragtes som et offentligt organ på grund af følgende faktorer: 1) statsligt ejerskab: NPC er 100 % statsejet, et datterselskab af National Iranian Oil Company, som fuldt ud ejes af Ministry of Petroleum; 2) NPC's vedtægter trådte i kraft som følge af en lovgivningsmæssig procedure; 3) generalforsamlingen af repræsentanter for aktionærerne består af seks ministre, inkl. statsministeren, og to af direktørerne fra National Iranian Oil Company, som vælges af bestyrelsesformanden og den administrerende direktør for National Iranian Oil Company. Regeringen har med andre ord fuld kontrol over NPC; 4) NPC har ansvaret for udvikling og drift af landets petrokemiske sektor og har derfor fået ansvar for forvaltning af Petrochemical Special Economic Zone.

| (53) | Hvad angår den fordel, som modtagervirksomheden fik tildelt, viste undersøgelsen, at STPC i sin nuværende form ikke kunne fortsætte driften uden den finansielle støtte fra NPC. Denne praksis er i strid med private investorers sædvanlige investeringspraksis, da ingen handelsvirksomhed vil fortsætte med at indsprøjte ikke-tilbagebetalingspligtige midler i dette omfang. |
| --- | --- |

(53)

Hvad angår den fordel, som modtagervirksomheden fik tildelt, viste undersøgelsen, at STPC i sin nuværende form ikke kunne fortsætte driften uden den finansielle støtte fra NPC. Denne praksis er i strid med private investorers sædvanlige investeringspraksis, da ingen handelsvirksomhed vil fortsætte med at indsprøjte ikke-tilbagebetalingspligtige midler i dette omfang.

| (54) | NPC's finansieringsindgreb er specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den subsidieydende myndighed udtrykkeligt begrænser adgangen til dette subsidie til STPC i henhold til politikken om udvikling af den petrokemiske sektor. |
| --- | --- |

(54)

NPC's finansieringsindgreb er specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den subsidieydende myndighed udtrykkeligt begrænser adgangen til dette subsidie til STPC i henhold til politikken om udvikling af den petrokemiske sektor.

| (55) | Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(55)

Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget.

c)   Beregning af subsidiebeløbet

| (56) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af de ikke-tilbagebetalingspligtige midler, som er indberettet i den samarbejdsvillige eksporterende producents regnskaber. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(56)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af de ikke-tilbagebetalingspligtige midler, som er indberettet i den samarbejdsvillige eksporterende producents regnskaber. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (57) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 51,02 %.

3.1.3.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (58) | I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran 53,08 %, udtrykt i værdi. |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Iran 53,08 %, udtrykt i værdi.

3.2.   Pakistan

| (59) | På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:






  I) | Manufacturing Bond Scheme |
| --- | --- | --- |

(59)

På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:

I)

Manufacturing Bond Scheme

| II) | Imports of plant, machinery and equipment in Manufacturing Bond |
| --- | --- |

II)

Imports of plant, machinery and equipment in Manufacturing Bond

| III) | Tariff protection on purchases of PTA in the domestic market |
| --- | --- |

III)

Tariff protection on purchases of PTA in the domestic market

| IV) | Final Tax Regime (FTR) |
| --- | --- |

IV)

Final Tax Regime (FTR)

| V) | Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme (LTF-EOP) |
| --- | --- |

V)

Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme (LTF-EOP)

| VI) | Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan (EFS) |
| --- | --- |

VI)

Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan (EFS)

| VII) | Finance under F.E. Circular No. 25 of the State Bank of Pakistan |
| --- | --- |

VII)

Finance under F.E. Circular No. 25 of the State Bank of Pakistan

3.2.1.   Særordninger

I.   
  Manufacturing Bond Scheme

| (60) | Denne ordning tillader toldfri import af råvarer, forudsat at de anvendes til produktion af en vare med henblik på eksport. |
| --- | --- |

(60)

Denne ordning tillader toldfri import af råvarer, forudsat at de anvendes til produktion af en vare med henblik på eksport.

a)   Retsgrundlag

| (61) | Ordningen er baseret på Customs Act 1969, som ændret den 30. juni 2008. I afsnit 219 (kapitel XX) i Customs Act bemyndiges Central Board of Revenue til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitik. Kapitel XV i Customs Rules 2001 (SRO 450(I)/2001, offentliggjort den 18. juni 2001) indeholder detaljerede regler for toldfritagelse for varer, der importeres til et manufacturing bond warehouse (produktionstoldlager). |
| --- | --- |

(61)

Ordningen er baseret på Customs Act 1969, som ændret den 30. juni 2008. I afsnit 219 (kapitel XX) i Customs Act bemyndiges Central Board of Revenue til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitik. Kapitel XV i Customs Rules 2001 (SRO 450(I)/2001, offentliggjort den 18. juni 2001) indeholder detaljerede regler for toldfritagelse for varer, der importeres til et manufacturing bond warehouse (produktionstoldlager).

b)   Støtteberettigelse

| (62) | For at anvende denne ordning skal ansøgere (person eller virksomhed )indhente en tilladelse hos Customs College, jf. proceduren i artikel 343 i Customs Rules 2001, kapitel XV. |
| --- | --- |

(62)

For at anvende denne ordning skal ansøgere (person eller virksomhed )indhente en tilladelse hos Customs College, jf. proceduren i artikel 343 i Customs Rules 2001, kapitel XV.

c)   Praktisk gennemførelse

| (63) | Ved importen af råvarerne skal produktionsvirksomheden anføre SRO-nummer 450/(I)/2001 på toldangivelsesformularen, dvs. »vareangivelsen«. En tabskaution og efterdaterede checks, der svarer til toldbeløbet og omsætningsafgiften, deponeres hos Customs Department og er gyldige i en periode på tre år. Denne garanti frigøres af toldmyndighederne, når virksomheder har fremlagt bevis for eksport af de færdige varer. |
| --- | --- |

(63)

Ved importen af råvarerne skal produktionsvirksomheden anføre SRO-nummer 450/(I)/2001 på toldangivelsesformularen, dvs. »vareangivelsen«. En tabskaution og efterdaterede checks, der svarer til toldbeløbet og omsætningsafgiften, deponeres hos Customs Department og er gyldige i en periode på tre år. Denne garanti frigøres af toldmyndighederne, når virksomheder har fremlagt bevis for eksport af de færdige varer.

| (64) | Færdige varer, der fremstilles af importerede råvarer, optages i toldregistret (Bond Register) og råvarerne justeres i henhold til de råmaterialekvoter, der er certificeret i analysecertifikatet (Analysis Certificate). Dette certifikat udstedes af Customs Department og attesterer input/output-kvoterne for alle råvarer til fremstilling af 1 000 kg af den pågældende vare. Disse input/output-kvoter foreslås af virksomheden og accepteres af regeringen på grundlag af den standard, der anvendes i den petrokemiske sektor. |
| --- | --- |

(64)

Færdige varer, der fremstilles af importerede råvarer, optages i toldregistret (Bond Register) og råvarerne justeres i henhold til de råmaterialekvoter, der er certificeret i analysecertifikatet (Analysis Certificate). Dette certifikat udstedes af Customs Department og attesterer input/output-kvoterne for alle råvarer til fremstilling af 1 000 kg af den pågældende vare. Disse input/output-kvoter foreslås af virksomheden og accepteres af regeringen på grundlag af den standard, der anvendes i den petrokemiske sektor.

| (65) | I forbindelse med eksporten udstedes en erklæring om vareangivelsen, hvoraf det fremgår, at eksporten sker fra Manufacturing Bond, og et forbrugsskema over råvarer, der er anvendt til fremstilling af de færdige varer til eksport, vedlægges vareangivelsen. Efter gennemgang af samtlige aspekter i vareangivelsen, giver den pågældende toldmedarbejder tilladelse til eksport af de færdige varer. |
| --- | --- |

(65)

I forbindelse med eksporten udstedes en erklæring om vareangivelsen, hvoraf det fremgår, at eksporten sker fra Manufacturing Bond, og et forbrugsskema over råvarer, der er anvendt til fremstilling af de færdige varer til eksport, vedlægges vareangivelsen. Efter gennemgang af samtlige aspekter i vareangivelsen, giver den pågældende toldmedarbejder tilladelse til eksport af de færdige varer.

| (66) | Når de importerede råvarer anvendes til den respektive eksport af færdige varer, som er opført i Bond Register, indsender virksomheden en skrivelse til Customs Department med en kopi af vareangivelsen til import og eksportforsendelsesdokumenterne med en oversigt over forbruget af råvarer og eksport heraf i form af færdige varer under Manufacturing Bond-ordningen. Toldmedarbejderen frigiver derefter tabskautionen og de efterdaterede checks, der blev deponeret i forbindelse med importen af råvarerne. |
| --- | --- |

(66)

Når de importerede råvarer anvendes til den respektive eksport af færdige varer, som er opført i Bond Register, indsender virksomheden en skrivelse til Customs Department med en kopi af vareangivelsen til import og eksportforsendelsesdokumenterne med en oversigt over forbruget af råvarer og eksport heraf i form af færdige varer under Manufacturing Bond-ordningen. Toldmedarbejderen frigiver derefter tabskautionen og de efterdaterede checks, der blev deponeret i forbindelse med importen af råvarerne.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (67) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede fordele under Manufacturing Bond-ordningen. |
| --- | --- |

(67)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede fordele under Manufacturing Bond-ordningen.

| (68) | Under kontrolbesøget fremgik det, at de pakistanske myndigheder ikke anvendte en passende verifikationsordning til at føre kontrol med mængden af toldfrit importerede råvarer, der forbruges til produktion af den efterfølgende eksportvare. Der er konstateret alvorlige forskelle og fejl i systemet i sammenligning med den godtgørelsesordning, der er oprettet ved lov (kapitel XV i Customs Rules 2001). |
| --- | --- |

(68)

Under kontrolbesøget fremgik det, at de pakistanske myndigheder ikke anvendte en passende verifikationsordning til at føre kontrol med mængden af toldfrit importerede råvarer, der forbruges til produktion af den efterfølgende eksportvare. Der er konstateret alvorlige forskelle og fejl i systemet i sammenligning med den godtgørelsesordning, der er oprettet ved lov (kapitel XV i Customs Rules 2001).

| (69) | I manufacturing bond (produktionstoldlageret) var produktionsområdet og de særskilte lagre for færdige varer, kasserede materialer og affald ikke klart afmærkede. Kun de toldfrit importerede råvarer var adskilt fra de lokalt indkøbte varer. Lageret, dvs. toldlageret og produktionslageret, lå ikke i et område med en selvstændig indgang eller udgang og adskilt fra det offentlige område, og indgang og udgange var ikke korrekte i henhold til artikel 349 i førnævnte kapitel XV. |
| --- | --- |

(69)

I manufacturing bond (produktionstoldlageret) var produktionsområdet og de særskilte lagre for færdige varer, kasserede materialer og affald ikke klart afmærkede. Kun de toldfrit importerede råvarer var adskilt fra de lokalt indkøbte varer. Lageret, dvs. toldlageret og produktionslageret, lå ikke i et område med en selvstændig indgang eller udgang og adskilt fra det offentlige område, og indgang og udgange var ikke korrekte i henhold til artikel 349 i førnævnte kapitel XV.

| (70) | Den relevante fortegnelse over modtagne, fremstillede og eksporterede råvarer blev ikke ført på grundlag af det faktiske forbrug. Kun det teoretiske forbrug blev registreret i henhold til et analysecertifikat med input/output-kvoter for alle råvarer, der anvendes til fremstilling af 1 000 kg færdige varer. Disse input/output-normer fastsættes af myndighederne og revideres regelmæssigt, men der findes ingen klare regler eller dokumentation for, hvordan normerne revideres. |
| --- | --- |

(70)

Den relevante fortegnelse over modtagne, fremstillede og eksporterede råvarer blev ikke ført på grundlag af det faktiske forbrug. Kun det teoretiske forbrug blev registreret i henhold til et analysecertifikat med input/output-kvoter for alle råvarer, der anvendes til fremstilling af 1 000 kg færdige varer. Disse input/output-normer fastsættes af myndighederne og revideres regelmæssigt, men der findes ingen klare regler eller dokumentation for, hvordan normerne revideres.

| (71) | Desuden har Pakistans regering ikke gennemført en effektiv verifikationsordning. Myndighederne påstod, at de gennemfører revision af den dokumentation, som virksomhederne opbevarer, men dette sker ved at gennemgå virksomhedernes indberetninger pr. standard input/output-norm og ikke ved at se på det faktiske afkast af råvarerne. |
| --- | --- |

(71)

Desuden har Pakistans regering ikke gennemført en effektiv verifikationsordning. Myndighederne påstod, at de gennemfører revision af den dokumentation, som virksomhederne opbevarer, men dette sker ved at gennemgå virksomhedernes indberetninger pr. standard input/output-norm og ikke ved at se på det faktiske afkast af råvarerne.

| (72) | Myndighederne påstod, at de relevante PET-analysecertifikater for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent blev revideret fra 2002 (da det første analysecertifikat blev udstedt) og indtil UP. Til støtte for denne påstand fremlagde myndighederne et eksemplar af en revision fra 2004. Denne revision resulterede ganske vist i en restriktion af mængden af råvarer, der kunne importeres toldfrit, men der blev ikke ført kontrol med eventuel for stor eftergivelse af importafgifter, som der var givet afkald på. Efter justeringen af analysecertifikater tilpassede den samarbejdsvillige eksporterende producent blot registreringen af mængder i toldregistret (Bond Register) i henhold til analysecertifikatet. Siden 2004 har der ikke været gennemført revision af analysecertifikatet eller undersøgelser af det faktiske forbrug af råvarer forbrugt af den samarbejdsvillige eksporterende producent, selv om det er indlysende, at produktionsprocessen kunne føre til bedre udbytte af råvarerne (og dermed for stor eftergivelse af told). |
| --- | --- |

(72)

Myndighederne påstod, at de relevante PET-analysecertifikater for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent blev revideret fra 2002 (da det første analysecertifikat blev udstedt) og indtil UP. Til støtte for denne påstand fremlagde myndighederne et eksemplar af en revision fra 2004. Denne revision resulterede ganske vist i en restriktion af mængden af råvarer, der kunne importeres toldfrit, men der blev ikke ført kontrol med eventuel for stor eftergivelse af importafgifter, som der var givet afkald på. Efter justeringen af analysecertifikater tilpassede den samarbejdsvillige eksporterende producent blot registreringen af mængder i toldregistret (Bond Register) i henhold til analysecertifikatet. Siden 2004 har der ikke været gennemført revision af analysecertifikatet eller undersøgelser af det faktiske forbrug af råvarer forbrugt af den samarbejdsvillige eksporterende producent, selv om det er indlysende, at produktionsprocessen kunne føre til bedre udbytte af råvarerne (og dermed for stor eftergivelse af told).

e)   Konklusion

| (73) | Ud fra ovenstående betragtes Manufacturing Bond Scheme som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden. |
| --- | --- |

(73)

Ud fra ovenstående betragtes Manufacturing Bond Scheme som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden.

| (74) | Denne subsidieordning kan desuden betragtes som specifik, da den indrømmes virksomheder, der fremstiller varer i produktionstoldlagre og efterfølgende eksporterer varer, og ordningen er således retligt betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(74)

Denne subsidieordning kan desuden betragtes som specifik, da den indrømmes virksomheder, der fremstiller varer i produktionstoldlagre og efterfølgende eksporterer varer, og ordningen er således retligt betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (75) | Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den opfylder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II og bilag III. |
| --- | --- |

(75)

Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den opfylder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II og bilag III.

| (76) | Den pakistanske regering anvendte navnlig ikke sin verifikationsordning eller -procedure til at bekræfte, om der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4 samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Input/output-kvoterne kan ikke betragtes som virksomhedsspecifikke standarder eller som en verifikationsordning vedrørende det faktiske forbrug. Sådanne procedurer giver ikke regeringen mulighed for at verificere med tilstrækkelig nøjagtighed, hvilke mængder råvare, der forbruges i forbindelse med eksportproduktionen. Endvidere fører regeringen ikke effektiv kontrol på grundlag af korrekte registre over det faktiske forbrug. Den pakistanske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). |
| --- | --- |

(76)

Den pakistanske regering anvendte navnlig ikke sin verifikationsordning eller -procedure til at bekræfte, om der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4 samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Input/output-kvoterne kan ikke betragtes som virksomhedsspecifikke standarder eller som en verifikationsordning vedrørende det faktiske forbrug. Sådanne procedurer giver ikke regeringen mulighed for at verificere med tilstrækkelig nøjagtighed, hvilke mængder råvare, der forbruges i forbindelse med eksportproduktionen. Endvidere fører regeringen ikke effektiv kontrol på grundlag af korrekte registre over det faktiske forbrug. Den pakistanske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).

| (77) | Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(77)

Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (78) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, består fordelen i eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råvarer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. |
| --- | --- |

(78)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, består fordelen i eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råvarer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget.

| (79) | Subsidiebeløbet for eksportøren under Manufacturing Bond-ordningen, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold) for de varer, der var importeret i henhold til den underordning, som blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden (tæller). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(79)

Subsidiebeløbet for eksportøren under Manufacturing Bond-ordningen, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold) for de varer, der var importeret i henhold til den underordning, som blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden (tæller). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (80) | Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 2,57 %.

II.   
  Imports of plant, machinery and equipment in Manufacturing Bond

| (81) | Med denne ordning kunne der toldfrit importeres anlæg og maskiner til Manufacturing Bond inden 30. juni 2004. Maskiner og reservedele, som ikke fremstilles lokalt, måtte importeres til etablering af en fremstillingsenhed eller til udvidelse, justering, modernisering og udskiftning af eksisterende enheder i toldlagre. |
| --- | --- |

(81)

Med denne ordning kunne der toldfrit importeres anlæg og maskiner til Manufacturing Bond inden 30. juni 2004. Maskiner og reservedele, som ikke fremstilles lokalt, måtte importeres til etablering af en fremstillingsenhed eller til udvidelse, justering, modernisering og udskiftning af eksisterende enheder i toldlagre.

a)   Retsgrundlag

| (82) | Ordningen er fastlagt i SRO nr. 554(I)/98 af 12. juni 1998. |
| --- | --- |

(82)

Ordningen er fastlagt i SRO nr. 554(I)/98 af 12. juni 1998.

b)   Støtteberettigelse

| (83) | For at anvende denne ordning skulle importøren overfor toldmyndighederne erklære, at maskinerne var blevet behørigt installeret eller anvendt i toldlageret. |
| --- | --- |

(83)

For at anvende denne ordning skulle importøren overfor toldmyndighederne erklære, at maskinerne var blevet behørigt installeret eller anvendt i toldlageret.

c)   Praktisk gennemførelse

| (84) | Importøren skulle i forbindelse med importen bevise for toldmyndigheden, at maskinerne eller reservedelene var blevet importeret med henblik på etablering af en fremstillingsenhed i toldlageret og fremlægge en tabskaution på et beløb svarende til toldbeløbet. Denne tabskaution blev frigjort ved fremlæggelse af et installationscertifikat for de importerede maskiner. |
| --- | --- |

(84)

Importøren skulle i forbindelse med importen bevise for toldmyndigheden, at maskinerne eller reservedelene var blevet importeret med henblik på etablering af en fremstillingsenhed i toldlageret og fremlægge en tabskaution på et beløb svarende til toldbeløbet. Denne tabskaution blev frigjort ved fremlæggelse af et installationscertifikat for de importerede maskiner.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (85) | Ordningen blev anvendt indtil juni 2004, og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent udnyttede fordelene til import af en del af virksomhedens anlæg mellem 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(85)

Ordningen blev anvendt indtil juni 2004, og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent udnyttede fordelene til import af en del af virksomhedens anlæg mellem 2002 og 2003.

e)   Konklusion

| (86) | Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden. |
| --- | --- |

(86)

Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden.

| (87) | Denne subsidieordning kan betragtes som specifik, da den indrømmes virksomheder, der fremstiller varer i produktionstoldlagre og efterfølgende eksporterer varer, og ordningen er således retligt betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(87)

Denne subsidieordning kan betragtes som specifik, da den indrømmes virksomheder, der fremstiller varer i produktionstoldlagre og efterfølgende eksporterer varer, og ordningen er således retligt betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (88) | Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told for import på kapitalgoder kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i). |
| --- | --- |

(88)

Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told for import på kapitalgoder kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i).

| (89) | Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(89)

Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (90) | Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i Pakistan blev anset for passende i den forbindelse. |
| --- | --- |

(90)

Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i Pakistan blev anset for passende i den forbindelse.

| (91) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(91)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (92) | Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 0,01 %.

III.   
  Tariff protection on purchases of PTA in the domestic market

| (93) | Med ordningen ydes der en finansiel refusion for køb på hjemmemarkedet af PTA (det vigtigste råmateriale til fremstilling af PET) produceret i Pakistan på 7,5 % af fakturasalgsprisen. |
| --- | --- |

(93)

Med ordningen ydes der en finansiel refusion for køb på hjemmemarkedet af PTA (det vigtigste råmateriale til fremstilling af PET) produceret i Pakistan på 7,5 % af fakturasalgsprisen.

a)   Retsgrundlag

| (94) | Ordningen er fastlagt på grundlag af SRO nr. 1045(I)/2008 af 9. september 2008 og ændret ved SRO nr. 1299(I)/2008 af 22. december 2008 og giver alle forbrugere og brugere af PTA mulighed for at opnå en refusion på 7,5 % af deres køb af PTA på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(94)

Ordningen er fastlagt på grundlag af SRO nr. 1045(I)/2008 af 9. september 2008 og ændret ved SRO nr. 1299(I)/2008 af 22. december 2008 og giver alle forbrugere og brugere af PTA mulighed for at opnå en refusion på 7,5 % af deres køb af PTA på hjemmemarkedet.

b)   Støtteberettigelse

| (95) | Denne ordning er en kompensation til brugere eller forbrugere af PTA, som er opført i førnævnte SRO, og til andre brugere, der godkendes af Ministry of Textile Industry, som dermed bliver støtteberettigede i fremtiden. Kompensationsordningen skal udligne virkningen af lokalt købt eller importeret PTA gennem Pakistans nationalbank. Ansøgningsskemaerne til denne ordning findes i bilagene til SRO'erne. En liste over modtagervirksomheder under denne ordning findes desuden også i SRO nr. 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Denne ordning er en kompensation til brugere eller forbrugere af PTA, som er opført i førnævnte SRO, og til andre brugere, der godkendes af Ministry of Textile Industry, som dermed bliver støtteberettigede i fremtiden. Kompensationsordningen skal udligne virkningen af lokalt købt eller importeret PTA gennem Pakistans nationalbank. Ansøgningsskemaerne til denne ordning findes i bilagene til SRO'erne. En liste over modtagervirksomheder under denne ordning findes desuden også i SRO nr. 1045(I)/2008.

c)   Praktisk gennemførelse

| (96) | Denne refusion er en kompensationsstøtte/toldbeskyttelse for polyesterindustrien og administreres af Pakistans nationalbank. Ved import af PTA opkræves der en told på 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Denne refusion er en kompensationsstøtte/toldbeskyttelse for polyesterindustrien og administreres af Pakistans nationalbank. Ved import af PTA opkræves der en told på 7,5 %.

| (97) | Købes PTA fra en pakistansk fremstiller, der producerer PTA lokalt, fremgår en priskomponent på 7,5 % af den faktura, som PTA-producenten på hjemmemarkedet sender til køberen. Køberen opnår derefter efter anmodning en refusion på 7,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Købes PTA fra en pakistansk fremstiller, der producerer PTA lokalt, fremgår en priskomponent på 7,5 % af den faktura, som PTA-producenten på hjemmemarkedet sender til køberen. Køberen opnår derefter efter anmodning en refusion på 7,5 %.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (98) | Undersøgelsen fastslog, at denne ordning i praksis udgør en direkte finansiering til polyesterindustrien i Pakistan. SRO'erne har til formål af gøre det lettere at anskaffe lokalt produceret PTA. Denne støtte til lokalt produceret PTA betragtes som en direkte finansiering til køberen. Undersøgelsen fastslog, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent udtrykkeligt fremgik af listen i den relevante SRO som modtager under denne ordning. Kun otte virksomheder fremgik af den relevante SRO som støtteberettigede parter under denne ordning. Den samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede således fordele af PTA-kompensationsordningen. |
| --- | --- |

(98)

Undersøgelsen fastslog, at denne ordning i praksis udgør en direkte finansiering til polyesterindustrien i Pakistan. SRO'erne har til formål af gøre det lettere at anskaffe lokalt produceret PTA. Denne støtte til lokalt produceret PTA betragtes som en direkte finansiering til køberen. Undersøgelsen fastslog, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent udtrykkeligt fremgik af listen i den relevante SRO som modtager under denne ordning. Kun otte virksomheder fremgik af den relevante SRO som støtteberettigede parter under denne ordning. Den samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede således fordele af PTA-kompensationsordningen.

e)   Konklusion

| (99) | Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag i form af en direkte overførsel af midler, hvilket har medført en klar fordel for modtagervirksomheden. |
| --- | --- |

(99)

Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag i form af en direkte overførsel af midler, hvilket har medført en klar fordel for modtagervirksomheden.

| (100) | Ordningen er desuden specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra b), idet subsidiet er betinget af anvendelsen af indenlandske varer frem for importerede varer. |
| --- | --- |

(100)

Ordningen er desuden specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra b), idet subsidiet er betinget af anvendelsen af indenlandske varer frem for importerede varer.

| (101) | Dette subsidie kan desuden også betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), idet lovgivningen udtrykkeligt begrænser adgangen til denne ordning til kun at omfatte visse virksomheder i polyesterindustrien. |
| --- | --- |

(101)

Dette subsidie kan desuden også betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), idet lovgivningen udtrykkeligt begrænser adgangen til denne ordning til kun at omfatte visse virksomheder i polyesterindustrien.

| (102) | Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(102)

Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (103) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af den finansielle refusion, som er indberettet i den samarbejdsvillige eksporterende producents regnskaber. |
| --- | --- |

(103)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af den finansielle refusion, som er indberettet i den samarbejdsvillige eksporterende producents regnskaber.

| (104) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(104)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (105) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 2,38 %.

IV.   
  Final Tax Regime (FTR)

| (106) | Under denne ordning kan en virksomhed få fordel af en særlig afgiftsordning for virksomhedens eksportomsætning. |
| --- | --- |

(106)

Under denne ordning kan en virksomhed få fordel af en særlig afgiftsordning for virksomhedens eksportomsætning.

a)   Retsgrundlag

| (107) | Ordningen er fastlagt på grundlag af afsnit 154 og 169 i Income Tax Ordinance, 2001 (ITO) og afsnit IV af del III af First Schedule til ITO 2001. |
| --- | --- |

(107)

Ordningen er fastlagt på grundlag af afsnit 154 og 169 i Income Tax Ordinance, 2001 (ITO) og afsnit IV af del III af First Schedule til ITO 2001.

b)   Støtteberettigelse

| (108) | Denne ordning er et system til opkrævning af indtægter på grundlag af eksportomsætning og er tilgængelig for alle eksportører i forbindelse med indtægter ved salg af varer. |
| --- | --- |

(108)

Denne ordning er et system til opkrævning af indtægter på grundlag af eksportomsætning og er tilgængelig for alle eksportører i forbindelse med indtægter ved salg af varer.

c)   Praktisk gennemførelse

| (109) | En kildeskat på 1 % trækkes af en autoriseret bank fra værdien af eksporttransaktionen i forbindelse med indtjeningen i udenlandsk valuta, uanset om virksomheden opnår fortjeneste. Samtidig er virksomhedernes skattepligtige indkomst i forbindelse med deres hjemmemarkedsaktiviteter underlagt en indkomstskat på 35 %. |
| --- | --- |

(109)

En kildeskat på 1 % trækkes af en autoriseret bank fra værdien af eksporttransaktionen i forbindelse med indtjeningen i udenlandsk valuta, uanset om virksomheden opnår fortjeneste. Samtidig er virksomhedernes skattepligtige indkomst i forbindelse med deres hjemmemarkedsaktiviteter underlagt en indkomstskat på 35 %.

| (110) | Dette skattefradrag, som anvendes direkte på indtjeningen i udenlandsk valuta, betragtes som en endelig indkomstskat som følge af eksporttransaktioner. Eventuelle udgifter i forbindelse med eksportomsætningen kan ikke fradrages. |
| --- | --- |

(110)

Dette skattefradrag, som anvendes direkte på indtjeningen i udenlandsk valuta, betragtes som en endelig indkomstskat som følge af eksporttransaktioner. Eventuelle udgifter i forbindelse med eksportomsætningen kan ikke fradrages.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (111) | Undersøgelsen fastslog, at ordningen i praksis giver eksportørerne en speciel og favorabel skattebehandling. Selv om andelen af udgifter i forbindelse med eksportomsætningen ikke kan trækkes fra, udgør den lave skattesats på 1 % af den samlede eksportomsætning en fordelagtig skatteordning i sammenligning med den normale skatteordning, hvor der anvendes en højere skattesats på 35 % på den normale indkomst, forudsat at fortjenesten fra eksport beskattes lavere end fortjenesten på hjemmemarkedssalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede fordele under FTR-ordningen. |
| --- | --- |

(111)

Undersøgelsen fastslog, at ordningen i praksis giver eksportørerne en speciel og favorabel skattebehandling. Selv om andelen af udgifter i forbindelse med eksportomsætningen ikke kan trækkes fra, udgør den lave skattesats på 1 % af den samlede eksportomsætning en fordelagtig skatteordning i sammenligning med den normale skatteordning, hvor der anvendes en højere skattesats på 35 % på den normale indkomst, forudsat at fortjenesten fra eksport beskattes lavere end fortjenesten på hjemmemarkedssalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent opnåede fordele under FTR-ordningen.

e)   Konklusion

| (112) | For så vidt, at denne skatteordning resulterer i fortjeneste, idet eksporten beskattes lavere end hjemmemarkedssalg, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, betragtes denne ordning som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden. |
| --- | --- |

(112)

For så vidt, at denne skatteordning resulterer i fortjeneste, idet eksporten beskattes lavere end hjemmemarkedssalg, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, betragtes denne ordning som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden.

| (113) | Subsidiet kan desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da subsidiet er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(113)

Subsidiet kan desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da subsidiet er betinget af eksportresultater.

| (114) | Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(114)

Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (115) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af den samlede skat, der skal betales, i henhold til indkomsten vedrørende de indtægter, der er underlagt FTR (eksport), efter fradrag af den FTR, der er betalt (1 % af eksportomsætningen). Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(115)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. Den fordel, som modtageren har opnået, betragtes som det samlede beløb af den samlede skat, der skal betales, i henhold til indkomsten vedrørende de indtægter, der er underlagt FTR (eksport), efter fradrag af den FTR, der er betalt (1 % af eksportomsætningen). Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (116) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 1,95 %.

V.   
  Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme (LTF-EOP)

| (117) | Formålet med langtidsfinansieringen for eksportorienterede projekter (LTF-EOP) er at give finansieringsinstitutter, der kan få adgang til ordningen, mulighed for at yde finansieringsmuligheder på attraktive vilkår til lånere til import af maskiner, anlæg og udstyr samt dertil. |
| --- | --- |

(117)

Formålet med langtidsfinansieringen for eksportorienterede projekter (LTF-EOP) er at give finansieringsinstitutter, der kan få adgang til ordningen, mulighed for at yde finansieringsmuligheder på attraktive vilkår til lånere til import af maskiner, anlæg og udstyr samt dertil.

a)   Retsgrundlag

| (118) | Retsgrundlaget findes i afsnit 12(2)(a)/12(4)(c) og afsnit 22 sammenholdt med 7(2)(d) i State Bank of Pakistan Act fra 1956. De nærmere detaljer om ordningen findes i State Bank of Pakistan (»SBP«) Circular nr. 14 af 18. maj 2004. |
| --- | --- |

(118)

Retsgrundlaget findes i afsnit 12(2)(a)/12(4)(c) og afsnit 22 sammenholdt med 7(2)(d) i State Bank of Pakistan Act fra 1956. De nærmere detaljer om ordningen findes i State Bank of Pakistan (»SBP«) Circular nr. 14 af 18. maj 2004.

b)   Støtteberettigelse

| (119) | Det fremgår udtrykkeligt af SBP Circular nr. 14 af 18. maj 2004, at virksomheder, der direkte eller indirekte eksporterer mindst 50 % af deres årlige produktion, er støtteberettigede til finansiering under denne ordning. |
| --- | --- |

(119)

Det fremgår udtrykkeligt af SBP Circular nr. 14 af 18. maj 2004, at virksomheder, der direkte eller indirekte eksporterer mindst 50 % af deres årlige produktion, er støtteberettigede til finansiering under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse

| (120) | Deltagende finansieringsinstitutter, som er godkendt til FTF-EOP-ordningen, opfylder SBP's kapitaltilstrækkelighedskrav. Sådanne institutter kan yde langtidsfinansiering i indtil 71⁄2 år til deres lånere. |
| --- | --- |

(120)

Deltagende finansieringsinstitutter, som er godkendt til FTF-EOP-ordningen, opfylder SBP's kapitaltilstrækkelighedskrav. Sådanne institutter kan yde langtidsfinansiering i indtil 71⁄2 år til deres lånere.

| (121) | Kreditter, der ydes til disse virksomheder, kan derefter anvendes til forskellige formål (modernisering af fabrikker, køb af lokalt fremstillede anlæg og maskiner, import af maskiner mv.). |
| --- | --- |

(121)

Kreditter, der ydes til disse virksomheder, kan derefter anvendes til forskellige formål (modernisering af fabrikker, køb af lokalt fremstillede anlæg og maskiner, import af maskiner mv.).

| (122) | Bankerne kan kræve en rente af låneren på op til 3 % over den rente, der er meddelt af SBP. Renterne ved finansiering under LTF-EOP-ordningen er benchmarkede med det vejede gennemsnitlige udbytte af 12-måneders statsgældsbeviser og treårige samt femårige pakistanske obligationer, afhængigt af finansieringsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Bankerne kan kræve en rente af låneren på op til 3 % over den rente, der er meddelt af SBP. Renterne ved finansiering under LTF-EOP-ordningen er benchmarkede med det vejede gennemsnitlige udbytte af 12-måneders statsgældsbeviser og treårige samt femårige pakistanske obligationer, afhængigt af finansieringsperioden.

| (123) | Efter udbetaling af lånet kan bankerne henvende sig til det pågældende kontor i SBP og opnå refinansiering af det udbetalte lånebeløb. |
| --- | --- |

(123)

Efter udbetaling af lånet kan bankerne henvende sig til det pågældende kontor i SBP og opnå refinansiering af det udbetalte lånebeløb.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (124) | Selv om denne ordning ophørte i juni 2007, har den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent stadig fordel af ordningen, da der er tale om en langtidsfinansiering, og fordelen blev anvendt i april 2005 for en periode på 71⁄2 år. |
| --- | --- |

(124)

Selv om denne ordning ophørte i juni 2007, har den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent stadig fordel af ordningen, da der er tale om en langtidsfinansiering, og fordelen blev anvendt i april 2005 for en periode på 71⁄2 år.

| (125) | Under denne ordning fastsætter SBP et obligatorisk loft for rentesatser, der gælder for langtidslån. |
| --- | --- |

(125)

Under denne ordning fastsætter SBP et obligatorisk loft for rentesatser, der gælder for langtidslån.

| (126) | Eksportører kan således opnå langfristede lån til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(126)

Eksportører kan således opnå langfristede lån til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.

e)   Konklusion

| (127) | Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som altså er en del af regeringen, som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser. |
| --- | --- |

(127)

Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som altså er en del af regeringen, som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser.

| (128) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at SBP falder under definitionen af en »regering«, jf. grundforordningens artikel 2, litra b). Den er 100 % statsejet og forfølger mål for den offentlige politik. SBP udfører alle de funktioner, der tildeles centralbanker, herunder udstedelse af pengesedler, forskrifter og tilsyn med det finansielle system, optræder som bankernes bank, udlåner i sidste instans, regeringens bank, fører valutapolitik, forvaltning af den offentlige gæld, forvalter udenlandsk valuta, udvikling af de finansielle rammer, institutionalisering af opsparing og investeringer, tilbyder uddannelsesmuligheder til bankerne og yder kredit til prioriterede sektorer. |
| --- | --- |

(128)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at SBP falder under definitionen af en »regering«, jf. grundforordningens artikel 2, litra b). Den er 100 % statsejet og forfølger mål for den offentlige politik. SBP udfører alle de funktioner, der tildeles centralbanker, herunder udstedelse af pengesedler, forskrifter og tilsyn med det finansielle system, optræder som bankernes bank, udlåner i sidste instans, regeringens bank, fører valutapolitik, forvaltning af den offentlige gæld, forvalter udenlandsk valuta, udvikling af de finansielle rammer, institutionalisering af opsparing og investeringer, tilbyder uddannelsesmuligheder til bankerne og yder kredit til prioriterede sektorer.

| (129) | Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen, hvad angår kriterierne for støtteberettigelse, udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(129)

Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen, hvad angår kriterierne for støtteberettigelse, udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater.

| (130) | Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(130)

Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (131) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter. |
| --- | --- |

(131)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter.

| (132) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning af den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(132)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning af den pågældende vare i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (133) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 0,60 %.

VI.   
  Export Finance Scheme from the State Bank of Pakistan (EFS)

| (134) | Med korttidsfinansiering under EFS-ordningen får eksportørerne finansieringsmuligheder via forretningsbanker til eksport af alle fremstillede varer. Denne ordning er primært en kortsigtet facilitet for driftskapital i en periode på højst 180 dage |
| --- | --- |

(134)

Med korttidsfinansiering under EFS-ordningen får eksportørerne finansieringsmuligheder via forretningsbanker til eksport af alle fremstillede varer. Denne ordning er primært en kortsigtet facilitet for driftskapital i en periode på højst 180 dage

a)   Retsgrundlag

| (135) | Retsgrundlaget findes i afsnit 7(2)(a)/7(4)(c) og afsnit 22 sammenholdt med 7(2)(d) i State Bank of Pakistan Act fra 1956. De nærmere detaljer er fastlagt i SBP Circular nr. 35 af 28. september 2001 og Circular nr. 44 af 17. december 1998. |
| --- | --- |

(135)

Retsgrundlaget findes i afsnit 7(2)(a)/7(4)(c) og afsnit 22 sammenholdt med 7(2)(d) i State Bank of Pakistan Act fra 1956. De nærmere detaljer er fastlagt i SBP Circular nr. 35 af 28. september 2001 og Circular nr. 44 af 17. december 1998.

b)   Støtteberettigelse

| (136) | Eksportører kan få fordel under EFS-ordningen ved at ansøge en forretningsbank herom og opfylde de øvrige krav, som stilles af finansieringsinstituttet. Lånebeslutningen træffes af banken i henhold til dens interne lånepolitik. |
| --- | --- |

(136)

Eksportører kan få fordel under EFS-ordningen ved at ansøge en forretningsbank herom og opfylde de øvrige krav, som stilles af finansieringsinstituttet. Lånebeslutningen træffes af banken i henhold til dens interne lånepolitik.

c)   Praktisk gennemførelse

| (137) | Denne fordel kan indrømmes på grundlag af både eksporttransaktioner og eksportresultater. |
| --- | --- |

(137)

Denne fordel kan indrømmes på grundlag af både eksporttransaktioner og eksportresultater.

| (138) | Under denne transaktionsbaserede facilitet yder banken finansiering til en eksportør på grundlag af en fast eksportordre/-remburs for en periode på højst 180 dage. Finansieringsfaciliteten kan anvendes før forsendelse til anskaffelse af råvarer og til fremstilling af de varer, der skal eksporteres. Finansiering efter forsendelse kan ydes til varer, der allerede er sendt til importøren i udlandet, indtil de eksporterede varer bliver betalt eller i 180 dage, hvis dette er tidligere. |
| --- | --- |

(138)

Under denne transaktionsbaserede facilitet yder banken finansiering til en eksportør på grundlag af en fast eksportordre/-remburs for en periode på højst 180 dage. Finansieringsfaciliteten kan anvendes før forsendelse til anskaffelse af råvarer og til fremstilling af de varer, der skal eksporteres. Finansiering efter forsendelse kan ydes til varer, der allerede er sendt til importøren i udlandet, indtil de eksporterede varer bliver betalt eller i 180 dage, hvis dette er tidligere.

| (139) | Under den resultatbaserede facilitet ydes denne revolverende finansiering til eksportører for indtil 50 % af virksomhedens eksportresultater i det foregående år. Eksportørerne kan gøre brug af denne finansieringsmulighed i en periode på 180 dage. Hele beløbet af faciliteten skal tilbagebetales efter anvendelse. |
| --- | --- |

(139)

Under den resultatbaserede facilitet ydes denne revolverende finansiering til eksportører for indtil 50 % af virksomhedens eksportresultater i det foregående år. Eksportørerne kan gøre brug af denne finansieringsmulighed i en periode på 180 dage. Hele beløbet af faciliteten skal tilbagebetales efter anvendelse.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (140) | Denne ordning omfatter en kortfristet eksportkredit fra forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har fordel af denne ordning både i forbindelse med salg på hjemmemarkedet og til eksport. |
| --- | --- |

(140)

Denne ordning omfatter en kortfristet eksportkredit fra forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har fordel af denne ordning både i forbindelse med salg på hjemmemarkedet og til eksport.

| (141) | Ordningens forhøjede sats benchmarkes med det vejede gennemsnitlige udbytte af 6-måneders pakistanske statsgældsbeviser. |
| --- | --- |

(141)

Ordningens forhøjede sats benchmarkes med det vejede gennemsnitlige udbytte af 6-måneders pakistanske statsgældsbeviser.

| (142) | Eksportører kan således opnå finansieringsfaciliteter til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kortfristede kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(142)

Eksportører kan således opnå finansieringsfaciliteter til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kortfristede kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.

e)   Konklusion

| (143) | Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser. |
| --- | --- |

(143)

Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser.

| (144) | Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen vedrørende kriterierne for støtteberettigelse udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(144)

Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen vedrørende kriterierne for støtteberettigelse udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater.

| (145) | Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(145)

Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (146) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter. |
| --- | --- |

(146)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter.

| (147) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(147)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (148) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 2,22 %.

VII.   
  Finance under F.E. Circular No. 25 of the State Bank of Pakistan

| (149) | Denne ordning omfatter en kortfristet finansieringsfacilitet til eksport og import, som ydes af forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan. |
| --- | --- |

(149)

Denne ordning omfatter en kortfristet finansieringsfacilitet til eksport og import, som ydes af forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan.

a)   Retsgrundlag

| (150) | Denne finansieringsfacilitet reguleres af F.E. Circular nr. 25 af 20. juni 1998, som ændret ved F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002. |
| --- | --- |

(150)

Denne finansieringsfacilitet reguleres af F.E. Circular nr. 25 af 20. juni 1998, som ændret ved F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002.

b)   Støtteberettigelse

| (151) | Alle eksportører og importører kan gøre brug af denne kortfristede finansiering. |
| --- | --- |

(151)

Alle eksportører og importører kan gøre brug af denne kortfristede finansiering.

c)   Praktisk gennemførelse

| (152) | Under denne ordning kan bankerne bruge/investere dollarbeholdning til at finansiere importører og eksportører. Dette lån ydes ud af dollarbeholdninger/interbankinvesteringer i dollar, men udbetales i et tilsvarende beløb i rupees. Banker yder finansieringen i henhold til F.E. Circular nr. 25 (»F.E. 25«) på grundlag af dokumentation for handelstransaktioner. |
| --- | --- |

(152)

Under denne ordning kan bankerne bruge/investere dollarbeholdning til at finansiere importører og eksportører. Dette lån ydes ud af dollarbeholdninger/interbankinvesteringer i dollar, men udbetales i et tilsvarende beløb i rupees. Banker yder finansieringen i henhold til F.E. Circular nr. 25 (»F.E. 25«) på grundlag af dokumentation for handelstransaktioner.

| (153) | Som det fremgår af F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002 er det i tilfælde af lån til eksportører muligt at tilpasse indtægterne i udenlandsk valuta fra eksport til tilbagebetaling af lånet og fortjenesten/renten i denne forbindelse, hvis eksportøren har afleveret hele låneprovenuet til en bank mod udbetaling i rupees. Den kommercielle lånefacilitet under F.E. 25-ordningen er fuldstændig selvlikviderende med indtægter fra eksporttransaktioner. |
| --- | --- |

(153)

Som det fremgår af F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002 er det i tilfælde af lån til eksportører muligt at tilpasse indtægterne i udenlandsk valuta fra eksport til tilbagebetaling af lånet og fortjenesten/renten i denne forbindelse, hvis eksportøren har afleveret hele låneprovenuet til en bank mod udbetaling i rupees. Den kommercielle lånefacilitet under F.E. 25-ordningen er fuldstændig selvlikviderende med indtægter fra eksporttransaktioner.

| (154) | Som det fremgår af F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002 kan finansieringsfaciliteten for import kun anvendes fra datoen for den faktiske gennemførelse af importbetalingen i udenlandsk valuta ved at oprette et lån i udenlandsk valuta til importøren. Sådanne lån kan ikke overstige seks måneder fra datoen for udbetalingen til importøren. |
| --- | --- |

(154)

Som det fremgår af F.E. Circular nr. 05 af 23. august 2002 kan finansieringsfaciliteten for import kun anvendes fra datoen for den faktiske gennemførelse af importbetalingen i udenlandsk valuta ved at oprette et lån i udenlandsk valuta til importøren. Sådanne lån kan ikke overstige seks måneder fra datoen for udbetalingen til importøren.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (155) | Denne ordning omfatter en kortfristet eksportkredit fra forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan. |
| --- | --- |

(155)

Denne ordning omfatter en kortfristet eksportkredit fra forretningsbanker til præferentielle rentesatser, som fastsættes af State Bank of Pakistan.

| (156) | Renten/den forhøjede sats for denne finansiering benchmarkes til LIBOR-renten plus en margen, som bankerne fastsætter. |
| --- | --- |

(156)

Renten/den forhøjede sats for denne finansiering benchmarkes til LIBOR-renten plus en margen, som bankerne fastsætter.

| (157) | Eksportører kan således opnå finansieringsfaciliteter til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kortfristede kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(157)

Eksportører kan således opnå finansieringsfaciliteter til præferentielle rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kortfristede kommercielle kreditter, der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.

e)   Konklusion

| (158) | Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser. |
| --- | --- |

(158)

Denne ordning skal betragtes som et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), og artikel 3, stk. 2, da den omfatter et finansielt bidrag i form af en statslig praksis, der omfatter en offentlig myndighed (dvs. SBP), som instruerer forretningsbanker i at udføre de funktioner, der er opført i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), (dvs. direkte overførsel af midler i form af lån). Modtagervirksomheden opnår en fordel i form af præferentielle rentesatser.

| (159) | Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen, hvad angår kriterierne for støtteberettigelse, udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(159)

Dette subsidie kan i betragtning af ovenstående desuden betragtes som specifikt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), da lovgivningen, hvad angår kriterierne for støtteberettigelse, udtrykkeligt yder et subsidie, der er betinget af eksportresultater.

| (160) | Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(160)

Subsidiet betragtes derfor som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (161) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter. |
| --- | --- |

(161)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I henhold til grundforordningens artikel 6, litra b), beregnes modtagerens fordel ved at tage højde for forskellen mellem centralbankens (State Bank of Pakistan) kreditloft og rentesatserne for kommercielle kreditter.

| (162) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(162)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede eksportomsætning i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (163) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den eksporterende producent i forbindelse med denne ordning, er på 0,06 %.

3.2.2.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (164) | I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Pakistan 9,79 %, udtrykt i værdi. |
| --- | --- |

(164)

I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Pakistan 9,79 %, udtrykt i værdi.

3.3.   De Forenede Arabiske Emirater (UAE)

| (165) | På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:






  I) | Federal Law No. 1 of 1979 |
| --- | --- | --- |

(165)

På grundlag af oplysningerne i klagen og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at en offentlig myndighed yder subsidier:

I)

Federal Law No. 1 of 1979

| II) | Free Trade Zone |
| --- | --- |

II)

Free Trade Zone

3.3.1.   Særordninger

I.   
  Federal Law No. 1 of 1979

| (166) | Denne ordning giver mulighed for toldfri import af råvarer, pakningsmaterialer og kapitalgoder til nultold. |
| --- | --- |

(166)

Denne ordning giver mulighed for toldfri import af råvarer, pakningsmaterialer og kapitalgoder til nultold.

a)   Retsgrundlag

| (167) | Ordningen er fastlagt på grundlag af Federal Law Nr. 1 af 1979, Organising Industrial Affairs. |
| --- | --- |

(167)

Ordningen er fastlagt på grundlag af Federal Law Nr. 1 af 1979, Organising Industrial Affairs.

b)   Støtteberettigelse

| (168) | For at gøre brug af fordele under ovennævnte Federal Law skal der indhentes en Industrial Licence (erhvervslicens), som udstedes af Ministry of Finance and Industry (finans- og erhvervsministeriet). |
| --- | --- |

(168)

For at gøre brug af fordele under ovennævnte Federal Law skal der indhentes en Industrial Licence (erhvervslicens), som udstedes af Ministry of Finance and Industry (finans- og erhvervsministeriet).

| (169) | Licenser til erhvervsprojekter kan i henhold til artikel 8 i Federal Law udelukkende udstedes til borgere i De Forenede Arabiske Emirater eller til virksomheder, hvor mindst 51 % af aktiekapitalen er lokalt ejet, og forudsat at direktøren er fra De Forenede Arabiske Emirater, eller at bestyrelsen overvejende består af lokale borgere. |
| --- | --- |

(169)

Licenser til erhvervsprojekter kan i henhold til artikel 8 i Federal Law udelukkende udstedes til borgere i De Forenede Arabiske Emirater eller til virksomheder, hvor mindst 51 % af aktiekapitalen er lokalt ejet, og forudsat at direktøren er fra De Forenede Arabiske Emirater, eller at bestyrelsen overvejende består af lokale borgere.

| (170) | Samme Federal Law indeholder desuden en række andre krav til støtteberettigelse, som parterne skal opfylde: Anlægskapitalen skal mindst udgøre 250 000 Dirhams, der skal mindst være 10 medarbejdere, og den indsatte drivkraft skal overstige 5 hestekræfter (artikel 2). Et andet krav er, at 25 % af medarbejderne skal være lokale, men ministeren kan træffe beslutning om undtagelser herfor eller nedsætte procentsatsen (artikel 33). I henhold til artikel 13 vurderes ansøgningen om erhvervsprojekter ud fra følgende: erhvervsprojekter under programmet for erhvervsudvikling i De Forende Arabiske Emirater og aftaler med arabiske lande, krav om lokalt forbrug. Projekter, der opfylder kravene i artikel 13 og er konkurrencedygtige og eksportorienterede, får under artikel 21 særlig prioritet i forbindelse med tildeling af privilegier. |
| --- | --- |

(170)

Samme Federal Law indeholder desuden en række andre krav til støtteberettigelse, som parterne skal opfylde: Anlægskapitalen skal mindst udgøre 250 000 Dirhams, der skal mindst være 10 medarbejdere, og den indsatte drivkraft skal overstige 5 hestekræfter (artikel 2). Et andet krav er, at 25 % af medarbejderne skal være lokale, men ministeren kan træffe beslutning om undtagelser herfor eller nedsætte procentsatsen (artikel 33). I henhold til artikel 13 vurderes ansøgningen om erhvervsprojekter ud fra følgende: erhvervsprojekter under programmet for erhvervsudvikling i De Forende Arabiske Emirater og aftaler med arabiske lande, krav om lokalt forbrug. Projekter, der opfylder kravene i artikel 13 og er konkurrencedygtige og eksportorienterede, får under artikel 21 særlig prioritet i forbindelse med tildeling af privilegier.

| (171) | Ud fra ansøgningen og den medfølgende dokumentation anbefaler et relevant udvalg under finans- og erhvervsministeriet ministeren af godkende eller afvise ansøgningen. Ministeren træffer i henhold til artikel 12 i Federal Law No. 1 beslutning om at udstede tilladelsen. |
| --- | --- |

(171)

Ud fra ansøgningen og den medfølgende dokumentation anbefaler et relevant udvalg under finans- og erhvervsministeriet ministeren af godkende eller afvise ansøgningen. Ministeren træffer i henhold til artikel 12 i Federal Law No. 1 beslutning om at udstede tilladelsen.

c)   Praktisk gennemførelse

| (172) | Ansøgeren skal for at falde under anvendelsesområdet for ordningen overholde følgende procedure: Ansøgningen om erhvervslicens sendes til finans- og erhvervsministeriet; ministeriet udsteder erhvervslicensen; godkendelse af toldfri import gennem online-ansøgning. |
| --- | --- |

(172)

Ansøgeren skal for at falde under anvendelsesområdet for ordningen overholde følgende procedure: Ansøgningen om erhvervslicens sendes til finans- og erhvervsministeriet; ministeriet udsteder erhvervslicensen; godkendelse af toldfri import gennem online-ansøgning.

| (173) | Det pågældende ministerium har iværksat et Electronic Industrial System (»EIS«) til denne ordning og udgivet en brugermanual som vejledning for brugere af ordningen. EIS er et onlinesystem iværksat af ministeriet. Brugerne får direkte adgang til deres respektive licenser. Samtidig kan Industrial Development Department under ministeriet føre overordnet tilsyn med ordningen og kontrollere brugen af de fordele, som virksomhederne har fået tildelt. |
| --- | --- |

(173)

Det pågældende ministerium har iværksat et Electronic Industrial System (»EIS«) til denne ordning og udgivet en brugermanual som vejledning for brugere af ordningen. EIS er et onlinesystem iværksat af ministeriet. Brugerne får direkte adgang til deres respektive licenser. Samtidig kan Industrial Development Department under ministeriet føre overordnet tilsyn med ordningen og kontrollere brugen af de fordele, som virksomhederne har fået tildelt.

| (174) | Brugere af ordningen har særlig adgang til EIS, hvor de kan se lister over de respektive råvarer, de anvender i virksomhedens produktionsproces (varenavn, HS-kode, måleenhed, samlet mængde – dvs. varens mængde – og resterende mængde, dvs. resterende mængde af denne vare, som virksomheden kan få toldfritagelse for). Der skal indgives en onlineansøgning for hver importtransaktion for at få en særlig kode, der giver ret til at få varerne toldfrit gennem tolden. Industrial Development Department kan afvise ansøgninger om toldfritagelse for råvarer, hvis den ansøgte mængde overstiger den resterende mængde af denne vare. Industrial Development Department kan desuden afvise toldfritagelsen for kapitalgoder, der ikke indgår i erhvervsprojektet. I sidstnævnte tilfælde baseres beslutningen på de oplysninger, som virksomheden indsendte, da den tilmeldtes ordningen. Efter et afslag kan virksomheden i systemet gennemgå alle oplysninger og begrundelsen for afslaget og kan således anmode om yderligere begrundelser. |
| --- | --- |

(174)

Brugere af ordningen har særlig adgang til EIS, hvor de kan se lister over de respektive råvarer, de anvender i virksomhedens produktionsproces (varenavn, HS-kode, måleenhed, samlet mængde – dvs. varens mængde – og resterende mængde, dvs. resterende mængde af denne vare, som virksomheden kan få toldfritagelse for). Der skal indgives en onlineansøgning for hver importtransaktion for at få en særlig kode, der giver ret til at få varerne toldfrit gennem tolden. Industrial Development Department kan afvise ansøgninger om toldfritagelse for råvarer, hvis den ansøgte mængde overstiger den resterende mængde af denne vare. Industrial Development Department kan desuden afvise toldfritagelsen for kapitalgoder, der ikke indgår i erhvervsprojektet. I sidstnævnte tilfælde baseres beslutningen på de oplysninger, som virksomheden indsendte, da den tilmeldtes ordningen. Efter et afslag kan virksomheden i systemet gennemgå alle oplysninger og begrundelsen for afslaget og kan således anmode om yderligere begrundelser.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (175) | Under kontrolbesøget blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har fordel af en generel toldfritagelse på import af råvarer, pakningsmaterialer og kapitalgoder uden særlige betingelser som f.eks. eksport af den endelige vare. Virksomheden er ikke ifølge en national eller lokal bestemmelse forpligtet til at føre en fortegnelse med henblik på efterfølgende kontrol, som udføres af de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(175)

Under kontrolbesøget blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent har fordel af en generel toldfritagelse på import af råvarer, pakningsmaterialer og kapitalgoder uden særlige betingelser som f.eks. eksport af den endelige vare. Virksomheden er ikke ifølge en national eller lokal bestemmelse forpligtet til at føre en fortegnelse med henblik på efterfølgende kontrol, som udføres af de kompetente myndigheder.

| (176) | Virksomheden skal indgive sine ansøgninger gennem onlinesystemet EIS med henblik på toldfri import, men der er dog ikke fundet retningslinjer, der viser på hvilket grundlag ansøgninger afvises eller godtages. |
| --- | --- |

(176)

Virksomheden skal indgive sine ansøgninger gennem onlinesystemet EIS med henblik på toldfri import, men der er dog ikke fundet retningslinjer, der viser på hvilket grundlag ansøgninger afvises eller godtages.

| (177) | De subsidieydende myndigheder har desuden ikke kendskab til det faktiske forbrug af toldfrit importerede råvarer. Virksomheden har kun indberettet det teoretiske forbrug via EIS. Siden virksomheden blev registeret i systemet, er de subsidieydende myndigheders kontrol udelukkende blevet udført elektronisk. Der er ikke fremlagt dokumentation for, at input/output-materialeudbyttet fra den første registrering kontrolleres og verificeres i alle tilfælde. Desuden har De Forende Arabiske Emiraters regering ikke gennemført en effektiv verifikationsordning. Myndighederne påstod, at de gennemfører kontrol via EIS og på grundlag af den dokumentation, som alle virksomheder skal indsende hvert år med henblik på fornyelse af deres licenser (oplysninger vedrørende den lokale erhvervslicens, reviderede regnskaber, produktions- og salgsdata mv.). Dette sker ikke desto mindre ved at se på virksomhedernes årlige indberetninger og sammenligne med deres første registrering og ikke den faktiske produktion. Der blev ikke fremlagt oplysninger, der kunne bekræfte, at myndighederne på noget tidspunkt i proceduren har kendskab til faktiske produktionsudbytte af råvarerne hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, der har fordel af denne ordning. |
| --- | --- |

(177)

De subsidieydende myndigheder har desuden ikke kendskab til det faktiske forbrug af toldfrit importerede råvarer. Virksomheden har kun indberettet det teoretiske forbrug via EIS. Siden virksomheden blev registeret i systemet, er de subsidieydende myndigheders kontrol udelukkende blevet udført elektronisk. Der er ikke fremlagt dokumentation for, at input/output-materialeudbyttet fra den første registrering kontrolleres og verificeres i alle tilfælde. Desuden har De Forende Arabiske Emiraters regering ikke gennemført en effektiv verifikationsordning. Myndighederne påstod, at de gennemfører kontrol via EIS og på grundlag af den dokumentation, som alle virksomheder skal indsende hvert år med henblik på fornyelse af deres licenser (oplysninger vedrørende den lokale erhvervslicens, reviderede regnskaber, produktions- og salgsdata mv.). Dette sker ikke desto mindre ved at se på virksomhedernes årlige indberetninger og sammenligne med deres første registrering og ikke den faktiske produktion. Der blev ikke fremlagt oplysninger, der kunne bekræfte, at myndighederne på noget tidspunkt i proceduren har kendskab til faktiske produktionsudbytte af råvarerne hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, der har fordel af denne ordning.

e)   Konklusion

| (178) | Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden, som får mulighed for toldfri import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke kan afvises at betragte denne ordning som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, særlig punkt i), bilag II og bilag III. De Forenede Arabiske Emiraters regering har påstået, at der ikke findes bestemmelser for toldgodtgørelsesordninger i De Forenede Arabiske Emirater. |
| --- | --- |

(178)

Ud fra ovenstående betragtes ordningen som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden, som får mulighed for toldfri import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke kan afvises at betragte denne ordning som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, særlig punkt i), bilag II og bilag III. De Forenede Arabiske Emiraters regering har påstået, at der ikke findes bestemmelser for toldgodtgørelsesordninger i De Forenede Arabiske Emirater.

| (179) | Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet adgangen er begrænset til visse virksomheder, og der ikke findes nogen objektive kriterier til begrænsning af støtteberettigelsen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra b). Hvad angår onlineansøgningerne, er den subsidieydende myndigheds kriterier for støtteberettigelse og udvælgelse af modtagere under ordningen en blanding af klare og objektive, men dog diskriminerende, kriterier (dvs. licenser kan kun udstedes til borgere fra De Forenede Arabiske Emirater, eller til virksomheder, hvor mindst 51 % af aktiekapitalen er lokalt ejet, og forudsat at direktøren er fra De Forenede Arabiske Emirater eller at bestyrelsen overvejende består af lokale borgere, 25 % af de ansatte skal være lokale borgere) og en række betingelser, som ikke er klart definerede (dvs. virksomhederne skal være etablerede i områder, som fastlægges af regeringen, opfylde betingelser i programmet for erhvervsudvikling i De Forende Arabiske Emirater og aftaler med arabiske lande, opfylde krav om lokalt forbrug, være konkurrencedygtige og eksportorienterede). Der findes ingen regler, der uddyber Industrial Development Departments rolle, som udelukkende er nævnt i ministeriets brugermanual og ikke i den Federal Law, som danner grundlag for ordningen. |
| --- | --- |

(179)

Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet adgangen er begrænset til visse virksomheder, og der ikke findes nogen objektive kriterier til begrænsning af støtteberettigelsen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra b). Hvad angår onlineansøgningerne, er den subsidieydende myndigheds kriterier for støtteberettigelse og udvælgelse af modtagere under ordningen en blanding af klare og objektive, men dog diskriminerende, kriterier (dvs. licenser kan kun udstedes til borgere fra De Forenede Arabiske Emirater, eller til virksomheder, hvor mindst 51 % af aktiekapitalen er lokalt ejet, og forudsat at direktøren er fra De Forenede Arabiske Emirater eller at bestyrelsen overvejende består af lokale borgere, 25 % af de ansatte skal være lokale borgere) og en række betingelser, som ikke er klart definerede (dvs. virksomhederne skal være etablerede i områder, som fastlægges af regeringen, opfylde betingelser i programmet for erhvervsudvikling i De Forende Arabiske Emirater og aftaler med arabiske lande, opfylde krav om lokalt forbrug, være konkurrencedygtige og eksportorienterede). Der findes ingen regler, der uddyber Industrial Development Departments rolle, som udelukkende er nævnt i ministeriets brugermanual og ikke i den Federal Law, som danner grundlag for ordningen.

| (180) | Der foreligger desuden ikke bevis for, at tildelingen af subsidier ikke er automatisk. I den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, får ministeren beføjelser til at træffe den endelige afgørelse om udstedelse af erhvervslicens uden nogen form for dokumentation, der viser, på hvilket grundlag ansøgningerne accepteres eller afvises. Myndighederne står desuden altid i en position, hvor de efter skøn kan tildele eller afvise de ønskede toldfritagelser. |
| --- | --- |

(180)

Der foreligger desuden ikke bevis for, at tildelingen af subsidier ikke er automatisk. I den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, får ministeren beføjelser til at træffe den endelige afgørelse om udstedelse af erhvervslicens uden nogen form for dokumentation, der viser, på hvilket grundlag ansøgningerne accepteres eller afvises. Myndighederne står desuden altid i en position, hvor de efter skøn kan tildele eller afvise de ønskede toldfritagelser.

| (181) | Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(181)

Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (182) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden, dvs. den ubetalte told på importen af råvarer i undersøgelsesperioden. Dette subsidiebeløb (tæller) er blevet fordelt over virksomhedens samlede salgsomsætning af den pågældende vare i UP. |
| --- | --- |

(182)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden, dvs. den ubetalte told på importen af råvarer i undersøgelsesperioden. Dette subsidiebeløb (tæller) er blevet fordelt over virksomhedens samlede salgsomsætning af den pågældende vare i UP.

| (183) | Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 5,02 %.

II.   
  Free Trade Zone (FTZ — frihandelsområde)

| (184) | Den eksporterende producent opererede under ordningen for Free Trade Zone of Ras Al Khaimah (frihandelsområde) fra oprettelsen og indtil maj 2008 og gjorde brug af fordelene ved toldfri import af kapitalgoder. |
| --- | --- |

(184)

Den eksporterende producent opererede under ordningen for Free Trade Zone of Ras Al Khaimah (frihandelsområde) fra oprettelsen og indtil maj 2008 og gjorde brug af fordelene ved toldfri import af kapitalgoder.

a)   Retsgrundlag

| (185) | Der findes ingen lovgivning vedrørende etableringen og forvaltningen af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Hvert emirat udsteder sin egen lovgivning og sine egne regler og har ansvaret for gennem toldmyndighederne at føre tilsyn med frihandelsområderne. |
| --- | --- |

(185)

Der findes ingen lovgivning vedrørende etableringen og forvaltningen af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Hvert emirat udsteder sin egen lovgivning og sine egne regler og har ansvaret for gennem toldmyndighederne at føre tilsyn med frihandelsområderne.

b)   Støtteberettigelse

| (186) | Der findes ingen særlige regler eller begrænsninger for støtteberettigelse med henblik på at etablere virksomhed i frihandelsområdet Ras Al Khaimah: alle nationale eller fuldt ejede udenlandske virksomheder kan etablere sig i frihandelsområdet. |
| --- | --- |

(186)

Der findes ingen særlige regler eller begrænsninger for støtteberettigelse med henblik på at etablere virksomhed i frihandelsområdet Ras Al Khaimah: alle nationale eller fuldt ejede udenlandske virksomheder kan etablere sig i frihandelsområdet.

c)   Praktisk gennemførelse

| (187) | De vigtigste fordele ved at etablere virksomhed i et frihandelsområde er, at man kan importere alle varer toldfrit (råvarer og andre vigtige materialer, hjælpematerialer, halvfabrikata, kapitalgoder) og træffe beslutning om virksomhedens ejerforhold uden statsligt indførte forudsætninger herfor. Varer, der fremstilles i et frihandelsområde, betragtes vedrørende oprindelse som varer fra De Forenede Arabiske Emirater. Når varerne udføres fra et frihandelsområde til hjemmemarkedet i De Forenede Arabiske Emirater, behandles de ikke desto mindre som udenlandske varer, dvs. der pålægges importafgifter ved varernes overgang til fri omsætning. |
| --- | --- |

(187)

De vigtigste fordele ved at etablere virksomhed i et frihandelsområde er, at man kan importere alle varer toldfrit (råvarer og andre vigtige materialer, hjælpematerialer, halvfabrikata, kapitalgoder) og træffe beslutning om virksomhedens ejerforhold uden statsligt indførte forudsætninger herfor. Varer, der fremstilles i et frihandelsområde, betragtes vedrørende oprindelse som varer fra De Forenede Arabiske Emirater. Når varerne udføres fra et frihandelsområde til hjemmemarkedet i De Forenede Arabiske Emirater, behandles de ikke desto mindre som udenlandske varer, dvs. der pålægges importafgifter ved varernes overgang til fri omsætning.

| (188) | Selv om en virksomhed i et frihandelsområde har fordel af toldfri import og eksport, skal der indsendes toldangivelser til det kompetente toldkontor i forbindelse med importen. Virksomheden skal forsyne toldmyndigheden på importstedet med en bankgaranti. De importerede varer toldbehandles af myndighederne via en indgangs-/udgangsformular. Ved modtagelse af varerne på frihandelsområdets indgangs-/importsted inspicerer toldmyndighederne i området de modtagne varer og undertegner derefter indgangs-/udgangsformularen, hvis alt er i orden. Denne formular, som er underskrevet af det modtagende toldkontrolsted, sendes tilbage til toldmyndighederne på indgangsstedet med henblik på at frigive bankgarantien. |
| --- | --- |

(188)

Selv om en virksomhed i et frihandelsområde har fordel af toldfri import og eksport, skal der indsendes toldangivelser til det kompetente toldkontor i forbindelse med importen. Virksomheden skal forsyne toldmyndigheden på importstedet med en bankgaranti. De importerede varer toldbehandles af myndighederne via en indgangs-/udgangsformular. Ved modtagelse af varerne på frihandelsområdets indgangs-/importsted inspicerer toldmyndighederne i området de modtagne varer og undertegner derefter indgangs-/udgangsformularen, hvis alt er i orden. Denne formular, som er underskrevet af det modtagende toldkontrolsted, sendes tilbage til toldmyndighederne på indgangsstedet med henblik på at frigive bankgarantien.

d)   Resultaterne af undersøgelsen

| (189) | Under kontrolbesøget blev det konstateret, at der ikke findes konkrete, obligatoriske og offentligt tilgængelige kriterier, som lægges til grund for den subsidieydende myndigheds beslutning om, hvem der kan etablere virksomhed i frihandelsområdet. En virksomhed, der ønsker at etablere sig i dette område, skal indgive en ansøgning til myndighederne i Emiratet Ras Al Khaimah, men der findes ingen lovgivning eller retningslinjer for, på hvilket grundlag en ansøgning accepteres eller afvises. |
| --- | --- |

(189)

Under kontrolbesøget blev det konstateret, at der ikke findes konkrete, obligatoriske og offentligt tilgængelige kriterier, som lægges til grund for den subsidieydende myndigheds beslutning om, hvem der kan etablere virksomhed i frihandelsområdet. En virksomhed, der ønsker at etablere sig i dette område, skal indgive en ansøgning til myndighederne i Emiratet Ras Al Khaimah, men der findes ingen lovgivning eller retningslinjer for, på hvilket grundlag en ansøgning accepteres eller afvises.

| (190) | Hvad angår de forskellige frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater, fastslog undersøgelsen, at der ikke findes ensartede lovbestemte kriterier for etablering og forvaltning af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Der blev ikke fundet dokumentation for, at alle frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater fungerer inden for de samme lovgivningsmæssig rammer og følger de samme driftsmæssige regler. Der blev desuden rejst alvorlig tvivl om, hvorvidt berettigelsen til at etablere virksomhed i et frihandelsområde kunne begrænses til visse typer erhverv. Ud fra de foreliggende oplysninger fremgår det nemlig, at visse frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater udelukkende er åbne for visse typer erhverv (dvs. Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone etc.). |
| --- | --- |

(190)

Hvad angår de forskellige frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater, fastslog undersøgelsen, at der ikke findes ensartede lovbestemte kriterier for etablering og forvaltning af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Der blev ikke fundet dokumentation for, at alle frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater fungerer inden for de samme lovgivningsmæssig rammer og følger de samme driftsmæssige regler. Der blev desuden rejst alvorlig tvivl om, hvorvidt berettigelsen til at etablere virksomhed i et frihandelsområde kunne begrænses til visse typer erhverv. Ud fra de foreliggende oplysninger fremgår det nemlig, at visse frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater udelukkende er åbne for visse typer erhverv (dvs. Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone etc.).

| (191) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent havde fordel af toldfri import af kapitalgoder. |
| --- | --- |

(191)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent havde fordel af toldfri import af kapitalgoder.

e)   Konklusion

| (192) | Ud fra ovenstående må ordningen betragtes som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden. |
| --- | --- |

(192)

Ud fra ovenstående må ordningen betragtes som et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, da der ydes et finansielt bidrag, idet der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, hvilket har medført en fordel for modtagervirksomheden.

| (193) | Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), da disse fordele kun er tilgængelige for virksomheder i frihandelsområder, dvs., at adgangen til subsidiet er begrænset til virksomheder i visse områder, der opererer under ordningen for frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Undersøgelsen fastslog desuden, at frihandelsområder oprettes efter skøn og ikke følger neutrale eller objektive kriterier, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra b). I mangel af federal lovgivning vedrørende etablering og forvaltning af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater giver de subsidieydende myndigheder i hvert af de syv emirater, der udgør De Forenede Arabiske Emirater, adgang til frihandelsområder efter deres egne regler. Da der ikke findes lovgivning eller retningslinjer i emiratet Ras Al Khaimah, træffer den relevante myndighed beslutninger efter skøn om, hvilke virksomheder der kan få adgang til frihandelsområdet. |
| --- | --- |

(193)

Ordningen er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), da disse fordele kun er tilgængelige for virksomheder i frihandelsområder, dvs., at adgangen til subsidiet er begrænset til virksomheder i visse områder, der opererer under ordningen for frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater. Undersøgelsen fastslog desuden, at frihandelsområder oprettes efter skøn og ikke følger neutrale eller objektive kriterier, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra b). I mangel af federal lovgivning vedrørende etablering og forvaltning af frihandelsområder i De Forenede Arabiske Emirater giver de subsidieydende myndigheder i hvert af de syv emirater, der udgør De Forenede Arabiske Emirater, adgang til frihandelsområder efter deres egne regler. Da der ikke findes lovgivning eller retningslinjer i emiratet Ras Al Khaimah, træffer den relevante myndighed beslutninger efter skøn om, hvilke virksomheder der kan få adgang til frihandelsområdet.

| (194) | Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told på import af kapitalgoder kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i). |
| --- | --- |

(194)

Fordelen i forbindelse med den ikke betalte told på import af kapitalgoder kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, da kapitalgoderne ikke forbruges i produktionsprocessen og derfor ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger i grundforordningens bilag I, punkt i).

| (195) | Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(195)

Ud fra ovenstående betragtes dette subsidie som udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (196) | Da virksomheden var etableret i frihandelsområdet fra starten og indtil maj 2008, men produktionsprocessen for PET først startede i september 2007 og virksomheden siden januar 2008 producerede på en midlertidig erhvervslicens i henhold til Federal Law nr. 1 af 1979, må det subsidie, der blev gjort brug af i UP, betragtes udelukkende som den toldfri import af kapitalgoder. |
| --- | --- |

(196)

Da virksomheden var etableret i frihandelsområdet fra starten og indtil maj 2008, men produktionsprocessen for PET først startede i september 2007 og virksomheden siden januar 2008 producerede på en midlertidig erhvervslicens i henhold til Federal Law nr. 1 af 1979, må det subsidie, der blev gjort brug af i UP, betragtes udelukkende som den toldfri import af kapitalgoder.

| (197) | Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i De Forenede Arabiske Emirater blev anset for passende i den forbindelse. |
| --- | --- |

(197)

Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode på 15 år, der afspejler den normale minimumsafskrivningsperiode for de tre lande, der er involveret i denne undersøgelse, i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i UP i De Forenede Arabiske Emirater blev anset for passende i den forbindelse.

| (198) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede omsætning i undersøgelsesperioden, da tildelingen af fordelen ikke er betinget af eksportresultater |
| --- | --- |

(198)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den samlede omsætning i undersøgelsesperioden, da tildelingen af fordelen ikke er betinget af eksportresultater

| (199) | Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Den fastslåede subsidiesats for den eksporterende producent under denne ordning i løbet af UP beløber sig til 0,11 %.

3.3.2.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (200) | I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater 5,13 %, udtrykt i værdi. |
| --- | --- |

(200)

I overensstemmelse med grundforordningen er det foreløbige udligningsberettigede subsidiebeløb for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater 5,13 %, udtrykt i værdi.

4.   SKADE

4.1.   EU-produktion og EU-erhvervsgren

| (201) | I UP blev den samme vare produceret af 17 producenter i EU. Disse EU-producenters produktion anses således for at udgøre Unionens samlede produktion i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(201)

I UP blev den samme vare produceret af 17 producenter i EU. Disse EU-producenters produktion anses således for at udgøre Unionens samlede produktion i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 1.

| (202) | Ud af disse 17 producenter samarbejdede 12 producenter i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en stor del af EU-produktionen — i dette tilfælde mere end 80 % — af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 6. De resterende EU-producenter vil herefter blive omtalt som »de andre EU-producenter«. Disse andre EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen. |
| --- | --- |

(202)

Ud af disse 17 producenter samarbejdede 12 producenter i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en stor del af EU-produktionen — i dette tilfælde mere end 80 % — af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 6. De resterende EU-producenter vil herefter blive omtalt som »de andre EU-producenter«. Disse andre EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen.

| (203) | Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er kendetegnet ved et forholdsvis stort antal producenter, der generelt tilhører større grupper med hovedsæde uden for EU. Der foregår på markedet en konsolidering, der indebærer en række nylige virksomhedsovertagelser og –lukninger. Eksempelvis er PET-produktionsanlæggene i Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket, mens Indorama overtog de tidligere Eastman-fabrikker i Det Forenede Kongerige og Nederlandene. |
| --- | --- |

(203)

Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er kendetegnet ved et forholdsvis stort antal producenter, der generelt tilhører større grupper med hovedsæde uden for EU. Der foregår på markedet en konsolidering, der indebærer en række nylige virksomhedsovertagelser og –lukninger. Eksempelvis er PET-produktionsanlæggene i Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket, mens Indorama overtog de tidligere Eastman-fabrikker i Det Forenede Kongerige og Nederlandene.

| (204) | Som det fremgår af betragtning 8, blev der udtaget en stikprøve af fem individuelle producenter, som tegnede sig for 65 % af alle samarbejdsvillige EU-producenters salg. En virksomhed var ikke i stand til at fremlægge de ønskede oplysninger, og stikprøven blev derfor reduceret til fire virksomheder, der tegnede sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg. |
| --- | --- |

(204)

Som det fremgår af betragtning 8, blev der udtaget en stikprøve af fem individuelle producenter, som tegnede sig for 65 % af alle samarbejdsvillige EU-producenters salg. En virksomhed var ikke i stand til at fremlægge de ønskede oplysninger, og stikprøven blev derfor reduceret til fire virksomheder, der tegnede sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg.

4.2.   EU-forbruget

| (205) | EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostatoplysninger om importmængden til EU-markedet og for de andre EU-producenters vedkommende på basis af skøn ud fra klagen. |
| --- | --- |

(205)

EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostatoplysninger om importmængden til EU-markedet og for de andre EU-producenters vedkommende på basis af skøn ud fra klagen.

| (206) | EU-forbruget af den pågældende vare steg i perioden mellem 2006 og UP med 11 %. Den tilsyneladende efterspørgsel steg nærmere beskrevet i 2007 med 8 %, faldt let mellem 2007 og 2008 (2 procentpoint) og steg derefter med yderligere 5 procentpoint mellem 2008 og UP.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (tons) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og fra klagen. |

(206)

EU-forbruget af den pågældende vare steg i perioden mellem 2006 og UP med 11 %. Den tilsyneladende efterspørgsel steg nærmere beskrevet i 2007 med 8 %, faldt let mellem 2007 og 2008 (2 procentpoint) og steg derefter med yderligere 5 procentpoint mellem 2008 og UP.

Tabel 1

2006

2007

2008

UP

Samlet EU-forbrug (tons)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006=100)

100

108

106

111

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og fra klagen.

4.3.   Import fra de pågældende lande

a)   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (207) | Kommissionen undersøgte, om importen af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 3. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen undersøgte, om importen af PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 3.

| (208) | Hvad angår virkningerne af importen fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan, viste undersøgelsen, at subsidiemargenerne lå over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, og at mængden af subsidieret import fra disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 9. |
| --- | --- |

(208)

Hvad angår virkningerne af importen fra De Forenede Arabiske Emirater, Iran og Pakistan, viste undersøgelsen, at subsidiemargenerne lå over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, og at mængden af subsidieret import fra disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 9.

| (209) | Hvad angår konkurrencevilkårene mellem importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og den samme vare, viste undersøgelsen, at producenterne fra disse lande anvender de samme salgskanaler og sælger til lignende kundekategorier. Undersøgelsen viste desuden også, at importen fra de pågældende lande fulgte en stigende tendens i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(209)

Hvad angår konkurrencevilkårene mellem importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og den samme vare, viste undersøgelsen, at producenterne fra disse lande anvender de samme salgskanaler og sælger til lignende kundekategorier. Undersøgelsen viste desuden også, at importen fra de pågældende lande fulgte en stigende tendens i den betragtede periode.

| (210) | Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 8, stk. 3, var opfyldt, og at importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater burde undersøges kumulativt. |
| --- | --- |

(210)

Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 8, stk. 3, var opfyldt, og at importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater burde undersøges kumulativt.

b)   Den pågældende imports omfang

| (211) | Mængden af subsidieret import af den pågældende vare til EU mere end femdobledes i perioden mellem 2006 og UP og udgjorde 304 202 tons i UP. Importen fra de pågældende lande steg mere specifikt med 20 % mellem 2006 og 2007, før den steg med yderligere 270 procentpoint i 2008 i forhold til 2007 og igen med 154 procentpoint mellem 2008 og UP.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den subsidierede imports mængde (tons) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Den subsidierede imports markedsandel | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Kilde: Eurostat. |

(211)

Mængden af subsidieret import af den pågældende vare til EU mere end femdobledes i perioden mellem 2006 og UP og udgjorde 304 202 tons i UP. Importen fra de pågældende lande steg mere specifikt med 20 % mellem 2006 og 2007, før den steg med yderligere 270 procentpoint i 2008 i forhold til 2007 og igen med 154 procentpoint mellem 2008 og UP.

Tabel 2

2006

2007

2008

UP

Den subsidierede imports mængde (tons)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indeks (2006=100)

100

120

390

544

Den subsidierede imports markedsandel

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Kilde: Eurostat.

c)   Den pågældende imports markedsandel

| (212) | Markedsandelen for den subsidierede import fra de pågældende lande var på 2,1 % i 2006 og voksede støt med 8 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 0,2 procentpoint mellem 2006 og 2007, yderligere 5,3 procentpoint mellem 2007 og 2008, og med 2,6 procentpoint mellem 2008 og UP. I UP var markedsandelen for den subsidierede import fra de pågældende lande 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Markedsandelen for den subsidierede import fra de pågældende lande var på 2,1 % i 2006 og voksede støt med 8 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 0,2 procentpoint mellem 2006 og 2007, yderligere 5,3 procentpoint mellem 2007 og 2008, og med 2,6 procentpoint mellem 2008 og UP. I UP var markedsandelen for den subsidierede import fra de pågældende lande 10,2 %.

| (213) | Det skal bemærkes, at De Forenede Arabiske Emirater først trængte ind på markedet i 2007, men hurtigt opnåede en betydelig markedsandel. |
| --- | --- |

(213)

Det skal bemærkes, at De Forenede Arabiske Emirater først trængte ind på markedet i 2007, men hurtigt opnåede en betydelig markedsandel.

d)   Priser

i)   Prisudvikling

| (214) | Den gennemsnitlige importpris faldt med 14 % i den betragtede periode, og faldet var mest markant mellem 2008 og UP. Den gennemsnitlige pris faldt mere specifikt med 1 % i 2007 og lå tæt på samme niveau i 2008, før den faldt med yderligere 13 procentpoint i UP.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris (EUR/ton) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Kilde: Eurostat. |

(214)

Den gennemsnitlige importpris faldt med 14 % i den betragtede periode, og faldet var mest markant mellem 2008 og UP. Den gennemsnitlige pris faldt mere specifikt med 1 % i 2007 og lå tæt på samme niveau i 2008, før den faldt med yderligere 13 procentpoint i UP.

Tabel 3

2006

2007

2008

UP

Importpris (EUR/ton)

1 030

1 023

1 015

882

Indeks (2006=100)

100

99

99

86

Kilde: Eurostat.

ii)   Prisunderbud

| (215) | Da priserne på og omkostningerne til den pågældende vare var udsat for store udsving i UP, blev salgspriserne og omkostningerne indsamlet på kvartalsbasis, og underbudsberegningerne blev foretaget på kvartalsbasis. |
| --- | --- |

(215)

Da priserne på og omkostningerne til den pågældende vare var udsat for store udsving i UP, blev salgspriserne og omkostningerne indsamlet på kvartalsbasis, og underbudsberegningerne blev foretaget på kvartalsbasis.

| (216) | For at kunne undersøge prisunderbuddet blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser for ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitspriser på import fra de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for omkostninger efter importen og forskelle i handelsled. |
| --- | --- |

(216)

For at kunne undersøge prisunderbuddet blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser for ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitspriser på import fra de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for omkostninger efter importen og forskelle i handelsled.

| (217) | Sammenligningen viste, at den subsidierede import fra De Forenede Arabiske Emirater, som i UP blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,9 %. Den subsidierede import fra Iran, som blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,2 %. Den subsidierede import fra Pakistan, som blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 1,4 %. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for de pågældende lande var i UP på 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Sammenligningen viste, at den subsidierede import fra De Forenede Arabiske Emirater, som i UP blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,9 %. Den subsidierede import fra Iran, som blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 3,2 %. Den subsidierede import fra Pakistan, som blev solgt i EU, underbød EU-erhvervsgrenens priser med 1,4 %. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for de pågældende lande var i UP på 3,2 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens situation

| (218) | I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af den subsidierede imports virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(218)

I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af den subsidierede imports virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (219) | I betragtning af det store antal EU-producenter måtte der, som nævnt ovenfor, anvendes stikprøver. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:






  — | De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de samarbejdsvillige producenter, og for andre EU-producenter på grundlag af et skøn baseret på oplysninger fra klagen. |
| --- | --- | --- |

(219)

I betragtning af det store antal EU-producenter måtte der, som nævnt ovenfor, anvendes stikprøver. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:

—

De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de samarbejdsvillige producenter, og for andre EU-producenter på grundlag af et skøn baseret på oplysninger fra klagen.

| — | Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger. |
| --- | --- |

—

Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.

4.4.1.   Makroøkonomiske elementer

a)   Produktion

| (220) | EU-produktionen faldt med 4 % i perioden mellem 2006 og UP. Mere specifikt steg den med 5 % i 2007 til ca. 2 570 000 tons, men faldt markant med 10 procentpoint i 2008 sammenlignet med 2007 og steg svagt med 1 procentpoint mellem 2008 og UP, hvor den var på ca. 23 000 000 tons.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(220)

EU-produktionen faldt med 4 % i perioden mellem 2006 og UP. Mere specifikt steg den med 5 % i 2007 til ca. 2 570 000 tons, men faldt markant med 10 procentpoint i 2008 sammenlignet med 2007 og steg svagt med 1 procentpoint mellem 2008 og UP, hvor den var på ca. 23 000 000 tons.

Tabel 4

2006

2007

2008

UP

Produktion (tons)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006=100)

100

105

95

96

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

b)   Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (221) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og endelig med 9 procentpoint i UP.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (tons) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Kapacitetsudnyttelse | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(221)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og endelig med 9 procentpoint i UP.

Tabel 5

2006

2007

2008

UP

Produktionskapacitet (tons)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006=100)

100

101

106

115

Kapacitetsudnyttelse

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006=100)

100

105

90

84

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

| (222) | Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt efterfølgende til 75 % i 2008 og til kun 69 % i UP. Den faldende kapacitetsudnyttelse i 2008 og UP afspejler den faldende produktion og den stigende produktionskapacitet i denne periode. |
| --- | --- |

(222)

Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt efterfølgende til 75 % i 2008 og til kun 69 % i UP. Den faldende kapacitetsudnyttelse i 2008 og UP afspejler den faldende produktion og den stigende produktionskapacitet i denne periode.

c)   Salgsmængde

| (223) | EU-producenternes salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt let i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt i det efterfølgende år til lige under 2006-niveauet, og i UP var salget 3 % lavere end i 2006, nemlig ca. 2 100 000 tons. Da lagerbeholdningerne var begrænsede, afspejler udviklingen i salget udviklingen i produktionen.

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salg (tons) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(223)

EU-producenternes salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt let i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt i det efterfølgende år til lige under 2006-niveauet, og i UP var salget 3 % lavere end i 2006, nemlig ca. 2 100 000 tons. Da lagerbeholdningerne var begrænsede, afspejler udviklingen i salget udviklingen i produktionen.

Tabel 6

2006

2007

2008

UP

EU-salg (tons)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006=100)

100

105

99

97

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

d)   Markedsandel

| (224) | I den betragtede periode mistede EU-producenterne 10 procentpoint af deres markedsandel, som faldt fra 85 % i 2006 til 75 % i UP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg faldt med 3 % i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at den faldende tendens også gjaldt for EU-producenterne i stikprøven.

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-producenternes markedsandel | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat. |

(224)

I den betragtede periode mistede EU-producenterne 10 procentpoint af deres markedsandel, som faldt fra 85 % i 2006 til 75 % i UP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg faldt med 3 % i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at den faldende tendens også gjaldt for EU-producenterne i stikprøven.

Tabel 7

2006

2007

2008

UP

EU-producenternes markedsandel

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006=100)

100

98

94

88

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat.

e)   Vækst

| (225) | Mellem 2006 og UP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med kun 3 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint. Samtidig steg markedsandelen for den subsidierede import fra 2,1 % til 10,2 % i samme periode. Det konkluderedes således, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet. |
| --- | --- |

(225)

Mellem 2006 og UP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med kun 3 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint. Samtidig steg markedsandelen for den subsidierede import fra 2,1 % til 10,2 % i samme periode. Det konkluderedes således, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.

f)   Beskæftigelse

| (226) | Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne faldt med 15 % mellem 2006 og UP. Antallet af ansatte faldt betydeligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, altså med 13 %, og lå tæt på dette niveau i 2008 og UP. Faldet i 2007 skyldes omstruktureringsbestræbelser hos en række EU-producenter.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (personer) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(226)

Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne faldt med 15 % mellem 2006 og UP. Antallet af ansatte faldt betydeligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, altså med 13 %, og lå tæt på dette niveau i 2008 og UP. Faldet i 2007 skyldes omstruktureringsbestræbelser hos en række EU-producenter.

Tabel 8

2006

2007

2008

UP

Beskæftigelse (personer)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006=100)

100

87

85

85

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

g)   Produktivitet

| (227) | EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i tons) pr. ansat steg med 12 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen faldt i et langsommere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (tons pr. ansat) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(227)

EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i tons) pr. ansat steg med 12 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen faldt i et langsommere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.

Tabel 9

2006

2007

2008

UP

Produktivitet (tons pr. ansat)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006=100)

100

121

112

112

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

h)   Faktorer, der påvirker salgspriserne

| (228) | EU-producenternes årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var stabile i perioden mellem 2006 og 2008 og lå på ca. 1 100 EUR pr. ton. I UP faldt de årlige gennemsnitssalgspriser med 12 % og lå på 977 EUR pr. ton. De årlige gennemsnitssalgspriser afspejler ikke de månedlige eller endda daglige udsving for PET på EU-markedet (og verdensmarkedet), men betragtes som tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger sædvanligvis pristendensen for de vigtige råvarer (hovedsagelig PTA og MEG), da de udgør op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen. |

(228)

EU-producenternes årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var stabile i perioden mellem 2006 og 2008 og lå på ca. 1 100 EUR pr. ton. I UP faldt de årlige gennemsnitssalgspriser med 12 % og lå på 977 EUR pr. ton. De årlige gennemsnitssalgspriser afspejler ikke de månedlige eller endda daglige udsving for PET på EU-markedet (og verdensmarkedet), men betragtes som tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger sædvanligvis pristendensen for de vigtige råvarer (hovedsagelig PTA og MEG), da de udgør op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.

Tabel 10

2006

2007

2008

UP

Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006=100)

100

100

100

88

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.

| (229) | Som det fremgår af ovenstående blev EU-erhvervsgrenen underbudt af den subsidierede import fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(229)

Som det fremgår af ovenstående blev EU-erhvervsgrenen underbudt af den subsidierede import fra de pågældende lande.

i)   Subsidiemargenens størrelse og genrejsning fra tidligere dumping og subsidiering

| (230) | I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på de pågældende landes import kan den faktiske subsidiemargens virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for ubetydelig. Der skal mindes om, at der siden 2000 har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen af PET fra Indien, Indonesien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand, og siden 2004 fra Folkerepublikken Kina. Der har desuden siden 2000 været indført udligningsforanstaltninger over for importen fra Indien. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, der betragtes i denne undersøgelse, mistede markedsandele og forværrede sit tab, kan der ikke drages konklusioner om egentlig genrejsning efter tidligere dumping og subsidiering, og det konkluderes, at EU-produktionen fortsat er udsat for den skadevoldende virkning af enhver subsidieret import til EU-markedet. |
| --- | --- |

(230)

I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på de pågældende landes import kan den faktiske subsidiemargens virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for ubetydelig. Der skal mindes om, at der siden 2000 har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen af PET fra Indien, Indonesien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand, og siden 2004 fra Folkerepublikken Kina. Der har desuden siden 2000 været indført udligningsforanstaltninger over for importen fra Indien. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, der betragtes i denne undersøgelse, mistede markedsandele og forværrede sit tab, kan der ikke drages konklusioner om egentlig genrejsning efter tidligere dumping og subsidiering, og det konkluderes, at EU-produktionen fortsat er udsat for den skadevoldende virkning af enhver subsidieret import til EU-markedet.

4.4.2.   Mikroøkonomiske elementer

a)   Lagre

| (231) | Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og UP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.

  Tabel 11










  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (tons) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(231)

Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og UP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.

Tabel 11

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Slutlagre (tons)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006=100)

100

94

77

78

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

b)   Lønninger

| (232) | De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint i 2008 sammenlignet med 2007 og yderligere 9 procentpoint i UP sammenlignet med 2008 og var på samme niveau som i 2006. Overordnet set var arbejdskraftomkostningerne altså stabile.

  Tabel 12










  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelsers. |

(232)

De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint i 2008 sammenlignet med 2007 og yderligere 9 procentpoint i UP sammenlignet med 2008 og var på samme niveau som i 2006. Overordnet set var arbejdskraftomkostningerne altså stabile.

Tabel 12

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006=100)

100

111

109

100

Kilde: Spørgeskemabesvarelsers.

c)   Rentabilitet og investeringsafkast

| (233) | Rentabiliten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endda fra -6,9 % til -7,5 %. Rentabilitetssituationen hos producenterne i stikprøven forbedredes i 2007, hvor nettotabet kun var på -1,5 % af nettosalget, men faldt markant i 2008 til -9,3 %. Situationen forbedredes en anelse i UP.

  Tabel 13










  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeks (2006 = -100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Afkastet af investeringerne (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeks (2006 = -100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(233)

Rentabiliten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endda fra -6,9 % til -7,5 %. Rentabilitetssituationen hos producenterne i stikprøven forbedredes i 2007, hvor nettotabet kun var på -1,5 % af nettosalget, men faldt markant i 2008 til -9,3 %. Situationen forbedredes en anelse i UP.

Tabel 13

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeks (2006 = -100)

– 100

–22

– 134

– 108

Afkastet af investeringerne (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeks (2006 = -100)

– 100

–32

– 175

– 127

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (234) | Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra –9,6 % i 2006 til –3,1 % i 2007. Det faldt til –16,8 % i 2008 og steg igen i UP til –12,3 %. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og forværredes med 2,7 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(234)

Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra –9,6 % i 2006 til –3,1 % i 2007. Det faldt til –16,8 % i 2008 og steg igen i UP til –12,3 %. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og forværredes med 2,7 procentpoint i den betragtede periode.

d)   Likviditet og evne til at rejse kapital

| (235) | Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ og lå på 18,5 mio. EUR i 2006. Den forbedredes betydeligt i 2007, hvor den blev positiv med 19,5 % mio. EUR, men forværredes drastisk i 2008 (-42 mio. EUR), før den nåede et negativt niveau på –11 mio. EUR i UP. Overordnet set forbedredes likviditeten i den betragtede periode, selv om den forblev negativ. |
| --- | --- |

(235)

Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ og lå på 18,5 mio. EUR i 2006. Den forbedredes betydeligt i 2007, hvor den blev positiv med 19,5 % mio. EUR, men forværredes drastisk i 2008 (-42 mio. EUR), før den nåede et negativt niveau på –11 mio. EUR i UP. Overordnet set forbedredes likviditeten i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.

| (236) | Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især skyldes, at visse af producenterne indgår i større koncerner.

  Tabel 14










  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(236)

Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især skyldes, at visse af producenterne indgår i større koncerner.

Tabel 14

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Likviditet (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006=100)

– 100

206

– 229

–60

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

e)   Investeringer

| (237) | De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og faldt derefter kun lidt mellem UP og 2008. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares ved, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.

  Tabel 15










  Stikprøve | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(237)

De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og faldt derefter kun lidt mellem UP og 2008. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares ved, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.

Tabel 15

Stikprøve

2006

2007

2008

UP

Nettoinvesteringer (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006=100)

100

66

7

4

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

4.5.   Konklusion om skade

| (238) | Analysen af de makroøkonomiske data viser, at EU-producenterne havde et fald i produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke i sig selv var dramatisk, skal det ses i sammenhæng med den øgede efterspørgsel i perioden mellem 2006 og UP, som resulterede i et fald i EU-producenternes markedsandel på 10 procentpoint til 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Analysen af de makroøkonomiske data viser, at EU-producenterne havde et fald i produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke i sig selv var dramatisk, skal det ses i sammenhæng med den øgede efterspørgsel i perioden mellem 2006 og UP, som resulterede i et fald i EU-producenternes markedsandel på 10 procentpoint til 75 %.

| (239) | Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet var hele tiden negative og faldt yderligere mellem 2006 og UP. Likviditeten var også negativ i UP til trods for en generelt positiv udvikling. |
| --- | --- |

(239)

Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet var hele tiden negative og faldt yderligere mellem 2006 og UP. Likviditeten var også negativ i UP til trods for en generelt positiv udvikling.

| (240) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 4. |
| --- | --- |

(240)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 4.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (241) | I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import. |
| --- | --- |

(241)

I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import.

5.2.   Virkningerne af den subsidierede import

| (242) | Mellem 2006 og UP mere end femdobledes mængden af subsidieret import af den pågældende vare til 304 200 tons, og markedsandelen steg med næsten 8 procentpoint (fra 2,1 % til 10,2 %). Samtidig mistede EU-erhvervsgrenen næsten 10 procentpoint af sin markedsandel (fra 84,9 % til 72,1 %). Den gennemsnitlige pris på denne import faldt mellem 2006 og UP og forblev betydeligt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris. |
| --- | --- |

(242)

Mellem 2006 og UP mere end femdobledes mængden af subsidieret import af den pågældende vare til 304 200 tons, og markedsandelen steg med næsten 8 procentpoint (fra 2,1 % til 10,2 %). Samtidig mistede EU-erhvervsgrenen næsten 10 procentpoint af sin markedsandel (fra 84,9 % til 72,1 %). Den gennemsnitlige pris på denne import faldt mellem 2006 og UP og forblev betydeligt lavere end EU-producenternes gennemsnitspris.

| (243) | Prisunderbuddet som følge af den subsidierede import var, jf. betragtning 217, på 3,2 % i gennemsnit. Selv om prisunderbuddet var på under 4 %, kan det ikke betragtes som ubetydeligt, da PET er en råvare, og da der især konkurreres på prisen. |
| --- | --- |

(243)

Prisunderbuddet som følge af den subsidierede import var, jf. betragtning 217, på 3,2 % i gennemsnit. Selv om prisunderbuddet var på under 4 %, kan det ikke betragtes som ubetydeligt, da PET er en råvare, og da der især konkurreres på prisen.

| (244) | Den iranske eksportør påstod, at importen af PET fra Iran ikke kunne have forårsaget EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, da omfanget af denne import kun lå en anelse over bagatelgrænsen for import. Importen fra Iran i UP svarede imidlertid til en markedsandel på 1,9 % og oversteg derfor bagatelgrænsen i grundforordningen. De iranske importpriser underbød desuden EU-erhvervsgrenens salgspriser. På denne baggrund afvises den iranske eksportørs påstand. |
| --- | --- |

(244)

Den iranske eksportør påstod, at importen af PET fra Iran ikke kunne have forårsaget EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, da omfanget af denne import kun lå en anelse over bagatelgrænsen for import. Importen fra Iran i UP svarede imidlertid til en markedsandel på 1,9 % og oversteg derfor bagatelgrænsen i grundforordningen. De iranske importpriser underbød desuden EU-erhvervsgrenens salgspriser. På denne baggrund afvises den iranske eksportørs påstand.

| (245) | Da EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af importen fra de pågældende lande, konkluderes det, at denne subsidierede import medførte et negativt pres på priserne, som forhindrede EU-erhvervsgrenen i at bevare sine salgspriser på det niveau, der var nødvendigt for at dække omkostningerne og opnå fortjeneste. Det konkluderes derfor, at der er en klar årsagssammenhæng mellem denne import og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(245)

Da EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af importen fra de pågældende lande, konkluderes det, at denne subsidierede import medførte et negativt pres på priserne, som forhindrede EU-erhvervsgrenen i at bevare sine salgspriser på det niveau, der var nødvendigt for at dække omkostningerne og opnå fortjeneste. Det konkluderes derfor, at der er en klar årsagssammenhæng mellem denne import og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.   Andre faktorers indvirkning

5.3.1.   EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet

| (246) | En interesseret part påstod, at eventuel skade skyldtes EU-producenternes ringe eksportaktivitet. Som det fremgår af nedenstående tabel, steg EU-erhvervsgrenens eksportmængde i den betragtede periode med 11 %. Eksportpriserne faldt i samme periode med 10 %, hvilket medførte, at værdien af eksportsalget var stabil i hele den betragtede periode. Der er således intet, der tyder på, at eksportaktiviteterne bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

  Tabel 16










  EU-erhvervsgrenen | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalg (tons) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Eksportsalg (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Eksportpris (EUR/ton) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(246)

En interesseret part påstod, at eventuel skade skyldtes EU-producenternes ringe eksportaktivitet. Som det fremgår af nedenstående tabel, steg EU-erhvervsgrenens eksportmængde i den betragtede periode med 11 %. Eksportpriserne faldt i samme periode med 10 %, hvilket medførte, at værdien af eksportsalget var stabil i hele den betragtede periode. Der er således intet, der tyder på, at eksportaktiviteterne bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

Tabel 16

EU-erhvervsgrenen

2006

2007

2008

UP

Eksportsalg (tons)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006=100)

100

94

91

111

Eksportsalg (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006=100)

100

95

88

100

Eksportpris (EUR/ton)

1 109

1 128

1 072

1 002

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

| (247) | En anden interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet var kunstigt høje. Den interesserede part påstod, at dette især sås ved, at priserne på EU-markedet var stabile, mens eksportsalgspriserne faldt. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenens årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode i takt med faldet i eksportpriserne i samme periode. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(247)

En anden interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet var kunstigt høje. Den interesserede part påstod, at dette især sås ved, at priserne på EU-markedet var stabile, mens eksportsalgspriserne faldt. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenens årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode i takt med faldet i eksportpriserne i samme periode. Påstanden afvises derfor.

5.3.2.   Import fra tredjelande

a)   Republikken Korea

| (248) | Republikken Korea har siden 2000 været pålagt antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea fortsat var omfattende og steg betydeligt i den betragtede periode. Importen fra Korea steg med næsten 150 % mellem 2006 og UP, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i UP.

  Tabel 17 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Sydkorea (ton) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Den sydkoreanske imports markedsandel | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Kilde: Eurostat |

(248)

Republikken Korea har siden 2000 været pålagt antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea fortsat var omfattende og steg betydeligt i den betragtede periode. Importen fra Korea steg med næsten 150 % mellem 2006 og UP, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i UP.

Tabel 17

2006

2007

2008

UP

Import fra Sydkorea (ton)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006=100)

100

139

189

246

Den sydkoreanske imports markedsandel

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Importpris (EUR/ton)

1 084

1 071

1 063

914

Kilde: Eurostat

| (249) | Gennemsnitsprisen for importen fra Korea var generelt en anelse lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. De koreanske priser var dog højere end gennemsnitspriserne for importen fra de pågældende lande. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea bidrog til den skade, EU-erhvervsgrenens har lidt, bidrog denne import kun i begrænset omfang, og det konkluderes, at den ikke har brudt årsagssammenhængen, hvad angår den subsidierede import fra de pågældende lande |
| --- | --- |

(249)

Gennemsnitsprisen for importen fra Korea var generelt en anelse lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. De koreanske priser var dog højere end gennemsnitspriserne for importen fra de pågældende lande. Selv om det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea bidrog til den skade, EU-erhvervsgrenens har lidt, bidrog denne import kun i begrænset omfang, og det konkluderes, at den ikke har brudt årsagssammenhængen, hvad angår den subsidierede import fra de pågældende lande

| (250) | Den iranske eksportør påstod, at en eventuel stigning i importen fra Iran skyldtes et fald i importen fra Sydkorea, og at denne derfor ikke skete på bekostning af EU-producenterne. Eurostats oplysninger fra den betragtede periode viser dog, at importmængderne fra begge lande steg støt. Det kan derfor ikke konkluderes, at importen fra Iran udelukkende erstattede importen fra Sydkorea. |
| --- | --- |

(250)

Den iranske eksportør påstod, at en eventuel stigning i importen fra Iran skyldtes et fald i importen fra Sydkorea, og at denne derfor ikke skete på bekostning af EU-producenterne. Eurostats oplysninger fra den betragtede periode viser dog, at importmængderne fra begge lande steg støt. Det kan derfor ikke konkluderes, at importen fra Iran udelukkende erstattede importen fra Sydkorea.

b)   Andre lande

| (251) | Priserne på import fra andre lande var generelt væsentligt højere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser. Dertil kommer, at der var et fald i markedsandelen for denne import i den betragtede periode. Denne import betragtes derfor ikke som en mulig årsag til EU-erhvervsgrenens skade

  Tabel 18 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængder fra andre lande (tons) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Markedsandel for importerede varer fra andre lande | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Kilde: Eurostat |

(251)

Priserne på import fra andre lande var generelt væsentligt højere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser. Dertil kommer, at der var et fald i markedsandelen for denne import i den betragtede periode. Denne import betragtes derfor ikke som en mulig årsag til EU-erhvervsgrenens skade

Tabel 18

2006

2007

2008

UP

Importmængder fra andre lande (tons)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006=100)

100

114

71

81

Markedsandel for importerede varer fra andre lande

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Importpris (EUR/ton)

1 176

1 144

1 194

1 043

Kilde: Eurostat

5.3.3.   Konkurrence fra ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen

| (252) | Visse interesserede parter påstod, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, skyldes konkurrence fra ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen. 5 EU-producenter samarbejdede ikke i forbindelse med denne undersøgelse. En af dem indstillede sin produktion allerede i UP, men to andre indstillede deres produktion kort efter. Disse ikke-samarbejdsvillige producenters salgsmængder er blevet anslået på grundlag af oplysningerne i klagen. På grundlag af disse oplysninger har disse producenter tilsyneladende mistet markedsandele i den betragtede periode med et fald fra 20,5 % i 2006 til 16 % i UP. Undersøgelsen har ikke afsløret, om disse producenters adfærd har brudt årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

  Tabel 19










  Ikke-samarbejdsvillige EU-producenter | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salg (tons) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Markedsandel | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Kilde: Klagen |

(252)

Visse interesserede parter påstod, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, skyldes konkurrence fra ikke-samarbejdsvillige producenter i Unionen. 5 EU-producenter samarbejdede ikke i forbindelse med denne undersøgelse. En af dem indstillede sin produktion allerede i UP, men to andre indstillede deres produktion kort efter. Disse ikke-samarbejdsvillige producenters salgsmængder er blevet anslået på grundlag af oplysningerne i klagen. På grundlag af disse oplysninger har disse producenter tilsyneladende mistet markedsandele i den betragtede periode med et fald fra 20,5 % i 2006 til 16 % i UP. Undersøgelsen har ikke afsløret, om disse producenters adfærd har brudt årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

Tabel 19

Ikke-samarbejdsvillige EU-producenter

2006

2007

2008

UP

EU-salg (tons)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006=100)

100

89

64

86

Markedsandel

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Kilde: Klagen

5.3.4.   Økonomisk afmatning

| (253) | Den finansielle og økonomiske krise i 2008 førte til en langsommere markedsvækst end forventet, som var usædvanlig i forhold til de første år i dette tiår med årlige vækstrater på 10 %. Der var for første gang et fald i efterspørgslen efter PET i 2008. Dette havde tydeligvis en virkning for EU-erhvervsgrenens overordnede resultater. |
| --- | --- |

(253)

Den finansielle og økonomiske krise i 2008 førte til en langsommere markedsvækst end forventet, som var usædvanlig i forhold til de første år i dette tiår med årlige vækstrater på 10 %. Der var for første gang et fald i efterspørgslen efter PET i 2008. Dette havde tydeligvis en virkning for EU-erhvervsgrenens overordnede resultater.

| (254) | Den økonomiske krises negative virkning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den stigende subsidierede import fra de pågældende lande, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om det således kan konkluderes, at den økonomiske krise bidrog til den skade, der blev forvoldt fra begyndelsen af det sidste kvartal af 2008, kan dette på ingen måde formindske den skadevoldende virkning af subsidieret import til lave priser på EU-markedet i løbet af hele den betragtede periode. Selv i en situation med faldende salg burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at opretholde et acceptabelt prisniveau og dermed begrænse den negative virkning af en eventuel nedgang i væksten i forbruget, men dog kun uden urimelig konkurrence fra lavprisimporten på markedet. |
| --- | --- |

(254)

Den økonomiske krises negative virkning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den stigende subsidierede import fra de pågældende lande, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om det således kan konkluderes, at den økonomiske krise bidrog til den skade, der blev forvoldt fra begyndelsen af det sidste kvartal af 2008, kan dette på ingen måde formindske den skadevoldende virkning af subsidieret import til lave priser på EU-markedet i løbet af hele den betragtede periode. Selv i en situation med faldende salg burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at opretholde et acceptabelt prisniveau og dermed begrænse den negative virkning af en eventuel nedgang i væksten i forbruget, men dog kun uden urimelig konkurrence fra lavprisimporten på markedet.

| (255) | Den økonomiske afmatning har desuden heller ikke haft nogen virkning for den konstaterede skade, der forvoldtes allerede inden det sidste kvartal af 2008. |
| --- | --- |

(255)

Den økonomiske afmatning har desuden heller ikke haft nogen virkning for den konstaterede skade, der forvoldtes allerede inden det sidste kvartal af 2008.

| (256) | Den økonomiske afmatning må således betragtes som et element, der kun har bidraget til EU-erhvervsgrenens skade fra og med det sidste kvartal af 2008, og kan i betragtning af dens globale karakter ikke betragtes som en mulig årsag, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, og den subsidierede import fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(256)

Den økonomiske afmatning må således betragtes som et element, der kun har bidraget til EU-erhvervsgrenens skade fra og med det sidste kvartal af 2008, og kan i betragtning af dens globale karakter ikke betragtes som en mulig årsag, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, og den subsidierede import fra de pågældende lande.

5.3.5.   Geografisk placering

| (257) | Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens eventuelle skade først og fremmest skyldtes, at i det mindste en del af EU-producenterne har en ufordelagtig placering (dvs. langt fra en havn, hvilket medfører unødvendige supplerende omkostninger til transport af råvarer og den endelige vare). |
| --- | --- |

(257)

Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens eventuelle skade først og fremmest skyldtes, at i det mindste en del af EU-producenterne har en ufordelagtig placering (dvs. langt fra en havn, hvilket medfører unødvendige supplerende omkostninger til transport af råvarer og den endelige vare).

| (258) | Det skal i forbindelse med denne påstand erkendes, at en placering, som ikke er nemt tilgængelig med relativt billige transportmidler ganske rigtigt indebærer visse ulemper i form af omkostninger til levering af både råvarer fra leverandører og levering af den endelige vare til forbrugerne. Undersøgelsen og de efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven (to af dem er placeret nær ved en havn og to andre længere inde i landet) viste dog ingen væsentlig sammenhæng mellem EU-producenternes geografiske placering og deres økonomiske resultater. Den konstaterede skade vedrørte nemlig også de producenter, der var placeret nær ved en havn. |
| --- | --- |

(258)

Det skal i forbindelse med denne påstand erkendes, at en placering, som ikke er nemt tilgængelig med relativt billige transportmidler ganske rigtigt indebærer visse ulemper i form af omkostninger til levering af både råvarer fra leverandører og levering af den endelige vare til forbrugerne. Undersøgelsen og de efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven (to af dem er placeret nær ved en havn og to andre længere inde i landet) viste dog ingen væsentlig sammenhæng mellem EU-producenternes geografiske placering og deres økonomiske resultater. Den konstaterede skade vedrørte nemlig også de producenter, der var placeret nær ved en havn.

| (259) | Det konkluderes derfor, at den geografiske placering ikke i væsentligt omfang bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(259)

Det konkluderes derfor, at den geografiske placering ikke i væsentligt omfang bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

5.3.6.   Vertikal integration

| (260) | Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes, at mange EU-producenter ikke er vertikalt integrerede (hvad angår produktion af PTA) og altså er betydeligt dårligere stillet, hvad angår omkostninger, end de integrerede eksportører. De efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven viste ingen væsentlig sammenhæng mellem vertikal integration af PTA-produktionen og EU-producenternes økonomiske resultater. |
| --- | --- |

(260)

Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes, at mange EU-producenter ikke er vertikalt integrerede (hvad angår produktion af PTA) og altså er betydeligt dårligere stillet, hvad angår omkostninger, end de integrerede eksportører. De efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven viste ingen væsentlig sammenhæng mellem vertikal integration af PTA-produktionen og EU-producenternes økonomiske resultater.

| (261) | Det konkluderes derfor, at manglende vertikal integration af PTA-produktionen ikke synes at bidrage til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(261)

Det konkluderes derfor, at manglende vertikal integration af PTA-produktionen ikke synes at bidrage til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (262) | På baggrund af det tidsmæssige sammenfald mellem den øgede subsidierede import fra de pågældende lande, dens voksende markedsandel og det konstaterede underbud på den ene side og EU-erhvervsgrenens tydeligt forværrede situation på den anden side kan det konkluderes, at den subsidierede import er årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5. |
| --- | --- |

(262)

På baggrund af det tidsmæssige sammenfald mellem den øgede subsidierede import fra de pågældende lande, dens voksende markedsandel og det konstaterede underbud på den ene side og EU-erhvervsgrenens tydeligt forværrede situation på den anden side kan det konkluderes, at den subsidierede import er årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5.

| (263) | Andre faktorer blev analyseret, men det konstateredes, at de ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningerne af den subsidierede import og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Importen fra Republikken Korea kan have bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, men i betragtning af den ringe prisforskel mellem disse importerede varer og EU-markedet konkluderes det, at den ikke brød den konstaterede årsagssammenhæng mellem den subsidierede import fra de pågældende lande og EU-erhvervsgrenens situation. Som følge af den svindende markedsandel og det høje prisniveau er der ikke bevis for, at importen fra andre tredjelande har bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Desuden har ingen andre kendte faktorer, f.eks. EU-erhvervsgrenens eksportresultater, konkurrence fra andre EU-producenter, den økonomiske krise, geografisk placering og manglende vertikal integration, bidraget til EU-erhvervsgrenens skade i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(263)

Andre faktorer blev analyseret, men det konstateredes, at de ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningerne af den subsidierede import og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Importen fra Republikken Korea kan have bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, men i betragtning af den ringe prisforskel mellem disse importerede varer og EU-markedet konkluderes det, at den ikke brød den konstaterede årsagssammenhæng mellem den subsidierede import fra de pågældende lande og EU-erhvervsgrenens situation. Som følge af den svindende markedsandel og det høje prisniveau er der ikke bevis for, at importen fra andre tredjelande har bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Desuden har ingen andre kendte faktorer, f.eks. EU-erhvervsgrenens eksportresultater, konkurrence fra andre EU-producenter, den økonomiske krise, geografisk placering og manglende vertikal integration, bidraget til EU-erhvervsgrenens skade i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen.

| (264) | I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt er gjort rede for alle kendte faktorers virkninger på EU-erhvervsgrenens situation og den subsidierede imports skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5. |
| --- | --- |

(264)

I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt er gjort rede for alle kendte faktorers virkninger på EU-erhvervsgrenens situation og den subsidierede imports skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5.

6.   UNIONENS INTERESSER

| (265) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 31, om der til trods for konklusionerne om subsidiering, skade og årsagssammenhæng tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 31, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de interesserede parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(265)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 31, om der til trods for konklusionerne om subsidiering, skade og årsagssammenhæng tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 31, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de interesserede parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.

| (266) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører, leverandører af råvarer, brugere og deres sammenslutninger. I alt blev der udsendt over 50 spørgeskemaer, men der blev kun modtaget 13 besvarelser inden for de fastsatte frister. Desuden gav 22 brugere sig til kende i løbet af undersøgelsen og fremsendte redegørelser, hvori de gjorde indsigelser imod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører, leverandører af råvarer, brugere og deres sammenslutninger. I alt blev der udsendt over 50 spørgeskemaer, men der blev kun modtaget 13 besvarelser inden for de fastsatte frister. Desuden gav 22 brugere sig til kende i løbet af undersøgelsen og fremsendte redegørelser, hvori de gjorde indsigelser imod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde.

6.1.   EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser

| (267) | Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra de pågældende lande vil forhindre yderligere markedsforvridninger og pristryk og genoprette rimelige konkurrencevilkår på markedet. Dette vil samtidig give EU-erhvervsgrenen en mulighed for at forbedre sin situation på grund af øgede priser, salgsmængder og markedsandele. |
| --- | --- |

(267)

Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra de pågældende lande vil forhindre yderligere markedsforvridninger og pristryk og genoprette rimelige konkurrencevilkår på markedet. Dette vil samtidig give EU-erhvervsgrenen en mulighed for at forbedre sin situation på grund af øgede priser, salgsmængder og markedsandele.

| (268) | Uden foranstaltninger forventes det, at importen fra de pågældende lande fortsat vil øges til lave priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. I så fald vil EU-erhvervsgrenen ikke få mulighed for at forbedre sin situation. I betragtning af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation kan der forventes flere lukninger med deraf følgende tab af arbejdspladser. |
| --- | --- |

(268)

Uden foranstaltninger forventes det, at importen fra de pågældende lande fortsat vil øges til lave priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. I så fald vil EU-erhvervsgrenen ikke få mulighed for at forbedre sin situation. I betragtning af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation kan der forventes flere lukninger med deraf følgende tab af arbejdspladser.

| (269) | Der er ingen tegn på, at de andre EU-producenter, der ikke aktivt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, har andre interesser end EU-erhvervsgrenens interesser. |
| --- | --- |

(269)

Der er ingen tegn på, at de andre EU-producenter, der ikke aktivt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, har andre interesser end EU-erhvervsgrenens interesser.

| (270) | Den iranske virksomhed påstod, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil hjælpe EU-erhvervsgrenen, idet det kun vil føre til nye investeringer i andre eksporterende lande. Denne påstand kan ikke accepteres, da det i yderste konsekvens ville betyde, at der aldrig kunne indføres udligningsforanstaltninger på varer, for hvilke investeringerne kan overføres til andre lande. Det ville samtidig udelukke beskyttelse mod urimelig handel på grund af muligheden for ny konkurrence fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(270)

Den iranske virksomhed påstod, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil hjælpe EU-erhvervsgrenen, idet det kun vil føre til nye investeringer i andre eksporterende lande. Denne påstand kan ikke accepteres, da det i yderste konsekvens ville betyde, at der aldrig kunne indføres udligningsforanstaltninger på varer, for hvilke investeringerne kan overføres til andre lande. Det ville samtidig udelukke beskyttelse mod urimelig handel på grund af muligheden for ny konkurrence fra andre tredjelande.

| (271) | Samme interesserede part påstod, at eventuelle foranstaltninger ikke kunne afhjælpe en strukturel konkurrencemæssigt ufordelagtig situation for EU-erhvervsgrenens produktion af PET sammenlignet med PET-produktionen i Asien og Mellemøsten. Denne påstand var dog ikke tilstrækkeligt dokumenteret. Det skal bemærkes, at visse EU-producenter i stikprøven, som er vertikalt integrerede, også befinder sig i en vanskelig økonomisk situation. Det konstateredes desuden, at de eksporterende producenter modtog udligningsberettigede subsidier, også selv om der måtte være konkurrencemæssige fordele (f.eks. gennem billigere adgang til råvarer). |
| --- | --- |

(271)

Samme interesserede part påstod, at eventuelle foranstaltninger ikke kunne afhjælpe en strukturel konkurrencemæssigt ufordelagtig situation for EU-erhvervsgrenens produktion af PET sammenlignet med PET-produktionen i Asien og Mellemøsten. Denne påstand var dog ikke tilstrækkeligt dokumenteret. Det skal bemærkes, at visse EU-producenter i stikprøven, som er vertikalt integrerede, også befinder sig i en vanskelig økonomisk situation. Det konstateredes desuden, at de eksporterende producenter modtog udligningsberettigede subsidier, også selv om der måtte være konkurrencemæssige fordele (f.eks. gennem billigere adgang til råvarer).

| (272) | Det konkluderes foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(272)

Det konkluderes foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres udligningsforanstaltninger.

6.2.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser

| (273) | Som det fremgår ovenfor, blev der anvendt stikprøver for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ud af to virksomheder i stikprøven har kun en importerende agent (Global Services International eller »G.S.I.«) samarbejdet fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Den import, som den samarbejdsvillige agent indberettede, udgør en væsentlig del af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Provision for importen af PET udgør den største del af G.S.I.'s aktiviteter. Da agenten arbejder på provisionsbasis, forventes indførelsen af en eventuel told ikke at få en væsentlig indflydelse på agentens resultater, da en eventuel stigning i importprisen sandsynligvis vil blive væltet over på virksomhedens kunder. |
| --- | --- |

(273)

Som det fremgår ovenfor, blev der anvendt stikprøver for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ud af to virksomheder i stikprøven har kun en importerende agent (Global Services International eller »G.S.I.«) samarbejdet fuldt ud i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Den import, som den samarbejdsvillige agent indberettede, udgør en væsentlig del af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Provision for importen af PET udgør den største del af G.S.I.'s aktiviteter. Da agenten arbejder på provisionsbasis, forventes indførelsen af en eventuel told ikke at få en væsentlig indflydelse på agentens resultater, da en eventuel stigning i importprisen sandsynligvis vil blive væltet over på virksomhedens kunder.

| (274) | Ingen andre importører indsendte relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumping- og/eller udligningsforanstaltninger, ikke ophørte, og da der kan importeres fra lande, som ikke er omfattet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger (f.eks. Oman, USA, Brasilien), konkluderes det, at importørerne kan importere fra disse lande. |
| --- | --- |

(274)

Ingen andre importører indsendte relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumping- og/eller udligningsforanstaltninger, ikke ophørte, og da der kan importeres fra lande, som ikke er omfattet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger (f.eks. Oman, USA, Brasilien), konkluderes det, at importørerne kan importere fra disse lande.

| (275) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for EU-importørernes interesser. |
| --- | --- |

(275)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for EU-importørernes interesser.

6.3.   EU-råvareleverandørernes interesser

| (276) | Tre råvareleverandører (to PTA-leverandører og en MEG-leverandør) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg er involveret i produktionen af PTA/MEG. |
| --- | --- |

(276)

Tre råvareleverandører (to PTA-leverandører og en MEG-leverandør) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg er involveret i produktionen af PTA/MEG.

| (277) | De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er i høj grad afhængige af PET-producenternes situation, da disse er deres største kunder. Lave priser på PET medfører lavere priser på PTA og lavere margener for PTA-producenter. Det skal bemærkes, at der pågår en antidumping- og antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af PTA fra Thailand, hvilket betyder, at EU-producenterne af PTA også kan være udsat for urimelig konkurrence fra den thailandske import. Det konkluderes derfor, at indførelsen af foranstaltninger over for den subsidierede import af PET vil være en fordel for PTA-producenterne. |
| --- | --- |

(277)

De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er i høj grad afhængige af PET-producenternes situation, da disse er deres største kunder. Lave priser på PET medfører lavere priser på PTA og lavere margener for PTA-producenter. Det skal bemærkes, at der pågår en antidumping- og antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af PTA fra Thailand, hvilket betyder, at EU-producenterne af PTA også kan være udsat for urimelig konkurrence fra den thailandske import. Det konkluderes derfor, at indførelsen af foranstaltninger over for den subsidierede import af PET vil være en fordel for PTA-producenterne.

| (278) | For den samarbejdsvillige MEG-leverandør udgør MEG mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Vedrørende MEG skal det bemærkes, at PET ikke er den eneste eller største mulige anvendelse, og MEG-producenter er mindre afhængige af situationen i PET-industrien. Ikke desto mindre kan den vanskelige situation i PET-industrien have en vis indvirkning på MEG-leverandørerne i hvert på kort til mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(278)

For den samarbejdsvillige MEG-leverandør udgør MEG mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Vedrørende MEG skal det bemærkes, at PET ikke er den eneste eller største mulige anvendelse, og MEG-producenter er mindre afhængige af situationen i PET-industrien. Ikke desto mindre kan den vanskelige situation i PET-industrien have en vis indvirkning på MEG-leverandørerne i hvert på kort til mellemlang sigt.

| (279) | Ud fra ovenstående konkluderes der foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger over for den subsidierede import fra de pågældende lande vil være i råvareleverandørernes interesser. |
| --- | --- |

(279)

Ud fra ovenstående konkluderes der foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger over for den subsidierede import fra de pågældende lande vil være i råvareleverandørernes interesser.

6.4.   Brugernes interesser

| (280) | Den type PET, der er omfattet af denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«) anvendes hovedsagelig til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af anden emballage (fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og til fremstilling af plader. PET-flasker produceres i to faser: i) først fremstilles en præform ved sprøjtestøbning af PET i forme og ii) senere varmes præformen og blæses i form til en flaske. Flaskeproduktionen kan være en integreret proces (dvs. den samme virksomhed køber PET, producerer en præform og blæser den i form til en flaske) eller være begrænset til anden fase (blæse præformen til en flaske). Præforme kan relativt let transporteres, da de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og på grund af deres størrelse meget dyre at transportere. |
| --- | --- |

(280)

Den type PET, der er omfattet af denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«) anvendes hovedsagelig til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af anden emballage (fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og til fremstilling af plader. PET-flasker produceres i to faser: i) først fremstilles en præform ved sprøjtestøbning af PET i forme og ii) senere varmes præformen og blæses i form til en flaske. Flaskeproduktionen kan være en integreret proces (dvs. den samme virksomhed køber PET, producerer en præform og blæser den i form til en flaske) eller være begrænset til anden fase (blæse præformen til en flaske). Præforme kan relativt let transporteres, da de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og på grund af deres størrelse meget dyre at transportere.

| (281) | Aftapningsvirksomheder (»tapperier«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-industrien enten via integrerede flaskeproduktionsaktiviteter eller via forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«). |
| --- | --- |

(281)

Aftapningsvirksomheder (»tapperier«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-industrien enten via integrerede flaskeproduktionsaktiviteter eller via forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«).

| (282) | Følgelig kan der skelnes mellem to brugergrupper:






  — | konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og |
| --- | --- | --- |

(282)

Følgelig kan der skelnes mellem to brugergrupper:

—

konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og

| — | tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den pris, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling). |
| --- | --- |

—

tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den pris, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling).

a)   Konverteringsvirksomheder

| (283) | De vigtigste brugere af PET i flaskekvalitet er producenterne af præforme. Fire konverteringsvirksomheder, der tegner sig for 16 % af EU-forbruget i UP, samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen (dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne). Som nævnt ovenfor gav et betragteligt antal konverteringsvirksomheder sig også til kende senere i proceduren og gav udtryk for deres modstand, men de forelagde ikke verificerbare oplysninger om deres forbrug. Den samarbejdsvillige importerende agent hævdede under en høring, at over 80 % af EU-brugerne er imod foranstaltningerne. Der forelå dog ikke tilstrækkelig dokumentation for denne påstand, og den kunne ikke efterprøves. |
| --- | --- |

(283)

De vigtigste brugere af PET i flaskekvalitet er producenterne af præforme. Fire konverteringsvirksomheder, der tegner sig for 16 % af EU-forbruget i UP, samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen (dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne). Som nævnt ovenfor gav et betragteligt antal konverteringsvirksomheder sig også til kende senere i proceduren og gav udtryk for deres modstand, men de forelagde ikke verificerbare oplysninger om deres forbrug. Den samarbejdsvillige importerende agent hævdede under en høring, at over 80 % af EU-brugerne er imod foranstaltningerne. Der forelå dog ikke tilstrækkelig dokumentation for denne påstand, og den kunne ikke efterprøves.

| (284) | En sammenslutning, som repræsenterer de europæiske plastkonverteringsvirksomheder (EuPC), tilkendegav under en høring, at den forholder sig neutralt til denne procedure. Selv om nogle af sammenslutningens medlemmer vil være imod enhver form for foranstaltninger, er det ikke holdbart med de nuværende priser på PET på det europæiske marked for de virksomheder, som genanvender PET. Virksomheder, som genanvender PET (og som også repræsenteres af EuPC), vil gå ind for foranstaltninger. På et senere tidspunkt i undersøgelsen ændrede sammenslutningen holdning og gjorde indsigelser mod indførelsen af foranstaltninger. Sammenslutningen påstod, at indførelsen af foranstaltninger ville medføre uforholdsmæssigt store omkostninger for EU-plastkonverteringsvirksomhederne, som overvejende består af små og mellemstore virksomheder. Sammenslutningen påstod, at disse små og mellemstore virksomheder ikke vil være i stand til at absorbere højere PET-priser, hvilket enten vil tvinge dem til at indstille deres aktiviteter eller tilskynde dem til at flytte til lande uden for EU. Der forelå ikke yderligere dokumentation for disse påstande på dette tidspunkt. |
| --- | --- |

(284)

En sammenslutning, som repræsenterer de europæiske plastkonverteringsvirksomheder (EuPC), tilkendegav under en høring, at den forholder sig neutralt til denne procedure. Selv om nogle af sammenslutningens medlemmer vil være imod enhver form for foranstaltninger, er det ikke holdbart med de nuværende priser på PET på det europæiske marked for de virksomheder, som genanvender PET. Virksomheder, som genanvender PET (og som også repræsenteres af EuPC), vil gå ind for foranstaltninger. På et senere tidspunkt i undersøgelsen ændrede sammenslutningen holdning og gjorde indsigelser mod indførelsen af foranstaltninger. Sammenslutningen påstod, at indførelsen af foranstaltninger ville medføre uforholdsmæssigt store omkostninger for EU-plastkonverteringsvirksomhederne, som overvejende består af små og mellemstore virksomheder. Sammenslutningen påstod, at disse små og mellemstore virksomheder ikke vil være i stand til at absorbere højere PET-priser, hvilket enten vil tvinge dem til at indstille deres aktiviteter eller tilskynde dem til at flytte til lande uden for EU. Der forelå ikke yderligere dokumentation for disse påstande på dette tidspunkt.

| (285) | De samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder har i alt 1 300 ansatte, mens de konverteringsvirksomheder, som gav sig til kende senere i proceduren, har anført, at de har yderligere 6 000 ansatte. Den importerende agent og hans kunder anførte under høringen, at konverteringsvirksomhederne har ca. 20 000 ansatte. Disse oplysninger om beskæftigelsen er endnu ikke blevet efterprøvet. |
| --- | --- |

(285)

De samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder har i alt 1 300 ansatte, mens de konverteringsvirksomheder, som gav sig til kende senere i proceduren, har anført, at de har yderligere 6 000 ansatte. Den importerende agent og hans kunder anførte under høringen, at konverteringsvirksomhederne har ca. 20 000 ansatte. Disse oplysninger om beskæftigelsen er endnu ikke blevet efterprøvet.

| (286) | Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at PET, der anvendes til produktion af præforme, tegner sig for 70-80 % af konverteringsvirksomhedernes samlede produktionsomkostninger. Der er således tale om en væsentlig omkostningskomponent for disse virksomheder. Indtil videre har undersøgelsen vist, at de samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder overordnet set lider tab i et vist omfang. Da størstedelen af konverteringsvirksomhederne er små og mellemstore lokale virksomheder, har de på kort og mellemlang sigt muligvis kun begrænsede muligheder for at overvælte eventuelle omkostningsstigninger på deres kunder, navnlig hvis disse (aftapningsvirksomhederne) er større aktører, som er i en meget bedre forhandlingsposition. Kontrakterne (som normalt forhandles en gang om året) vedrørende salg af præforme og/eller flasker omfatter dog ofte en mekanisme, som skal sikre, at der tages hensyn til udsvingene i PET-priserne. |
| --- | --- |

(286)

Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at PET, der anvendes til produktion af præforme, tegner sig for 70-80 % af konverteringsvirksomhedernes samlede produktionsomkostninger. Der er således tale om en væsentlig omkostningskomponent for disse virksomheder. Indtil videre har undersøgelsen vist, at de samarbejdsvillige konverteringsvirksomheder overordnet set lider tab i et vist omfang. Da størstedelen af konverteringsvirksomhederne er små og mellemstore lokale virksomheder, har de på kort og mellemlang sigt muligvis kun begrænsede muligheder for at overvælte eventuelle omkostningsstigninger på deres kunder, navnlig hvis disse (aftapningsvirksomhederne) er større aktører, som er i en meget bedre forhandlingsposition. Kontrakterne (som normalt forhandles en gang om året) vedrørende salg af præforme og/eller flasker omfatter dog ofte en mekanisme, som skal sikre, at der tages hensyn til udsvingene i PET-priserne.

| (287) | Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede, at foranstaltninger vil medføre, at visse større producenter af præforme vil flytte deres standardiserede produktionslinjer til EU's nabolande. Da omkostningerne for transport af præforme over en begrænset afstand er relativt lave, sker dette allerede i et vist omfang. Indtil videre synes overvejelser vedrørende en placering tæt på kunderne og fleksible leverancer dog stadig at kompensere for de fordele, som nabolandene eventuelt kan tilbyde. Da der foreslås foranstaltninger af et beskedent omfang, konkluderes det foreløbigt, at fordelene ved at fremstille præforme uden for EU ikke vil opveje de nuværende ulemper. På grund af transportomkostningerne forventes udflytning desuden kun at være et alternativ for virksomheder, hvis kunder befinder sig tæt på EU's grænser, men ikke for konverteringsvirksomheder, hvis kunder befinder sig i andre dele af EU. |
| --- | --- |

(287)

Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede, at foranstaltninger vil medføre, at visse større producenter af præforme vil flytte deres standardiserede produktionslinjer til EU's nabolande. Da omkostningerne for transport af præforme over en begrænset afstand er relativt lave, sker dette allerede i et vist omfang. Indtil videre synes overvejelser vedrørende en placering tæt på kunderne og fleksible leverancer dog stadig at kompensere for de fordele, som nabolandene eventuelt kan tilbyde. Da der foreslås foranstaltninger af et beskedent omfang, konkluderes det foreløbigt, at fordelene ved at fremstille præforme uden for EU ikke vil opveje de nuværende ulemper. På grund af transportomkostningerne forventes udflytning desuden kun at være et alternativ for virksomheder, hvis kunder befinder sig tæt på EU's grænser, men ikke for konverteringsvirksomheder, hvis kunder befinder sig i andre dele af EU.

| (288) | Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede også, at foranstaltningerne kun kan give PET-producenterne en lettelse på kort sigt. De hævdede, at på mellemlang til lang sigt, når producenterne af præforme flytter ud af EU, vil der være utilstrækkelig efterspørgsel på EU-markedet for PET-producenterne, og de faldende priser vil i sidste ende tvinge PET-producenterne til at lukke eller flytte ud af EU. På baggrund af overvejelserne i den foregående betragtning, og da det blev foreløbigt konkluderet, at producenterne af præforme endnu ikke er tvunget til at flytte ud af EU af økonomiske årsager, synes et sådant scenario at være usandsynligt. |
| --- | --- |

(288)

Konverteringsvirksomhederne og den samarbejdsvillige importerende agent hævdede også, at foranstaltningerne kun kan give PET-producenterne en lettelse på kort sigt. De hævdede, at på mellemlang til lang sigt, når producenterne af præforme flytter ud af EU, vil der være utilstrækkelig efterspørgsel på EU-markedet for PET-producenterne, og de faldende priser vil i sidste ende tvinge PET-producenterne til at lukke eller flytte ud af EU. På baggrund af overvejelserne i den foregående betragtning, og da det blev foreløbigt konkluderet, at producenterne af præforme endnu ikke er tvunget til at flytte ud af EU af økonomiske årsager, synes et sådant scenario at være usandsynligt.

| (289) | Foreløbigt kan det således ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få betydelige virkninger for konverteringsvirksomhedernes produktionsomkostninger. På grund af usikkerheden med hensyn til præform- og/eller flaskeproducenternes muligheder for at overvælte de øgede omkostninger på kunderne er det umuligt at drage klare konklusioner om virkningerne for konverteringsvirksomhedernes rentabilitet og overordnede resultater i denne indledende fase. |
| --- | --- |

(289)

Foreløbigt kan det således ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få betydelige virkninger for konverteringsvirksomhedernes produktionsomkostninger. På grund af usikkerheden med hensyn til præform- og/eller flaskeproducenternes muligheder for at overvælte de øgede omkostninger på kunderne er det umuligt at drage klare konklusioner om virkningerne for konverteringsvirksomhedernes rentabilitet og overordnede resultater i denne indledende fase.

b)   Tapperier

| (290) | Seks tapperier, herunder afdelinger af Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone og Orangina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne. De tegner sig for ca. 11 % af EU-forbruget af PET i UP. Arten af de forelagte oplysninger gør det vanskeligt at fastlægge, hvor mange ansatte der er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. Det anslås dog foreløbigt, at der er tale om 6 000 ansatte. På grundlag af de foreliggende oplysninger skønnes det, at den samlede tapperibranche i Unionen har 40 000-60 000 ansatte, som er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. |
| --- | --- |

(290)

Seks tapperier, herunder afdelinger af Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone og Orangina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, dvs. at de fremsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser inden for fristerne. De tegner sig for ca. 11 % af EU-forbruget af PET i UP. Arten af de forelagte oplysninger gør det vanskeligt at fastlægge, hvor mange ansatte der er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET. Det anslås dog foreløbigt, at der er tale om 6 000 ansatte. På grundlag af de foreliggende oplysninger skønnes det, at den samlede tapperibranche i Unionen har 40 000-60 000 ansatte, som er direkte involveret i den produktion, hvor der anvendes PET.

| (291) | Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at de samarbejdsvillige tapperiers omkostninger til PET udgør 1-14 % af de samlede omkostninger, alt afhængigt af omkostningerne til de andre komponenter, der indgår i produktionen af deres forskellige varer. De foreliggende oplysninger tyder på, at PET ofte er en større omkostningsfaktor for mineralvandsproducenter (navnlig når der ikke er tale om mærkevarer), mens disse omkostninger kun er af marginal betydning for en række sodavandstapperier. Sagens oplysninger viser, at omkostningerne til PET i visse tilfælde kan udgøre op til 20 % af den slutpris, som kunderne skal betale for mineralvand. Det anslås, at omkostningerne til PET i gennemsnit kan udgøre op til 10 % af tapperiernes samlede omkostninger. |
| --- | --- |

(291)

Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at de samarbejdsvillige tapperiers omkostninger til PET udgør 1-14 % af de samlede omkostninger, alt afhængigt af omkostningerne til de andre komponenter, der indgår i produktionen af deres forskellige varer. De foreliggende oplysninger tyder på, at PET ofte er en større omkostningsfaktor for mineralvandsproducenter (navnlig når der ikke er tale om mærkevarer), mens disse omkostninger kun er af marginal betydning for en række sodavandstapperier. Sagens oplysninger viser, at omkostningerne til PET i visse tilfælde kan udgøre op til 20 % af den slutpris, som kunderne skal betale for mineralvand. Det anslås, at omkostningerne til PET i gennemsnit kan udgøre op til 10 % af tapperiernes samlede omkostninger.

| (292) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at en eventuel stigning i prisen på PET efter indførelsen af de foreslåede foranstaltninger kun vil have begrænsede virkninger (en omkostningsstigning på under 2 %) for tapperiernes overordnede situation, selv hvis de, som det hævdes, skulle få vanskeligheder med at overvælte de øgede omkostninger på deres kunder, hvilket i det mindste på mellemlang sigt er usandsynligt. |
| --- | --- |

(292)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at en eventuel stigning i prisen på PET efter indførelsen af de foreslåede foranstaltninger kun vil have begrænsede virkninger (en omkostningsstigning på under 2 %) for tapperiernes overordnede situation, selv hvis de, som det hævdes, skulle få vanskeligheder med at overvælte de øgede omkostninger på deres kunder, hvilket i det mindste på mellemlang sigt er usandsynligt.

6.5.   Mangel på forsyninger af PET

| (293) | En lang række interesserede parter påstod, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre mangel på PET på EU-markedet, og at EU-producenterne ikke har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(293)

En lang række interesserede parter påstod, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre mangel på PET på EU-markedet, og at EU-producenterne ikke har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel.

| (294) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-producenterne kun udnyttede 69 % af deres kapacitet i UP og har tilstrækkelig overskydende kapacitet til at erstatte importen fra de pågældende lande, hvis det bliver nødvendigt. Toldens formål bør dog ikke være at modvirke import, men blot at genetablere rimelige konkurrencevilkår på markedet. Der er desuden også adgang til andre forsyningskilder. |
| --- | --- |

(294)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-producenterne kun udnyttede 69 % af deres kapacitet i UP og har tilstrækkelig overskydende kapacitet til at erstatte importen fra de pågældende lande, hvis det bliver nødvendigt. Toldens formål bør dog ikke være at modvirke import, men blot at genetablere rimelige konkurrencevilkår på markedet. Der er desuden også adgang til andre forsyningskilder.

| (295) | Derudover forventes det, at PET-genbrugsindustrien vil øge produktionen, hvis prisen på ny PET i EU fastholdes på et rimeligt niveau og ikke får lov at falde som følge af urimelig konkurrence. |
| --- | --- |

(295)

Derudover forventes det, at PET-genbrugsindustrien vil øge produktionen, hvis prisen på ny PET i EU fastholdes på et rimeligt niveau og ikke får lov at falde som følge af urimelig konkurrence.

6.6.   Andre påstande

| (296) | Den iranske eksportør påstod, at indførelsen af foranstaltninger mod PET fra Iran vil få en uforholdsmæssig negativ virkning i betragtning af landets status som udviklingsland, og idet de iranske eksportører allerede er udsat for alvorlige ulemper som følge af internationale sanktioner. Det er Kommissionens almindelige praksis at træffe antisubsidieforanstaltninger over for udviklingslande såvel som udviklede lande, når de retlige bestemmelser måtte foranledige en sådan handling. Desuden er de internationale sanktioner mod Iran ikke en relevant betragtning i forbindelse med de gældende antisubsidieregler. |
| --- | --- |

(296)

Den iranske eksportør påstod, at indførelsen af foranstaltninger mod PET fra Iran vil få en uforholdsmæssig negativ virkning i betragtning af landets status som udviklingsland, og idet de iranske eksportører allerede er udsat for alvorlige ulemper som følge af internationale sanktioner. Det er Kommissionens almindelige praksis at træffe antisubsidieforanstaltninger over for udviklingslande såvel som udviklede lande, når de retlige bestemmelser måtte foranledige en sådan handling. Desuden er de internationale sanktioner mod Iran ikke en relevant betragtning i forbindelse med de gældende antisubsidieregler.

6.7.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (297) | Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra de pågældende lande forventes at give EU-erhvervsgrenen og andre EU-producenter mulighed for at forbedre deres situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for brugerne (hovedsagelig konverteringsvirksomhederne), men disse vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører. |
| --- | --- |

(297)

Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra de pågældende lande forventes at give EU-erhvervsgrenen og andre EU-producenter mulighed for at forbedre deres situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for brugerne (hovedsagelig konverteringsvirksomhederne), men disse vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.

| (298) | Genetablering af rimelige konkurrencevilkår og opretholdelse af et rimeligt prisniveau i EU vil tilskynde til genanvendelse af PET og således bidrage til beskyttelse af miljøet. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der overordnet set ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde. Denne foreløbige vurdering skal muligvis revideres senere efter kontrol af brugernes spørgeskemabesvarelser og yderligere undersøgelser. |
| --- | --- |

(298)

Genetablering af rimelige konkurrencevilkår og opretholdelse af et rimeligt prisniveau i EU vil tilskynde til genanvendelse af PET og således bidrage til beskyttelse af miljøet. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der overordnet set ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde. Denne foreløbige vurdering skal muligvis revideres senere efter kontrol af brugernes spørgeskemabesvarelser og yderligere undersøgelser.

7.   MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (299) | I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater for at hindre, at den subsidierede import forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(299)

I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater for at hindre, at den subsidierede import forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.

7.1.   Skadestærskel

| (300) | De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i de pågældende lande bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som den subsidierede import har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede subsidiemargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende subsidiering, findes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden subsidieret import. |
| --- | --- |

(300)

De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i de pågældende lande bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som den subsidierede import har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede subsidiemargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende subsidiering, findes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden subsidieret import.

| (301) | Unionen krævede samme målfortjeneste, som blev anvendt i proceduren mod Folkerepublikken Kina, dvs. 7,5 %. EU-erhvervsgrenen opnåede dog aldrig en sådan fortjeneste i den betragtede periode (den opnåede rent faktisk aldrig en fortjeneste), og den bemærkede mere overordnet, at den normalt har en relativt begrænset fortjenstmargen. Den højeste fortjeneste, som blev opnået af de to virksomheder i stikprøven i løbet af en periode på et år i den betragtede periode, var på 3 %. Under disse omstændigheder blev 5 % foreløbigt anset som den mest passende målfortjeneste. |
| --- | --- |

(301)

Unionen krævede samme målfortjeneste, som blev anvendt i proceduren mod Folkerepublikken Kina, dvs. 7,5 %. EU-erhvervsgrenen opnåede dog aldrig en sådan fortjeneste i den betragtede periode (den opnåede rent faktisk aldrig en fortjeneste), og den bemærkede mere overordnet, at den normalt har en relativt begrænset fortjenstmargen. Den højeste fortjeneste, som blev opnået af de to virksomheder i stikprøven i løbet af en periode på et år i den betragtede periode, var på 3 %. Under disse omstændigheder blev 5 % foreløbigt anset som den mest passende målfortjeneste.

| (302) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at fratrække prisen, ab fabrik, den faktiske fortjenstmargen og at lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris. |
| --- | --- |

(302)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at fratrække prisen, ab fabrik, den faktiske fortjenstmargen og at lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.

| (303) | Da der i UP var betydelige udsving i råvarepriserne og dermed PET-priserne på EU-markedet, blev det anset for passende at beregne skadestærskelen ved hjælp af kvartalsvise oplysninger.






  Land | Skadestærskel |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| De Forenede Arabiske Emirater | 18,5 % |

(303)

Da der i UP var betydelige udsving i råvarepriserne og dermed PET-priserne på EU-markedet, blev det anset for passende at beregne skadestærskelen ved hjælp af kvartalsvise oplysninger.

Land

Skadestærskel

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

De Forenede Arabiske Emirater

18,5 %

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (304) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 1, indføres en midlertidig udligningstoldtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater svarende til den lavest konstaterede subsidiemargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(304)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 1, indføres en midlertidig udligningstoldtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater svarende til den lavest konstaterede subsidiemargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (305) | På grundlag af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, konkluderes det, at der bør indføres en midlertidig udligningstold på importen med oprindelse i Iran svarende til den konstaterede skadesmargen, mens der for importen med oprindelse i Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater indføres en midlertidig udligningstold svarende til den konstaterede subsidiemargen. |
| --- | --- |

(305)

På grundlag af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, konkluderes det, at der bør indføres en midlertidig udligningstold på importen med oprindelse i Iran svarende til den konstaterede skadesmargen, mens der for importen med oprindelse i Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater indføres en midlertidig udligningstold svarende til den konstaterede subsidiemargen.

| (306) | Det skal bemærkes, at der har været betydelige udsving i omkostningerne til og prisen på PET over en relativt kort periode. Det ansås derfor for passende at indføre told i form af et specifikt beløb pr. ton. Dette beløb følger af den anvendelse af udligningstolden på cif-eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen i den sideløbende antidumpingsag. |
| --- | --- |

(306)

Det skal bemærkes, at der har været betydelige udsving i omkostningerne til og prisen på PET over en relativt kort periode. Det ansås derfor for passende at indføre told i form af et specifikt beløb pr. ton. Dette beløb følger af den anvendelse af udligningstolden på cif-eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen i den sideløbende antidumpingsag.

| (307) | På grundlag af ovenstående foreslås følgende udligningstold, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:










  Land | Subsidiemargen i alt | heraf eksport-subsidier | Skadesmargen
  (kvartalsvis) | Midlertidig udligningstold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Beløb
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| De Forenede Arabiske Emirater | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

På grundlag af ovenstående foreslås følgende udligningstold, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Land

Subsidiemargen i alt

heraf eksport-subsidier

Skadesmargen

(kvartalsvis)

Midlertidig udligningstold

%

Beløb

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

De Forenede Arabiske Emirater

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Afsluttende bestemmelse

| (308) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(308)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater.

2.   Den midlertidige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer beskrevet i artikel 1:

| Land | Udligningstold
  (EUR/ton) |
| --- | --- |
| Iran: alle virksomheder | 142,97 |
| Pakistan: alle virksomheder | 83,64 |
| De Forenede Arabiske Emirater: alle virksomheder | 42,34 |

Land

Udligningstold

(EUR/ton)

Iran: alle virksomheder

142,97

Pakistan: alle virksomheder

83,64

De Forenede Arabiske Emirater: alle virksomheder

42,34

3.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), reduceres det midlertidige udligningstoldbeløb, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 30 i forordning (EF) nr. 597/2009.

De interesserede parter kan i henhold til artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 597/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned efter datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på fire måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 208 af 3.9.2009, s. 7.

2

(3)  EUT C 208 af 3.9.2009, s. 12.

3

(4)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/59

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 474/2010

af 31. maj 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/61

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 475/2010

af 31. maj 2010

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 470/2010 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253 af 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 131 af 29.5.2010, s. 29.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 1. juni 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/63

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 476/2010

af 31. maj 2010

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. juni 2010

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. juni 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. juni 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 1. juni 2010 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 1. juni 2010

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 13,98 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 13,98 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

13,98

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

0,00

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

0,00

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

13,98

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

14.5.2010-28.5.2010

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Præmie for Golfen | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 36,08 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

165,97

116,10

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Præmie for Golfen

—

16,37

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

36,08

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 63,21 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

30,61 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

63,21 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

DIREKTIVER

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/66

---

RÅDETS DIREKTIV 2010/32/EU

af 10. maj 2010

om iværksættelse af rammeaftalen indgået af HOSPEEM og EPSU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 155, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Arbejdsmarkedets parter kan i henhold til artikel 155, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) i fællesskab anmode om, at aftaler, der indgås af dem på EU-plan i spørgsmål under artikel 153 i TEUF, iværksættes ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Arbejdsmarkedets parter kan i henhold til artikel 155, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) i fællesskab anmode om, at aftaler, der indgås af dem på EU-plan i spørgsmål under artikel 153 i TEUF, iværksættes ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen.

| (2) | Ved brev af 17. november 2008 meddelte de europæiske arbejdsmarkedsorganisationer HOSPEEM (the European Hospital and Healthcare Employers' Association, en sektororganisation, der repræsenterer arbejdsgiverne) og EPSU (the European Federation of Public Services Unions, en europæisk sammenslutning af fagforeninger) Kommissionen, at de ønskede at indlede forhandlinger i overensstemmelse med artikel 138, stk. 4, og artikel 139 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (»EF-traktaten«) (1) med det formål at indgå en rammeaftale om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 17. november 2008 meddelte de europæiske arbejdsmarkedsorganisationer HOSPEEM (the European Hospital and Healthcare Employers' Association, en sektororganisation, der repræsenterer arbejdsgiverne) og EPSU (the European Federation of Public Services Unions, en europæisk sammenslutning af fagforeninger) Kommissionen, at de ønskede at indlede forhandlinger i overensstemmelse med artikel 138, stk. 4, og artikel 139 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (»EF-traktaten«) (1) med det formål at indgå en rammeaftale om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren.

| (3) | Den 17. juli 2009 underskrev de europæiske arbejdsmarkedsparter en rammeaftale om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. juli 2009 underskrev de europæiske arbejdsmarkedsparter en rammeaftale om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren.

| (4) | Målene for direktivet, nemlig at opnå det sikrest mulige arbejdsmiljø ved at forebygge skader forårsaget af alle former for spidse eller skarpe instrumenter (herunder kanylestik) og beskytte arbejdstagere, der er udsat for en sådan risiko i sygehus- og sundhedssektoren, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(4)

Målene for direktivet, nemlig at opnå det sikrest mulige arbejdsmiljø ved at forebygge skader forårsaget af alle former for spidse eller skarpe instrumenter (herunder kanylestik) og beskytte arbejdstagere, der er udsat for en sådan risiko i sygehus- og sundhedssektoren, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (5) | Kommissionen tog ved udarbejdelsen af sit direktivforslag hensyn til de underskrivende parters repræsentativitet, under henvisning til anvendelsesområdet for aftalen, i sygehus- og sundhedssektoren, deres mandat og lovmæssigheden af bestemmelserne i rammeaftalen samt dens overensstemmelse med de relevante bestemmelser vedrørende små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen tog ved udarbejdelsen af sit direktivforslag hensyn til de underskrivende parters repræsentativitet, under henvisning til anvendelsesområdet for aftalen, i sygehus- og sundhedssektoren, deres mandat og lovmæssigheden af bestemmelserne i rammeaftalen samt dens overensstemmelse med de relevante bestemmelser vedrørende små og mellemstore virksomheder.

| (6) | Kommissionen underrettede Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om sit forslag. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om sit forslag.

| (7) | Europa-Parlamentet vedtog en beslutning om forslaget den 11. februar 2010. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentet vedtog en beslutning om forslaget den 11. februar 2010.

| (8) | Formålet med rammeaftalen er, som fastsat i rammeaftalens paragraf 1, at fremme opnåelsen af en af målsætningerne med socialpolitikken, nemlig forbedring af arbejdsvilkårene. |
| --- | --- |

(8)

Formålet med rammeaftalen er, som fastsat i rammeaftalens paragraf 1, at fremme opnåelsen af en af målsætningerne med socialpolitikken, nemlig forbedring af arbejdsvilkårene.

| (9) | Paragraf 11 i rammeaftalen giver medlemsstaterne og Fællesskabet (efter den 1. december 2009: erstattet af Unionen) mulighed for at opretholde eller indføre bestemmelser, der er mere fordelagtige med hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne mod skader forårsaget af spidse eller skarpe medicinske instrumenter. |
| --- | --- |

(9)

Paragraf 11 i rammeaftalen giver medlemsstaterne og Fællesskabet (efter den 1. december 2009: erstattet af Unionen) mulighed for at opretholde eller indføre bestemmelser, der er mere fordelagtige med hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne mod skader forårsaget af spidse eller skarpe medicinske instrumenter.

| (10) | Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og som iværksættes i tilfælde af handlinger, der strider mod forpligtelserne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og som iværksættes i tilfælde af handlinger, der strider mod forpligtelserne i dette direktiv.

| (11) | Medlemsstaterne kan efter fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter overlade det til dem at gennemføre dette direktiv, under forudsætning af at de træffer alle de nødvendige foranstaltninger for på et hvilket som helst tidspunkt at være i stand til at sikre de resultater, der er foreskrevet i dette direktiv. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterne kan efter fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter overlade det til dem at gennemføre dette direktiv, under forudsætning af at de træffer alle de nødvendige foranstaltninger for på et hvilket som helst tidspunkt at være i stand til at sikre de resultater, der er foreskrevet i dette direktiv.

| (12) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (2) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Unionens interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne — |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (2) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Unionens interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ved dette direktiv iværksættes rammeaftalen om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren, som blev underskrevet af de europæiske arbejdsmarkedsparter HOSPEEM og EPSU den 17. juli 2009, jf. bilaget.

Artikel 2

Medlemsstaterne fastsætter, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv eller sikrer sig, at arbejdsmarkedets parter har indført de nødvendige bestemmelser ad aftalemæssig vej senest den 11. maj 2013. De underretter straks Kommissionen herom.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.

På Rådets vegne

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

Formand

---

(1)  Ny nummerering: Artikel 154, stk. 4, og artikel 155 i TEUF.

1

(2)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

2

---

BILAG

RAMMEAFTALE OM FOREBYGGELSE AF STIKSKADER I SYGEHUS- OG SUNDHEDSSEKTOREN

Præambel:

| 1. | Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er spørgsmål, som bør prioriteres højt af alle i sygehus- og sundhedssektoren. Foranstaltninger til forebyggelse af og beskyttelse mod unødvendige skader vil, hvis de gennemføres korrekt, have en positiv indvirkning på ressourcerne. |
| --- | --- |

1.

Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er spørgsmål, som bør prioriteres højt af alle i sygehus- og sundhedssektoren. Foranstaltninger til forebyggelse af og beskyttelse mod unødvendige skader vil, hvis de gennemføres korrekt, have en positiv indvirkning på ressourcerne.

| 2. | Arbejdstageres sundhed og sikkerhed er af afgørende betydning og er tæt forbundet med patienters sundhed. Sundhedsydelsernes kvalitet afhænger heraf. |
| --- | --- |

2.

Arbejdstageres sundhed og sikkerhed er af afgørende betydning og er tæt forbundet med patienters sundhed. Sundhedsydelsernes kvalitet afhænger heraf.

| 3. | Udformningen og gennemførelsen af retningslinjer vedrørende spidse og skarpe medicinske instrumenter bør være et resultat af en social dialog. |
| --- | --- |

3.

Udformningen og gennemførelsen af retningslinjer vedrørende spidse og skarpe medicinske instrumenter bør være et resultat af en social dialog.

| 4. | HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) og EPSU (European Public Services Union), der er anerkendte som europæiske arbejdsmarkedsorganisationer i sygehus- og sundhedssektoren, har indgået følgende aftale: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (European Hospital and Healthcare Employers’ Association) og EPSU (European Public Services Union), der er anerkendte som europæiske arbejdsmarkedsorganisationer i sygehus- og sundhedssektoren, har indgået følgende aftale:

Generelle betragtninger:

| 1. | Under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 138 og artikel 139, stk. 2 (1), |
| --- | --- |

1.

Under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 138 og artikel 139, stk. 2 (1),

| 2. | under henvisning til direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2), |
| --- | --- |

2.

under henvisning til direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2),

| 3. | under henvisning til Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (3), |
| --- | --- |

3.

under henvisning til Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (3),

| 4. | under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (4), |
| --- | --- |

4.

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (4),

| 5. | under henvisning til fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (5), |
| --- | --- |

5.

under henvisning til fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (5),

| 6. | under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (6), |
| --- | --- |

6.

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (6),

| 7. | under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2006 om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (2006/2015(INI)), |
| --- | --- |

7.

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2006 om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (2006/2015(INI)),

| 8. | under henvisning til første og anden fase i Europa-Kommissionens høringsproces om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler, |
| --- | --- |

8.

under henvisning til første og anden fase i Europa-Kommissionens høringsproces om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler,

| 9. | under henvisning til resultaterne af EPSU's og HOSPEEM's tekniske seminar om kanylestikskader den 7. februar 2008, |
| --- | --- |

9.

under henvisning til resultaterne af EPSU's og HOSPEEM's tekniske seminar om kanylestikskader den 7. februar 2008,

| 10. | under henvisning til rangfølgen af de generelle forebyggelsesprincipper, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 89/391/EØF, samt de forebyggelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, 5 og 6 i direktiv 2000/54/EF, |
| --- | --- |

10.

under henvisning til rangfølgen af de generelle forebyggelsesprincipper, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 89/391/EØF, samt de forebyggelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, 5 og 6 i direktiv 2000/54/EF,

| 11. | under henvisning til de fælles retningslinjer fra ILO/WHO om sundhedstjenester og hiv/aids og de fælles retningslinjer fra ILO/WHO om posteksponeringsprofylakse med henblik på forebyggelse af hiv-infektion, |
| --- | --- |

11.

under henvisning til de fælles retningslinjer fra ILO/WHO om sundhedstjenester og hiv/aids og de fælles retningslinjer fra ILO/WHO om posteksponeringsprofylakse med henblik på forebyggelse af hiv-infektion,

| 12. | under fuldstændig overholdelse af gældende national lovgivning og kollektive aftaler, og ud fra følgende betragtninger: |
| --- | --- |

12.

under fuldstændig overholdelse af gældende national lovgivning og kollektive aftaler, og ud fra følgende betragtninger:

| 13. | Der bør træffes foranstaltninger til vurdering af forekomsten af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren, og der er videnskabelige beviser for, at forebyggende og beskyttende foranstaltninger kan reducere forekomsten af ulykker og infektioner betragteligt. |
| --- | --- |

13.

Der bør træffes foranstaltninger til vurdering af forekomsten af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren, og der er videnskabelige beviser for, at forebyggende og beskyttende foranstaltninger kan reducere forekomsten af ulykker og infektioner betragteligt.

| 14. | En fuldstændig risikovurdering er en forudsætning for at kunne træffe passende foranstaltninger til forebyggelse af skader og infektioner. |
| --- | --- |

14.

En fuldstændig risikovurdering er en forudsætning for at kunne træffe passende foranstaltninger til forebyggelse af skader og infektioner.

| 15. | Det er nødvendigt, at arbejdsgiverne og arbejdstagernes sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter samarbejder om at forebygge og beskytte arbejdstagerne mod skader og infektioner forårsaget af spidse og skarpe medicinske instrumenter. |
| --- | --- |

15.

Det er nødvendigt, at arbejdsgiverne og arbejdstagernes sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter samarbejder om at forebygge og beskytte arbejdstagerne mod skader og infektioner forårsaget af spidse og skarpe medicinske instrumenter.

| 16. | Det er primært, men ikke udelukkende, sundhedsansatte, der er berørt af stikskader. |
| --- | --- |

16.

Det er primært, men ikke udelukkende, sundhedsansatte, der er berørt af stikskader.

| 17. | Studerende, der som led i deres uddannelse modtager klinisk undervisning, betragtes ikke som arbejdstagere i henhold til denne aftale, men de bør omfattes af de forebyggende og beskyttende foranstaltninger, der er beskrevet i denne aftale, idet ansvaret reguleres i henhold til national lovgivning og praksis. |
| --- | --- |

17.

Studerende, der som led i deres uddannelse modtager klinisk undervisning, betragtes ikke som arbejdstagere i henhold til denne aftale, men de bør omfattes af de forebyggende og beskyttende foranstaltninger, der er beskrevet i denne aftale, idet ansvaret reguleres i henhold til national lovgivning og praksis.

Paragraf 1:   Formål

Formålet med denne rammeaftale er at:

| — | opnå det sikrest mulige arbejdsmiljø |
| --- | --- |

—

opnå det sikrest mulige arbejdsmiljø

| — | forebygge, at arbejdstagere pådrager sig skader forårsaget af alle former for spidse eller skarpe instrumenter (herunder kanylestik) |
| --- | --- |

—

forebygge, at arbejdstagere pådrager sig skader forårsaget af alle former for spidse eller skarpe instrumenter (herunder kanylestik)

| — | beskytte arbejdstagere, som er eksponeret for risici |
| --- | --- |

—

beskytte arbejdstagere, som er eksponeret for risici

| — | indføre en integreret tilgang ved fastlæggelsen af politikker for risikovurdering, risikoforebyggelse, oplæring, information, bevidstgørelse og overvågning |
| --- | --- |

—

indføre en integreret tilgang ved fastlæggelsen af politikker for risikovurdering, risikoforebyggelse, oplæring, information, bevidstgørelse og overvågning

| — | indføre procedurer for reaktion og opfølgning. |
| --- | --- |

—

indføre procedurer for reaktion og opfølgning.

Paragraf 2:   Anvendelsesområde

Denne aftale finder anvendelse på alle arbejdstagere i sygehus- og sundhedssektoren og på alle, der er underlagt arbejdsgivernes ledelsesret og supervision. Arbejdsgivere bør bestræbe sig på at sikre, at underleverandører følger de bestemmelser, der er fastsat i denne aftale.

Paragraf 3:   Definitioner

I denne aftale forstås ved:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

Paragraf 4:   Principper

| 1. | Det har af hensyn til forebyggelse af risikoen for skader og infektioner forårsaget af spidse eller skarpe instrumenter afgørende betydning, at arbejdsstyrken i sundhedssektoren er godt oplært, er sikker og har de nødvendige ressourcer. Forebyggelse af eksponering er en nøglestrategi for fjernelse og formindskelse af risikoen for skader og infektioner under arbejdet. |
| --- | --- |

1.

Det har af hensyn til forebyggelse af risikoen for skader og infektioner forårsaget af spidse eller skarpe instrumenter afgørende betydning, at arbejdsstyrken i sundhedssektoren er godt oplært, er sikker og har de nødvendige ressourcer. Forebyggelse af eksponering er en nøglestrategi for fjernelse og formindskelse af risikoen for skader og infektioner under arbejdet.

| 2. | Sundheds- og sikkerhedsrepræsentanterne har stor betydning for forebyggelse af og beskyttelse mod risici. |
| --- | --- |

2.

Sundheds- og sikkerhedsrepræsentanterne har stor betydning for forebyggelse af og beskyttelse mod risici.

| 3. | Arbejdsgiveren har pligt til at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i alle forhold vedrørende arbejdet, herunder psykosociale faktorer og arbejdets tilrettelæggelse. |
| --- | --- |

3.

Arbejdsgiveren har pligt til at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i alle forhold vedrørende arbejdet, herunder psykosociale faktorer og arbejdets tilrettelæggelse.

| 4. | Det påhviler de enkelte arbejdstagere alt efter deres muligheder at drage omsorg for deres egen sikkerhed og sundhed samt for andre personers sikkerhed og sundhed, for så vidt de berøres af deres handlinger under arbejdet, i overensstemmelse med deres oplæring og med arbejdsgiverens instrukser. |
| --- | --- |

4.

Det påhviler de enkelte arbejdstagere alt efter deres muligheder at drage omsorg for deres egen sikkerhed og sundhed samt for andre personers sikkerhed og sundhed, for så vidt de berøres af deres handlinger under arbejdet, i overensstemmelse med deres oplæring og med arbejdsgiverens instrukser.

| 5. | Arbejdsgiveren skal skabe et miljø, hvor arbejdstagerne og deres repræsentanter deltager i udarbejdelsen af politikker og praksis vedrørende sundhed og sikkerhed. |
| --- | --- |

5.

Arbejdsgiveren skal skabe et miljø, hvor arbejdstagerne og deres repræsentanter deltager i udarbejdelsen af politikker og praksis vedrørende sundhed og sikkerhed.

| 6. | Princippet i nedenstående specifikke forebyggende foranstaltninger, der er omhandlet i paragraf 5-10 i nærværende aftale, er aldrig at antage, at der ikke er nogen risiko. Rangfølgen af de generelle forebyggelsesprincipper i henhold til artikel 6 i direktiv 89/391/EØF og artikel 3, 5 og 6 i direktiv 2000/54/EF finder anvendelse. |
| --- | --- |

6.

Princippet i nedenstående specifikke forebyggende foranstaltninger, der er omhandlet i paragraf 5-10 i nærværende aftale, er aldrig at antage, at der ikke er nogen risiko. Rangfølgen af de generelle forebyggelsesprincipper i henhold til artikel 6 i direktiv 89/391/EØF og artikel 3, 5 og 6 i direktiv 2000/54/EF finder anvendelse.

| 7. | Arbejdsgiverne og arbejdstagernes repræsentanter skal på et passende niveau samarbejde om at fjerne og forebygge risici, beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed og skabe et sikkert arbejdsmiljø, herunder høring om valg og anvendelse af sikkert udstyr, fastlæggelse af, hvordan man bedst gennemfører strategier for oplæring, information og bevidstgørelse. |
| --- | --- |

7.

Arbejdsgiverne og arbejdstagernes repræsentanter skal på et passende niveau samarbejde om at fjerne og forebygge risici, beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed og skabe et sikkert arbejdsmiljø, herunder høring om valg og anvendelse af sikkert udstyr, fastlæggelse af, hvordan man bedst gennemfører strategier for oplæring, information og bevidstgørelse.

| 8. | Der bør træffes foranstaltninger inden for rammerne af en informations- og høringsproces i overensstemmelse med national lovgivning og/eller kollektive aftaler. |
| --- | --- |

8.

Der bør træffes foranstaltninger inden for rammerne af en informations- og høringsproces i overensstemmelse med national lovgivning og/eller kollektive aftaler.

| 9. | Effektive bevidstgørelsesforanstaltninger medfører fælles forpligtelser for arbejdsgivere, arbejdstagere og disses repræsentanter. |
| --- | --- |

9.

Effektive bevidstgørelsesforanstaltninger medfører fælles forpligtelser for arbejdsgivere, arbejdstagere og disses repræsentanter.

| 10. | Hvis man ønsker at opnå den sikrest mulige arbejdsplads, har en kombination af planlægnings-, bevidstgørelses-, oplysnings-, oplærings-, forebyggelses- og overvågningsforanstaltninger afgørende betydning. |
| --- | --- |

10.

Hvis man ønsker at opnå den sikrest mulige arbejdsplads, har en kombination af planlægnings-, bevidstgørelses-, oplysnings-, oplærings-, forebyggelses- og overvågningsforanstaltninger afgørende betydning.

| 11. | Fremme af en »no blame«-kultur. Procedurer for indberetning af uheld bør fokusere på systemiske faktorer snarere end på individuelle fejltagelser. Systematisk indberetning skal betragtes som en accepteret procedure. |
| --- | --- |

11.

Fremme af en »no blame«-kultur. Procedurer for indberetning af uheld bør fokusere på systemiske faktorer snarere end på individuelle fejltagelser. Systematisk indberetning skal betragtes som en accepteret procedure.

Paragraf 5:   Risikovurdering

| 1. | Procedurer for risikovurdering skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 3 og 6 i direktiv 2000/54/EF og artikel 6 og 9 i direktiv 89/391/EØF. |
| --- | --- |

1.

Procedurer for risikovurdering skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 3 og 6 i direktiv 2000/54/EF og artikel 6 og 9 i direktiv 89/391/EØF.

| 2. | Risikovurderinger skal omfatte en bestemmelse af eksponeringen, herunder en forståelse af vigtigheden af et arbejdsmiljø, der er godt organiseret og har de nødvendige ressourcer, og de skal dække alle situationer, hvor der forekommer skader, blod eller andet potentielt smittefarligt materiale. |
| --- | --- |

2.

Risikovurderinger skal omfatte en bestemmelse af eksponeringen, herunder en forståelse af vigtigheden af et arbejdsmiljø, der er godt organiseret og har de nødvendige ressourcer, og de skal dække alle situationer, hvor der forekommer skader, blod eller andet potentielt smittefarligt materiale.

| 3. | Risikovurderinger skal tage hensyn til teknik, tilrettelæggelse af arbejdet, arbejdsforhold, kvalifikationsniveau, arbejdsrelaterede psykosociale faktorer og påvirkning fra faktorer i arbejdsmiljøet. Dette vil føre til:






  — | identificering af, hvordan eksponering kan fjernes |
| --- | --- | --- |

3.

Risikovurderinger skal tage hensyn til teknik, tilrettelæggelse af arbejdet, arbejdsforhold, kvalifikationsniveau, arbejdsrelaterede psykosociale faktorer og påvirkning fra faktorer i arbejdsmiljøet. Dette vil føre til:

—

identificering af, hvordan eksponering kan fjernes

| — | overvejelse af mulige alternative systemer. |
| --- | --- |

—

overvejelse af mulige alternative systemer.

Paragraf 6:   Fjernelse, forebyggelse og beskyttelse

| 1. | Hvis resultatet af risikovurderingen afslører en risiko for skader forårsaget af spidse eller skarpe instrumenter og/eller infektioner, skal arbejdstagernes eksponering fjernes ved hjælp af følgende foranstaltninger uden hensyn til rækkefølgen:






  — | Fastsættelse og gennemførelse af sikre procedurer for anvendelse og bortskaffelse af spidse eller skarpe medicinske instrumenter og kontamineret affald. Disse procedurer skal regelmæssigt revurderes og skal udgøre en integreret del af de oplysnings- og oplæringsforanstaltninger for arbejdstagere, der er nævnt i paragraf 8. |
| --- | --- | --- |

1.

Hvis resultatet af risikovurderingen afslører en risiko for skader forårsaget af spidse eller skarpe instrumenter og/eller infektioner, skal arbejdstagernes eksponering fjernes ved hjælp af følgende foranstaltninger uden hensyn til rækkefølgen:

—

Fastsættelse og gennemførelse af sikre procedurer for anvendelse og bortskaffelse af spidse eller skarpe medicinske instrumenter og kontamineret affald. Disse procedurer skal regelmæssigt revurderes og skal udgøre en integreret del af de oplysnings- og oplæringsforanstaltninger for arbejdstagere, der er nævnt i paragraf 8.

| — | Ophør med unødvendig anvendelse af spidse eller skarpe instrumenter ved indførelse af ændrede rutiner på grundlag af risikovurderingen samt tilvejebringelse af medicinsk udstyr med indbyggede sikkerhedsbeskyttelsesmekanismer. |
| --- | --- |

—

Ophør med unødvendig anvendelse af spidse eller skarpe instrumenter ved indførelse af ændrede rutiner på grundlag af risikovurderingen samt tilvejebringelse af medicinsk udstyr med indbyggede sikkerhedsbeskyttelsesmekanismer.

| — | Praksis med påsætning af hætte på kanyle efter brug skal forbydes med øjeblikkelig virkning. |
| --- | --- |

—

Praksis med påsætning af hætte på kanyle efter brug skal forbydes med øjeblikkelig virkning.

| 2. | Under hensyntagen til aktiviteten og risikovurderingen skal eksponeringen reduceres til et så lavt niveau, som er nødvendigt for at opnå en fyldestgørende beskyttelse af de pågældende arbejdstageres sundhed og sikkerhed. Følgende foranstaltninger skal anvendes under hensyntagen til resultaterne af risikovurderingen:






  — | Indførelse af effektive bortskaffelsesprocedurer og opsætning af tydeligt mærkede og teknisk sikre beholdere til bortskaffelse af spidse eller skarpe instrumenter og injektionsudstyr så tæt som muligt på de områder, hvor det vurderes, at sådanne instrumenter bliver anvendt eller kan findes. |
| --- | --- | --- |

2.

Under hensyntagen til aktiviteten og risikovurderingen skal eksponeringen reduceres til et så lavt niveau, som er nødvendigt for at opnå en fyldestgørende beskyttelse af de pågældende arbejdstageres sundhed og sikkerhed. Følgende foranstaltninger skal anvendes under hensyntagen til resultaterne af risikovurderingen:

—

Indførelse af effektive bortskaffelsesprocedurer og opsætning af tydeligt mærkede og teknisk sikre beholdere til bortskaffelse af spidse eller skarpe instrumenter og injektionsudstyr så tæt som muligt på de områder, hvor det vurderes, at sådanne instrumenter bliver anvendt eller kan findes.

| — | Forebyggelse af risikoen for infektioner ved indførelse af sikre arbejdsmetoder ved hjælp af:






  a. | udvikling af en sammenhængende overordnet forebyggelsespolitik, som omfatter teknik, tilrettelæggelse af arbejdet, arbejdsforhold, psykosociale faktorer og påvirkning fra faktorer i arbejdsmiljøet |
| --- | --- | --- |

—

Forebyggelse af risikoen for infektioner ved indførelse af sikre arbejdsmetoder ved hjælp af:

a.

udvikling af en sammenhængende overordnet forebyggelsespolitik, som omfatter teknik, tilrettelæggelse af arbejdet, arbejdsforhold, psykosociale faktorer og påvirkning fra faktorer i arbejdsmiljøet

| b. | oplæring |
| --- | --- |

b.

oplæring

| c. | gennemførelse af helbredskontrol i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2000/54/EF. |
| --- | --- |

c.

gennemførelse af helbredskontrol i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2000/54/EF.

| — | Anvendelse af personlige værnemidler. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af personlige værnemidler.

| 3. | Hvis vurderingen i paragraf 5 viser, at der er risiko for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed som følge af, at de udsættes for biologiske agenser, mod hvilke der findes effektive vacciner, bør arbejdstagerne tilbydes vaccination. |
| --- | --- |

3.

Hvis vurderingen i paragraf 5 viser, at der er risiko for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed som følge af, at de udsættes for biologiske agenser, mod hvilke der findes effektive vacciner, bør arbejdstagerne tilbydes vaccination.

| 4. | Vaccination og om nødvendigt revaccination skal gennemføres i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis, herunder bestemmelse af vaccinetype.






  — | Arbejdstagere skal oplyses om, hvilke fordele og ulemper der er ved såvel vaccination som ikke-vaccination. |
| --- | --- | --- |

4.

Vaccination og om nødvendigt revaccination skal gennemføres i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis, herunder bestemmelse af vaccinetype.

—

Arbejdstagere skal oplyses om, hvilke fordele og ulemper der er ved såvel vaccination som ikke-vaccination.

| — | Den vaccination, som arbejdstagere og studerende, der udfører sundhedsydelser og relaterede aktiviteter på arbejdspladsen, får tilbudt, må ikke indebære omkostninger for dem. |
| --- | --- |

—

Den vaccination, som arbejdstagere og studerende, der udfører sundhedsydelser og relaterede aktiviteter på arbejdspladsen, får tilbudt, må ikke indebære omkostninger for dem.

Paragraf 7:   Oplysning og bevidstgørelse

Da spidse og skarpe instrumenter betragtes som arbejdsudstyr i henhold til direktiv 89/655/EØF (8), skal arbejdsgiveren ud over at stille oplysninger og brugsanvisninger til rådighed i henhold til artikel 6 i nævnte direktiv træffe følgende relevante foranstaltninger:

| — | gøre opmærksom på de forskellige risici |
| --- | --- |

—

gøre opmærksom på de forskellige risici

| — | vejlede om gældende lovgivning |
| --- | --- |

—

vejlede om gældende lovgivning

| — | fremme god praksis med hensyn til forebyggelse og registrering af uheld/ulykker |
| --- | --- |

—

fremme god praksis med hensyn til forebyggelse og registrering af uheld/ulykker

| — | skabe bevidsthed om problemet blandt sundhedspersonale ved at udvikle aktiviteter og informationsmateriale i samarbejde med de repræsentative fagforeninger og/eller arbejdstagernes repræsentanter |
| --- | --- |

—

skabe bevidsthed om problemet blandt sundhedspersonale ved at udvikle aktiviteter og informationsmateriale i samarbejde med de repræsentative fagforeninger og/eller arbejdstagernes repræsentanter

| — | oplyse om tilgængelige støtteprogrammer. |
| --- | --- |

—

oplyse om tilgængelige støtteprogrammer.

Paragraf 8:   Oplæring

Ud over de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 9 i direktiv 2000/54/EF, skal der tilbydes relevant oplæring i de retningslinjer og procedurer, der vedrører skader forårsaget af spidse eller skarpe instrumenter, herunder:

| — | korrekt anvendelse af medicinsk udstyr med mekanismer til beskyttelse mod spidse eller skarpe instrumenter |
| --- | --- |

—

korrekt anvendelse af medicinsk udstyr med mekanismer til beskyttelse mod spidse eller skarpe instrumenter

| — | indføring i jobbet for alt nyt og midlertidigt personale |
| --- | --- |

—

indføring i jobbet for alt nyt og midlertidigt personale

| — | risikoen i forbindelse med eksponering for blod og kropsvæsker |
| --- | --- |

—

risikoen i forbindelse med eksponering for blod og kropsvæsker

| — | forebyggende foranstaltninger, herunder standardforholdsregler, sikre arbejdsmetoder, korrekte anvendelses- og bortskaffelsesprocedurer og betydning af immunisering, i henhold til procedurerne på arbejdsstedet |
| --- | --- |

—

forebyggende foranstaltninger, herunder standardforholdsregler, sikre arbejdsmetoder, korrekte anvendelses- og bortskaffelsesprocedurer og betydning af immunisering, i henhold til procedurerne på arbejdsstedet

| — | procedurer for indberetning, reaktion og overvågning og deres betydning |
| --- | --- |

—

procedurer for indberetning, reaktion og overvågning og deres betydning

| — | foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af skader. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af skader.

Arbejdsgiverne skal tilrettelægge og tilbyde oplæring, som er obligatorisk for arbejdstagerne. Arbejdsgiverne skal give arbejdstagere fri til at deltage i oplæringen. Denne oplæring skal tilbydes med regelmæssige mellemrum og under hensyntagen til resultaterne i forbindelse med overvågning, modernisering og forbedringer.

Paragraf 9:   Indberetning

| 1. | Dette omfatter revidering af de gældende indberetningsprocedurer i samarbejde med sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter og/eller relevante repræsentanter for arbejdsgiverne/arbejdstagerne. Indberetningsmekanismer bør omfatte lokale, nationale og europæiske systemer. |
| --- | --- |

1.

Dette omfatter revidering af de gældende indberetningsprocedurer i samarbejde med sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter og/eller relevante repræsentanter for arbejdsgiverne/arbejdstagerne. Indberetningsmekanismer bør omfatte lokale, nationale og europæiske systemer.

| 2. | Arbejdstagerne skal øjeblikkelig give meddelelse om enhver ulykke eller ethvert uheld i forbindelse med spidse eller skarpe instrumenter til arbejdsgiverne og/eller til den person, der er ansvarlig for arbejdet, og/eller den, der er ansvarlig for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

2.

Arbejdstagerne skal øjeblikkelig give meddelelse om enhver ulykke eller ethvert uheld i forbindelse med spidse eller skarpe instrumenter til arbejdsgiverne og/eller til den person, der er ansvarlig for arbejdet, og/eller den, der er ansvarlig for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen.

Paragraf 10:   Reaktion og opfølgning

Der skal findes retningslinjer og procedurer, i tilfælde af at der opstår en skade forårsaget af et spidst eller skarpt instrument. Alle arbejdstagere skal oplyses om disse retningslinjer og procedurer. Disse bør være i overensstemmelse med europæisk og national/regional lovgivning og kollektive aftaler, hvis det er relevant.

Især skal der træffes følgende foranstaltninger:

| — | Arbejdsgiveren tager øjeblikkeligt skridt til, at der drages omsorg for den tilskadekomne arbejdstager, herunder tilvejebringelse af posteksponeringsprofylakse og de nødvendige lægeundersøgelser, hvor dette er påkrævet af medicinske grunde, og relevant helbredskontrol i henhold til paragraf 6, stk. 2, litra c. |
| --- | --- |

—

Arbejdsgiveren tager øjeblikkeligt skridt til, at der drages omsorg for den tilskadekomne arbejdstager, herunder tilvejebringelse af posteksponeringsprofylakse og de nødvendige lægeundersøgelser, hvor dette er påkrævet af medicinske grunde, og relevant helbredskontrol i henhold til paragraf 6, stk. 2, litra c.

| — | Arbejdsgiveren undersøger årsager og omstændigheder og registrerer ulykken/uheldet og træffer i givet fald de nødvendige foranstaltninger. Arbejdstageren skal i rette tid give de relevante oplysninger om ulykken eller uheldet, således at alle detaljer herom kan blive belyst. |
| --- | --- |

—

Arbejdsgiveren undersøger årsager og omstændigheder og registrerer ulykken/uheldet og træffer i givet fald de nødvendige foranstaltninger. Arbejdstageren skal i rette tid give de relevante oplysninger om ulykken eller uheldet, således at alle detaljer herom kan blive belyst.

| — | Arbejdsgiveren skal i tilfælde af skader overveje de efterfølgende skridt, herunder rådgivning af arbejdstagerne, hvis det er relevant, og om nødvendigt lægebehandling. Revalidering, fortsat beskæftigelse og adgang til godtgørelse skal være i overensstemmelse med nationale og/eller sektorspecifikke aftaler eller love. |
| --- | --- |

—

Arbejdsgiveren skal i tilfælde af skader overveje de efterfølgende skridt, herunder rådgivning af arbejdstagerne, hvis det er relevant, og om nødvendigt lægebehandling. Revalidering, fortsat beskæftigelse og adgang til godtgørelse skal være i overensstemmelse med nationale og/eller sektorspecifikke aftaler eller love.

Fortrolig behandling af oplysninger om skade, diagnose og behandling er af største vigtighed og skal respekteres.

Paragraf 11:   Gennemførelse

Denne aftale berører ikke nugældende eller fremtidige nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelser (9), der er mere fordelagtige med hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne mod skader forårsaget af spidse eller skarpe medicinske instrumenter.

De underskrivende parter anmoder Kommissionen om at forelægge denne rammeaftale for Rådet, således at dette ved en afgørelse gør denne aftale bindende i Den Europæiske Unions medlemsstater.

Hvis denne aftale gennemføres ved en afgørelse fra Rådet, kan fortolkningen af denne aftale på europæisk plan, og uden at det berører Kommissionens, de nationale domstoles og EU-Domstolens respektive beføjelser, af Kommissionen forelægges de underskrivende parter, som afgiver udtalelse herom.

De underskrivende parter tager denne aftale op til revision fem år efter datoen for Rådets afgørelse, såfremt en af aftalens parter anmoder herom.

Bruxelles, den 17. juli 2009.

På EPSU's vegne

Karen JENNINGS

På HOSPEEM's vegne

Godfrey PERERA

---

(1)  Ny nummerering: Artikel 154 og artikel 155, stk. 2, i TEUF.

1

(2)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

2

(3)  EFT L 393 af 30.12.1990, s. 13. Direktivet er efterfølgende blevet kodificeret i direktiv 2009/104/EF, EUT L 260 af 3.10.2009, s. 5).

3

(4)  EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21.

4

(5)  KOM(2007) 62 endelig af 21.2.2007.

5

(6)  EFT L 80 af 23.3.2002, s. 29-34.

6

(7)  EFT L 206 af 29.7.1991, s. 19.

7

(8)  Direktivet er efterfølgende blevet kodificeret i direktiv 2009/104/EF.

8

(9)  »Fællesskabsbestemmelser« er pr. 1. december 2009 erstattet med »EU-bestemmelser«.

9

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/73

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/34/EU

af 31. maj 2010

om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår udvidet anvendelse af aktivstoffet penconazol

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens direktiv 2009/77/EF (2) blev penconazol optaget som aktivstof i bilag I til direktiv 91/414//EØF på den særlige betingelse, at medlemsstaterne kun måtte tillade stoffet anvendt i væksthuse, og at anmelderen senest den 31. december 2011 skulle fremlægge yderligere oplysninger om skæbne og opførsel for så vidt angår jordmetabolitten U1. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens direktiv 2009/77/EF (2) blev penconazol optaget som aktivstof i bilag I til direktiv 91/414//EØF på den særlige betingelse, at medlemsstaterne kun måtte tillade stoffet anvendt i væksthuse, og at anmelderen senest den 31. december 2011 skulle fremlægge yderligere oplysninger om skæbne og opførsel for så vidt angår jordmetabolitten U1.

| (2) | Den 6. maj 2009 forelagde anmelderen de nødvendige oplysninger for Tyskland, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (3). Tyskland evaluerede de supplerende oplysninger og forelagde den 6. november 2009 Kommissionen et tillæg til vurderingsrapporten om penconazol, der blev rundsendt til de andre medlemsstater og til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) med henblik på fremsættelse af bemærkninger. Der blev i de indsendte bemærkninger ikke nævnt problematiske forhold, og de andre medlemsstater og EFSA har ikke påpeget forhold, der kunne udelukke den udvidede anvendelse. Udkastet til vurderingsrapport og ovennævnte tillæg er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 11. maj 2010 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om penconazol. |
| --- | --- |

(2)

Den 6. maj 2009 forelagde anmelderen de nødvendige oplysninger for Tyskland, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (3). Tyskland evaluerede de supplerende oplysninger og forelagde den 6. november 2009 Kommissionen et tillæg til vurderingsrapporten om penconazol, der blev rundsendt til de andre medlemsstater og til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) med henblik på fremsættelse af bemærkninger. Der blev i de indsendte bemærkninger ikke nævnt problematiske forhold, og de andre medlemsstater og EFSA har ikke påpeget forhold, der kunne udelukke den udvidede anvendelse. Udkastet til vurderingsrapport og ovennævnte tillæg er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 11. maj 2010 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om penconazol.

| (3) | De nye data om metabolitten U1's skæbne og opførsel, der blev forelagt af anmelderen, og den nye vurdering foretaget af den rapporterende medlemsstat viser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder penconazol, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der var omhandlet i det oprindelige dossier, og som er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Det er derfor ikke længere nødvendigt at begrænse anvendelsen af penconazol til væksthuse, jf. direktiv 91/414/EØF som ændret ved direktiv 2009/77/EF. |
| --- | --- |

(3)

De nye data om metabolitten U1's skæbne og opførsel, der blev forelagt af anmelderen, og den nye vurdering foretaget af den rapporterende medlemsstat viser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder penconazol, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der var omhandlet i det oprindelige dossier, og som er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Det er derfor ikke længere nødvendigt at begrænse anvendelsen af penconazol til væksthuse, jf. direktiv 91/414/EØF som ændret ved direktiv 2009/77/EF.

| (4) | Uden at denne konklusion tilsidesættes, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EF kan der fastsættes betingelser for optagelsen af et stof i bilag I. Det bør derfor kræves, at anmelderen fremlægger yderligere oplysninger om jordmetabolitten CGA 179944's skæbne og opførsel i sur jordbund. |
| --- | --- |

(4)

Uden at denne konklusion tilsidesættes, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EF kan der fastsættes betingelser for optagelsen af et stof i bilag I. Det bør derfor kræves, at anmelderen fremlægger yderligere oplysninger om jordmetabolitten CGA 179944's skæbne og opførsel i sur jordbund.

| (5) | Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 91/414/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. juni 2010 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. juli 2010.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EUT L 172 af 2.7.2009, s. 23.

2

(3)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 25.

3

---

BILAG

Kolonnen »Særlige bestemmelser« i række 292 i bilag I til direktiv 91/414/EØF ændres således:

| 1) | Del A affattes således:
  »DEL A
  Må kun tillades anvendt som fungicid.« |
| --- | --- |

1)

Del A affattes således:

»DEL A

Må kun tillades anvendt som fungicid.«

| 2) | I del B, fjerde afsnit, første punktum, erstattes:
  »De berørte medlemsstater skal anmode om fremlæggelse af yderligere oplysninger om skæbne og opførsel for så vidt angår jordmetabolitten U1.«
  af:
  »De berørte medlemsstater skal anmode om fremlæggelse af yderligere oplysninger om jordmetabolitten CGA179944's skæbne og opførsel i sur jordbund.« |
| --- | --- |

2)

I del B, fjerde afsnit, første punktum, erstattes:

»De berørte medlemsstater skal anmode om fremlæggelse af yderligere oplysninger om skæbne og opførsel for så vidt angår jordmetabolitten U1.«

af:

»De berørte medlemsstater skal anmode om fremlæggelse af yderligere oplysninger om jordmetabolitten CGA179944's skæbne og opførsel i sur jordbund.«

---

AFGØRELSER

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 134/75

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 26. april 2010

om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2010/305/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/524/EF, Euratom (1),

under henvisning til forslag fra den østrigske regering,

under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtning:

En plads som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet ledig, efter at Heinz PETER er trådt tilbage —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Gruppe III — Repræsentanter for alle øvrige økonomiske og sociale interesser) beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2010.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 26. april 2010.

På Rådets vegne

M. Á. MORATINOS

Formand

---

(1)  EUT L 207 af 28.7.2006, s. 30.

1

---