# Uradni list L 68/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.068.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 68 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5318. marec 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.068.slv

Uradni list

Evropske unije

L 68

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5318. marec 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 222/2010 z dne 17. marca 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Sedano Bianco di Sperlonga (ZGO)) | 1 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 223/2010 z dne 17. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 224/2010 z dne 17. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 5 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 225/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007 | 7 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 226/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007 | 9 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 227/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007 | 11 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (
  1
  ) | 13 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/160/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. marca 2010 o spremembi Odločbe 2005/176/ES o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1585)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2010/161/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 17. marca 2010 o spremljanju perfluoro alkiliranih snovi v živilih (
  1
  ) | 22 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 222/2010 z dne 17. marca 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Sedano Bianco di Sperlonga (ZGO))

1

Uredba Komisije (EU) št. 223/2010 z dne 17. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

Uredba Komisije (EU) št. 224/2010 z dne 17. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

5

Uredba Komisije (EU) št. 225/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007

7

Uredba Komisije (EU) št. 226/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007

9

Uredba Komisije (EU) št. 227/2010 z dne 17. marca 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

11

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (
  1
  )

1

13

SKLEPI

2010/160/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. marca 2010 o spremembi Odločbe 2005/176/ES o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1585)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1585)

1

21

PRIPOROČILA

2010/161/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 17. marca 2010 o spremljanju perfluoro alkiliranih snovi v živilih (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 222/2010

z dne 17. marca 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Sedano Bianco di Sperlonga (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Sedano Bianco di Sperlonga“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Sedano Bianco di Sperlonga“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 185, 7.8.2009, str. 13.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Sedano Bianco di Sperlonga (ZGO)

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 223/2010

z dne 17. marca 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 58,4 |
| MA | 73,2 |
| TN | 135,7 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0707 00 05 | EG | 219,6 |
| JO | 135,1 |
| MK | 134,1 |
| TR | 132,8 |
| ZZ | 155,4 |
| 0709 90 70 | MA | 192,3 |
| TR | 136,3 |
| ZZ | 164,3 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 54,0 |
| MA | 51,1 |
| TN | 55,1 |
| TR | 61,3 |
| ZZ | 53,1 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 89,3 |
| MA | 42,8 |
| TR | 57,8 |
| ZZ | 66,6 |
| 0808 10 80 | AR | 93,3 |
| BR | 89,3 |
| CA | 73,7 |
| CN | 76,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,2 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 20 50 | AR | 84,8 |
| CL | 75,7 |
| CN | 81,6 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 82,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

106,9

JO

58,4

MA

73,2

TN

135,7

TR

114,2

ZZ

97,7

0707 00 05

EG

219,6

JO

135,1

MK

134,1

TR

132,8

ZZ

155,4

0709 90 70

MA

192,3

TR

136,3

ZZ

164,3

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

EG

44,2

IL

54,0

MA

51,1

TN

55,1

TR

61,3

ZZ

53,1

0805 50 10

EG

76,3

IL

89,3

MA

42,8

TR

57,8

ZZ

66,6

0808 10 80

AR

93,3

BR

89,3

CA

73,7

CN

76,3

MK

24,7

US

110,2

UY

70,1

ZZ

76,8

0808 20 50

AR

84,8

CL

75,7

CN

81,6

ZA

86,9

ZZ

82,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 224/2010

z dne 17. marca 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 214/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 214/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 65, 13.3.2010, str. 25.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 18. marca 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 34,24 | 1,01 |
| 1701 11 90 (1) | 34,24 | 4,63 |
| 1701 12 10 (1) | 34,24 | 0,88 |
| 1701 12 90 (1) | 34,24 | 4,34 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

34,24

1,01

1701 11 90 (1)

34,24

4,63

1701 12 10 (1)

34,24

0,88

1701 12 90 (1)

34,24

4,34

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 225/2010

z dne 17. marca 2010

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 533/2007 z dne 14. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za perutninsko meso (3) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 533/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 533/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007 predloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010 se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 125, 15.5.2007, str. 9.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 1,737395 |
| P3 | 09.4069 | 0,586978 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010

(%)

P1

09.4067

1,737395

P3

09.4069

0,586978

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 226/2010

z dne 17. marca 2010

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 539/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za jajca in jajčni albumin (3) ter zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 539/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za jajca in jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 539/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za jajca in jajčni albumin.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2007 predloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 128, 16.5.2007, str. 19.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| E2 | 09.4401 | 25,129987 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010

(%)

E2

09.4401

25,129987

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 227/2010

z dne 17. marca 2010

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (3) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2010 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 1385/2007 predloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2010, se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 309, 27.11.2007, str. 47.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,450752 |
| 3 | 09.4412 | 0,502897 |
| 4 | 09.4420 | 0,654346 |
| 5 | 09.4421 | 6,711447 |
| 6 | 09.4422 | 0,729936 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.4.2010-30.6.2010

(%)

1

09.4410

0,450752

3

09.4412

0,502897

4

09.4420

0,654346

5

09.4421

6,711447

6

09.4422

0,729936

---

DIREKTIVE

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/13

---

DIREKTIVA SVETA 2010/18/EU

z dne 8. marca 2010

o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 155(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča Uniji, da podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic med drugim na področju enakosti moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča Uniji, da podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic med drugim na področju enakosti moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu.

| (2) | Socialni dialog na ravni Unije lahko v skladu s členom 155(1) PDEU privede do pogodbenih razmerij, tudi sporazumov, če vodstvo in delovna sila („socialni partnerji“) tako želita. Socialni partnerji lahko v skladu s členom 155(2) PDEU skupaj zahtevajo, da se sporazumi, sklenjeni med njimi na ravni Skupnosti v zadevah iz člena 153 PDEU, izvajajo s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Socialni dialog na ravni Unije lahko v skladu s členom 155(1) PDEU privede do pogodbenih razmerij, tudi sporazumov, če vodstvo in delovna sila („socialni partnerji“) tako želita. Socialni partnerji lahko v skladu s členom 155(2) PDEU skupaj zahtevajo, da se sporazumi, sklenjeni med njimi na ravni Skupnosti v zadevah iz člena 153 PDEU, izvajajo s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije.

| (3) | Evropske medpanožne organizacije socialnih partnerjev (ETUC, UNICE in CEEP) so 14. decembra 1995 sklenile okvirni sporazum o starševskem dopustu, katerega pravno uveljavitev je zagotovila Direktiva Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (1). Ta direktiva je bila spremenjena razširjena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske z Direktivo Sveta 97/75/ES (2). Direktiva 96/34/ES je znatno prispevala k izboljšanju razpoložljivih možnosti za zaposlene starše v državah članicah, da bolje uskladijo poklicne in družinske obveznosti prek ureditev dopusta. |
| --- | --- |

(3)

Evropske medpanožne organizacije socialnih partnerjev (ETUC, UNICE in CEEP) so 14. decembra 1995 sklenile okvirni sporazum o starševskem dopustu, katerega pravno uveljavitev je zagotovila Direktiva Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (1). Ta direktiva je bila spremenjena razširjena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske z Direktivo Sveta 97/75/ES (2). Direktiva 96/34/ES je znatno prispevala k izboljšanju razpoložljivih možnosti za zaposlene starše v državah članicah, da bolje uskladijo poklicne in družinske obveznosti prek ureditev dopusta.

| (4) | Komisija se je v skladu s členom 138(2) in (3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) (3) v letih 2006 in 2007 posvetovala z evropskimi socialnimi partnerji o načinih, kako dodatno izboljšati usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja ter zlasti veljavno zakonodajo Skupnosti o varstvu materinstva in starševskem dopustu ter o uvedbi novih vrst dopusta iz družinskih razlogov, kot je očetovski dopust, posvojiteljski dopust in dopust za nego družinskih članov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se je v skladu s členom 138(2) in (3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) (3) v letih 2006 in 2007 posvetovala z evropskimi socialnimi partnerji o načinih, kako dodatno izboljšati usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja ter zlasti veljavno zakonodajo Skupnosti o varstvu materinstva in starševskem dopustu ter o uvedbi novih vrst dopusta iz družinskih razlogov, kot je očetovski dopust, posvojiteljski dopust in dopust za nego družinskih članov.

| (5) | Tri splošne evropske medpanožne organizacije socialnih partnerjev (ETUC, CEEP in BUSINESSEUROPE, prej imenovana UNICE) in evropska medpanožna organizacija socialnih partnerjev, ki zastopa določeno kategorijo podjetij (UEAPME), so 11. septembra 2008 obvestile Komisijo, da se nameravajo v skladu s členom 138(4) in členom 139 Pogodbe ES (4) začeti pogajati o reviziji okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega leta 1995. |
| --- | --- |

(5)

Tri splošne evropske medpanožne organizacije socialnih partnerjev (ETUC, CEEP in BUSINESSEUROPE, prej imenovana UNICE) in evropska medpanožna organizacija socialnih partnerjev, ki zastopa določeno kategorijo podjetij (UEAPME), so 11. septembra 2008 obvestile Komisijo, da se nameravajo v skladu s členom 138(4) in členom 139 Pogodbe ES (4) začeti pogajati o reviziji okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega leta 1995.

| (6) | Te organizacije so 18. junija 2009 podpisale revidirani okvirni sporazum o starševskem dopustu („revidirani okvirni sporazum“) in naslovile skupno zahtevo Komisiji, naj predloži predlog sklepa Sveta o izvajanju navedenega revidiranega okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Te organizacije so 18. junija 2009 podpisale revidirani okvirni sporazum o starševskem dopustu („revidirani okvirni sporazum“) in naslovile skupno zahtevo Komisiji, naj predloži predlog sklepa Sveta o izvajanju navedenega revidiranega okvirnega sporazuma.

| (7) | Evropski socialni partnerji so med pogajanji v celoti revidirali okvirni sporazum o starševskem dopustu iz leta 1995. Zato bi bilo treba Direktivo 96/34/ES razveljaviti ter jo nadomestiti z novo direktivo in ne preprosto spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Evropski socialni partnerji so med pogajanji v celoti revidirali okvirni sporazum o starševskem dopustu iz leta 1995. Zato bi bilo treba Direktivo 96/34/ES razveljaviti ter jo nadomestiti z novo direktivo in ne preprosto spremeniti.

| (8) | Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, to je izboljšanje usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja za zaposlene starše ter enake priložnosti moških in žensk na trgu dela in enaka obravnava pri delu v celotni Uniji, in ker te cilje lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, to je izboljšanje usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja za zaposlene starše ter enake priložnosti moških in žensk na trgu dela in enaka obravnava pri delu v celotni Uniji, in ker te cilje lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (9) | Komisija je med pripravo predloga direktive upoštevala status reprezentativnosti podpisnic revidiranega okvirnega sporazuma, njihov mandat in pravno veljavnost klavzul v navedenem revidiranem okvirnem sporazumu ter njegovo skladnost z ustreznimi določbami glede malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je med pripravo predloga direktive upoštevala status reprezentativnosti podpisnic revidiranega okvirnega sporazuma, njihov mandat in pravno veljavnost klavzul v navedenem revidiranem okvirnem sporazumu ter njegovo skladnost z ustreznimi določbami glede malih in srednje velikih podjetij.

| (10) | O svojem predlogu je Komisija obvestila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor. |
| --- | --- |

(10)

O svojem predlogu je Komisija obvestila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor.

| (11) | Klavzula 1(1) revidiranega okvirnega sporazuma v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije na področju socialne politike navaja, da Sporazum določa minimalne zahteve. |
| --- | --- |

(11)

Klavzula 1(1) revidiranega okvirnega sporazuma v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije na področju socialne politike navaja, da Sporazum določa minimalne zahteve.

| (12) | Klavzula 8(1) revidiranega okvirnega sporazuma navaja, da lahko države članice uporabijo ali uvedejo ugodnejše določbe, kot so določbe iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(12)

Klavzula 8(1) revidiranega okvirnega sporazuma navaja, da lahko države članice uporabijo ali uvedejo ugodnejše določbe, kot so določbe iz Sporazuma.

| (13) | Klavzula 8(2) revidiranega okvirnega sporazuma navaja, da izvajanje določb iz sporazuma ni veljavna podlaga za zmanjšanje splošne ravni varstva delavcev na področju, ki ga Sporazum zajema. |
| --- | --- |

(13)

Klavzula 8(2) revidiranega okvirnega sporazuma navaja, da izvajanje določb iz sporazuma ni veljavna podlaga za zmanjšanje splošne ravni varstva delavcev na področju, ki ga Sporazum zajema.

| (14) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v primeru kakršne koli kršitve obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v primeru kakršne koli kršitve obveznosti iz te direktive.

| (15) | Države članice lahko na skupno zahtevo socialnih partnerjev pooblastijo socialne partnerje za izvajanje te direktive pod pogojem, da takšne države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi lahko vedno zagotovijo rezultate, ki jih določa ta direktiva. |
| --- | --- |

(15)

Države članice lahko na skupno zahtevo socialnih partnerjev pooblastijo socialne partnerje za izvajanje te direktive pod pogojem, da takšne države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi lahko vedno zagotovijo rezultate, ki jih določa ta direktiva.

| (16) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo – |
| --- | --- |

(16)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

S to direktivo začne učinkovati revidirani okvirni sporazum o starševskem dopustu, sklenjen 18. junija 2009 med evropskimi medpanožnimi organizacijami socialnih partnerjev (BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC), kot je določen v Prilogi.

Člen 2

Države članice določijo, kakšne kazni se uporabijo ob kršitvi nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 3

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, oziroma zagotovijo, da socialni partnerji uvedejo zahtevane ukrepe s sporazumom najpozneje do 8. marca 2012. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice imajo lahko na voljo največ eno dodatno leto za uskladitev s to direktivo, če je to potrebno zaradi upoštevanja specifičnih težav ali izvajanja v okviru kolektivne pogodbe. Države članice obvestijo Komisijo o dodatnem roku najpozneje do 8. marca 2012 in navedejo razloge za to.

3.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Direktiva 96/34/ES, se razveljavi z učinkom od 8. marca 2012. Sklicevanja na Direktivo 96/34/ES se štejejo za sklicevanja na to direktivo.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. marca 2010

Za Svet

Predsednik

C. CORBACHO

---

(1)  UL L 145, 19.6.1996, str. 4.

1

(2)  UL L 10, 16.1.1998, str. 24.

2

(3)  Preštevilčeno: člen 154(2) in (3) PDEU.

3

(4)  Preštevilčeno: člena 154(4) in 155 PDEU.

4

(5)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

5

---

PRILOGA

OKVIRNI SPORAZUM O STARŠEVSKEM DOPUSTU (REVIDIRANO)

18. junij 2009

Ta okvirni sporazum med evropskimi socialnimi partnerji BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC (ter odborom za zvezo Eurocadres/CEC) spreminja okvirni sporazum o starševskem dopustu, sklenjen 14. decembra 1995, ki določa minimalne zahteve glede starševskega dopusta kot pomembne dejavnike pri usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti ter spodbujanju enakih priložnosti in enake obravnave moških in žensk.

Evropski socialni partnerji pozivajo Komisijo, naj predloži ta okvirni sporazum Svetu, ki naj s sklepom določi te zahteve kot zavezujoče v vseh državah članicah Evropske unije.

I.   Splošne ugotovitve

| 1. | Ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti členov 138 in 139 Pogodbe (1); |
| --- | --- |

1.

Ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti členov 138 in 139 Pogodbe (1);

| 2. | ob upoštevanju člena 137(1)(c) in člena 141 Pogodbe ES (2), načela enakega obravnavanja (členi 2, 3 in 13 Pogodbe ES (3) in sekundarne zakonodaje, ki temelji na teh členih Pogodbe, zlasti Direktive Sveta 75/117/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (4); Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (5); Direktive Sveta 96/97/ES o spremembi Direktive 86/378/EGS o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v poklicnih sistemih socialne varnosti (6); in Direktivo 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (7); |
| --- | --- |

2.

ob upoštevanju člena 137(1)(c) in člena 141 Pogodbe ES (2), načela enakega obravnavanja (členi 2, 3 in 13 Pogodbe ES (3) in sekundarne zakonodaje, ki temelji na teh členih Pogodbe, zlasti Direktive Sveta 75/117/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (4); Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (5); Direktive Sveta 96/97/ES o spremembi Direktive 86/378/EGS o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v poklicnih sistemih socialne varnosti (6); in Direktivo 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (7);

| 3. | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 ter členov 23 in 33 Listine v zvezi z enakostjo moških in žensk ter usklajevanjem poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

3.

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 ter členov 23 in 33 Listine v zvezi z enakostjo moških in žensk ter usklajevanjem poklicnega, zasebnega in družinskega življenja;

| 4. | ob upoštevanju Poročila Komisije iz leta 2003 o izvajanju Direktive Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC; |
| --- | --- |

4.

ob upoštevanju Poročila Komisije iz leta 2003 o izvajanju Direktive Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC;

| 5. | ob upoštevanju cilja lizbonske strategije za rast in delovna mesta v zvezi s povečanjem splošnih stopenj zaposlenosti na 70 %, stopenj zaposlenosti žensk na 60 % in stopenj zaposlenosti starejših delavcev na 50 %; barcelonskih ciljev glede zagotavljanja varstva otrok; ter prispevka politik za izboljšanje usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja pri dosegi teh ciljev; |
| --- | --- |

5.

ob upoštevanju cilja lizbonske strategije za rast in delovna mesta v zvezi s povečanjem splošnih stopenj zaposlenosti na 70 %, stopenj zaposlenosti žensk na 60 % in stopenj zaposlenosti starejših delavcev na 50 %; barcelonskih ciljev glede zagotavljanja varstva otrok; ter prispevka politik za izboljšanje usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja pri dosegi teh ciljev;

| 6. | ob upoštevanju okvira ukrepov socialnih partnerjev za enakost spolov, ki je bil določen 22. marca 2005 in v katerem se podpora za ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem obravnava kot prednostno področje za ukrepe, ob upoštevanju, da je za nadaljnji napredek v zvezi z vprašanjem usklajevanja potrebno uvesti uravnotežene, integrirane in skladne kombinacije ukrepov, sestavljenih iz ureditev dopusta in dela ter infrastrukture za varstvo otrok; |
| --- | --- |

6.

ob upoštevanju okvira ukrepov socialnih partnerjev za enakost spolov, ki je bil določen 22. marca 2005 in v katerem se podpora za ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem obravnava kot prednostno področje za ukrepe, ob upoštevanju, da je za nadaljnji napredek v zvezi z vprašanjem usklajevanja potrebno uvesti uravnotežene, integrirane in skladne kombinacije ukrepov, sestavljenih iz ureditev dopusta in dela ter infrastrukture za varstvo otrok;

| 7. | ker so ukrepi za izboljšanje usklajevanja del splošnejšega političnega programa za obravnavanje potreb delodajalcev in delavcev ter izboljšanje prilagodljivosti in zaposljivosti v okviru pristopa prožne varnosti; |
| --- | --- |

7.

ker so ukrepi za izboljšanje usklajevanja del splošnejšega političnega programa za obravnavanje potreb delodajalcev in delavcev ter izboljšanje prilagodljivosti in zaposljivosti v okviru pristopa prožne varnosti;

| 8. | ker bi morale družinske politike prispevati k doseganju enakosti spolov in ker bi bilo treba te politike obravnavati v okviru demografskih sprememb, učinkov staranja prebivalstva, zmanjšanja razlik med generacijami, spodbujanja sodelovanja žensk na trgu dela ter delitve obveznosti glede varstva otrok med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

8.

ker bi morale družinske politike prispevati k doseganju enakosti spolov in ker bi bilo treba te politike obravnavati v okviru demografskih sprememb, učinkov staranja prebivalstva, zmanjšanja razlik med generacijami, spodbujanja sodelovanja žensk na trgu dela ter delitve obveznosti glede varstva otrok med ženskami in moškimi;

| 9. | ker se je Komisija v letih 2006 in 2007 posvetovala z evropskimi socialnimi partnerji v prvi in drugi fazi postopka posvetovanja o usklajevanju poklicnega, zasebnega in družinskega življenja ter je med drugim obravnavala vprašanje posodobitve regulativnega okvira na ravni Skupnosti, pri čemer je spodbudila evropske socialne partnerje, da ocenijo določbe iz njihovega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu in jih predložijo za revizijo tega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

ker se je Komisija v letih 2006 in 2007 posvetovala z evropskimi socialnimi partnerji v prvi in drugi fazi postopka posvetovanja o usklajevanju poklicnega, zasebnega in družinskega življenja ter je med drugim obravnavala vprašanje posodobitve regulativnega okvira na ravni Skupnosti, pri čemer je spodbudila evropske socialne partnerje, da ocenijo določbe iz njihovega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu in jih predložijo za revizijo tega sporazuma;

| 10. | ker je bil okvirni sporazum o starševskem dopustu, ki so ga evropski socialni partnerji sklenili leta 1995, pobuda za pozitivne spremembe, ker je zagotovil skupno podlago za ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem v državah članicah ter znatno pomagal zaposlenim staršem v Evropi pri dosegi boljšega usklajevanja; vendar evropski socialni partnerji na podlagi skupne ocene menijo, da je treba nekatere elemente sporazuma prilagoditi ali spremeniti za boljše doseganje ciljev sporazuma; |
| --- | --- |

10.

ker je bil okvirni sporazum o starševskem dopustu, ki so ga evropski socialni partnerji sklenili leta 1995, pobuda za pozitivne spremembe, ker je zagotovil skupno podlago za ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem v državah članicah ter znatno pomagal zaposlenim staršem v Evropi pri dosegi boljšega usklajevanja; vendar evropski socialni partnerji na podlagi skupne ocene menijo, da je treba nekatere elemente sporazuma prilagoditi ali spremeniti za boljše doseganje ciljev sporazuma;

| 11. | ker je treba nekatere vidike prilagoditi glede na vedno večjo raznolikost delovne sile in družbeni razvoj, vključno z vedno večjo raznolikostjo družinskih struktur, hkrati pa upoštevati nacionalno zakonodajo, kolektivne pogodbe in/ali prakso; |
| --- | --- |

11.

ker je treba nekatere vidike prilagoditi glede na vedno večjo raznolikost delovne sile in družbeni razvoj, vključno z vedno večjo raznolikostjo družinskih struktur, hkrati pa upoštevati nacionalno zakonodajo, kolektivne pogodbe in/ali prakso;

| 12. | ker v številnih državah članicah spodbujanje moških, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti, ni obrodilo zadovoljivih sadov; zato bi bilo treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za spodbujanje enakopravnejše delitve družinskih obveznosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

12.

ker v številnih državah članicah spodbujanje moških, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti, ni obrodilo zadovoljivih sadov; zato bi bilo treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za spodbujanje enakopravnejše delitve družinskih obveznosti med moškimi in ženskami;

| 13. | ker številne države članice že imajo veliko različnih političnih ukrepov in praks, ki so povezani z dopustom, varstvom otrok in prožnimi ureditvami dela, ki so prilagojeni potrebam delavcev in delodajalcev ter katerih cilj je podpora staršem pri usklajevanju njihovega poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; te ukrepe in prakse bi bilo treba upoštevati pri izvajanju tega sporazuma; |
| --- | --- |

13.

ker številne države članice že imajo veliko različnih političnih ukrepov in praks, ki so povezani z dopustom, varstvom otrok in prožnimi ureditvami dela, ki so prilagojeni potrebam delavcev in delodajalcev ter katerih cilj je podpora staršem pri usklajevanju njihovega poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; te ukrepe in prakse bi bilo treba upoštevati pri izvajanju tega sporazuma;

| 14. | ker ta okvirni sporazum zagotavlja en element ukrepov evropskih socialnih partnerjev na področju usklajevanja; |
| --- | --- |

14.

ker ta okvirni sporazum zagotavlja en element ukrepov evropskih socialnih partnerjev na področju usklajevanja;

| 15. | ker je ta sporazum okvirni sporazum, ki določa minimalne zahteve in določbe za starševski dopust, ki se razlikuje od porodniškega dopusta, in za proste delovne ure v primeru višje sile ter prepušča državam članicam in socialnim partnerjem, da določijo pogoje dostopa in podrobna pravila izvajanja ter tako upoštevajo razmere v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

15.

ker je ta sporazum okvirni sporazum, ki določa minimalne zahteve in določbe za starševski dopust, ki se razlikuje od porodniškega dopusta, in za proste delovne ure v primeru višje sile ter prepušča državam članicam in socialnim partnerjem, da določijo pogoje dostopa in podrobna pravila izvajanja ter tako upoštevajo razmere v vsaki državi članici;

| 16. | ker je pravica do starševskega dopusta iz tega sporazuma individualna in načelno neprenosljiva pravica ter jo lahko države članice določijo kot prenosljivo. Izkušnje kažejo, da je lahko določitev neprenosljivosti dopusta pozitivna pobuda za očete v zvezi z izrabo dopusta, zato so se evropski socialni partnerji dogovorili, da del dopusta določijo kot neprenosljivega; |
| --- | --- |

16.

ker je pravica do starševskega dopusta iz tega sporazuma individualna in načelno neprenosljiva pravica ter jo lahko države članice določijo kot prenosljivo. Izkušnje kažejo, da je lahko določitev neprenosljivosti dopusta pozitivna pobuda za očete v zvezi z izrabo dopusta, zato so se evropski socialni partnerji dogovorili, da del dopusta določijo kot neprenosljivega;

| 17. | ker je pomembno upoštevati posebne potrebe staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen; |
| --- | --- |

17.

ker je pomembno upoštevati posebne potrebe staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen;

| 18. | ker bi morale države članice zagotoviti ohranjanje storitev v okviru bolniškega zavarovanja v minimalnem obdobju starševskega dopusta; |
| --- | --- |

18.

ker bi morale države članice zagotoviti ohranjanje storitev v okviru bolniškega zavarovanja v minimalnem obdobju starševskega dopusta;

| 19. | ker bi morale države članice v skladu z nacionalnimi pogoji ter z upoštevanjem proračunske situacije po potrebi upoštevati ohranitev upravičenosti do ustreznih dajatev socialne varnosti, kot te veljajo med minimalnim obdobjem starševskega dopusta, in upoštevati vlogo dohodka kot enega od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo starševskega dopusta, pri izvajanju tega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

ker bi morale države članice v skladu z nacionalnimi pogoji ter z upoštevanjem proračunske situacije po potrebi upoštevati ohranitev upravičenosti do ustreznih dajatev socialne varnosti, kot te veljajo med minimalnim obdobjem starševskega dopusta, in upoštevati vlogo dohodka kot enega od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo starševskega dopusta, pri izvajanju tega sporazuma;

| 20. | ker izkušnje v državah članicah kažejo, da je stopnja dohodka med starševskim dopustom eden od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo dopusta, zlasti pri očetih; |
| --- | --- |

20.

ker izkušnje v državah članicah kažejo, da je stopnja dohodka med starševskim dopustom eden od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo dopusta, zlasti pri očetih;

| 21. | ker dostop do prožnih ureditev dela olajšuje staršem, da združujejo delovne in starševske obveznosti, ter zagotavlja hitrejšo ponovno vključitev na delovno mesto, zlasti po vrnitvi s starševskega dopusta; |
| --- | --- |

21.

ker dostop do prožnih ureditev dela olajšuje staršem, da združujejo delovne in starševske obveznosti, ter zagotavlja hitrejšo ponovno vključitev na delovno mesto, zlasti po vrnitvi s starševskega dopusta;

| 22. | ker je cilj ureditev starševskega dopusta podpirati zaposlene starše v določenem časovnem obdobju ter ohranjati in spodbujati njihovo neprekinjeno sodelovanje na trgu dela; zato bi bilo treba večjo pozornost nameniti ohranjanju stikov z delodajalcem med dopustom in dogovarjanju z njim za vrnitev na delovno mesto; |
| --- | --- |

22.

ker je cilj ureditev starševskega dopusta podpirati zaposlene starše v določenem časovnem obdobju ter ohranjati in spodbujati njihovo neprekinjeno sodelovanje na trgu dela; zato bi bilo treba večjo pozornost nameniti ohranjanju stikov z delodajalcem med dopustom in dogovarjanju z njim za vrnitev na delovno mesto;

| 23. | ker ta sporazum upošteva tudi potrebo po izboljšanju zahtev socialne politike za večjo konkurenčnost gospodarstva Evropske unije ter preprečevanje vsiljevanja upravnih, finančnih in zakonskih omejitev na način, ki bi preprečeval nastajanje in razvoj malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

23.

ker ta sporazum upošteva tudi potrebo po izboljšanju zahtev socialne politike za večjo konkurenčnost gospodarstva Evropske unije ter preprečevanje vsiljevanja upravnih, finančnih in zakonskih omejitev na način, ki bi preprečeval nastajanje in razvoj malih in srednje velikih podjetij;

| 24. | ker so socialni partnerji v najboljšem položaju, da poiščejo rešitve, ki ustrezajo potrebam delodajalcev in delavcev, zato imajo posebno vlogo pri izvajanju, uporabi, nadzoru in oceni tega sporazuma v splošnejšem okviru drugih ukrepov za izboljšanje usklajevanja poklicnih in družinskih obveznosti ter spodbujanja enakih priložnosti in enake obravnave moških in žensk. |
| --- | --- |

24.

ker so socialni partnerji v najboljšem položaju, da poiščejo rešitve, ki ustrezajo potrebam delodajalcev in delavcev, zato imajo posebno vlogo pri izvajanju, uporabi, nadzoru in oceni tega sporazuma v splošnejšem okviru drugih ukrepov za izboljšanje usklajevanja poklicnih in družinskih obveznosti ter spodbujanja enakih priložnosti in enake obravnave moških in žensk.

PODPISNICE SO SE SPORAZUMELE O NASLEDNJEM:

II.   Vsebina

Klavzula 1:   Namen in področje uporabe

| 1. | Ta sporazum določa minimalne zahteve, ki so namenjene lažjemu usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti zaposlenih staršev, pri čemer je treba upoštevati vedno večjo raznolikost družinskih struktur ter nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in/ali prakse. |
| --- | --- |

1.

Ta sporazum določa minimalne zahteve, ki so namenjene lažjemu usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti zaposlenih staršev, pri čemer je treba upoštevati vedno večjo raznolikost družinskih struktur ter nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in/ali prakse.

| 2. | Ta sporazum se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje, kot ga določajo zakonodaja, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ki veljajo v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

2.

Ta sporazum se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje, kot ga določajo zakonodaja, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ki veljajo v vsaki državi članici.

| 3. | Države članice in/ali socialni partnerji iz področja uporabe in izvajanja tega sporazuma ne izključijo delavcev, pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij samo zaradi razloga, ker so to delavci s krajšim delovnim časom, delavci s pogodbami za določen čas ali osebe s pogodbo o zaposlitvi ali delovnim razmerjem z agencijo za začasno delo. |
| --- | --- |

3.

Države članice in/ali socialni partnerji iz področja uporabe in izvajanja tega sporazuma ne izključijo delavcev, pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij samo zaradi razloga, ker so to delavci s krajšim delovnim časom, delavci s pogodbami za določen čas ali osebe s pogodbo o zaposlitvi ali delovnim razmerjem z agencijo za začasno delo.

Klavzula 2:   Starševski dopust

| 1. | Ta sporazum podeljuje moškim in ženskim delavcem individualno pravico do starševskega dopusta v primeru rojstva ali posvojitve otroka, da bodo lahko skrbeli za tega otroka do starosti največ osem let, kar določi država članica in/ali socialni partnerji. |
| --- | --- |

1.

Ta sporazum podeljuje moškim in ženskim delavcem individualno pravico do starševskega dopusta v primeru rojstva ali posvojitve otroka, da bodo lahko skrbeli za tega otroka do starosti največ osem let, kar določi država članica in/ali socialni partnerji.

| 2. | Dopust se odobri vsaj za štiri mesece, pri čemer bi se za spodbujanje enakih priložnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk načelno dodelil na neprenosljivi podlagi. Za spodbujanje enakopravnejše izrabe dopusta med obema staršema se vsaj eden od štirih mesecev starševskega dopusta dodeli na neprenosljivi podlagi. Načini uporabe neprenosljivega obdobja se določijo na nacionalni ravni prek zakonodaje in/ali kolektivnih pogodb, ki upoštevajo obstoječe ureditve dopusta v državah članicah. |
| --- | --- |

2.

Dopust se odobri vsaj za štiri mesece, pri čemer bi se za spodbujanje enakih priložnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk načelno dodelil na neprenosljivi podlagi. Za spodbujanje enakopravnejše izrabe dopusta med obema staršema se vsaj eden od štirih mesecev starševskega dopusta dodeli na neprenosljivi podlagi. Načini uporabe neprenosljivega obdobja se določijo na nacionalni ravni prek zakonodaje in/ali kolektivnih pogodb, ki upoštevajo obstoječe ureditve dopusta v državah članicah.

Klavzula 3:   Načini uporabe

| 1. | Pogoji za dostop do starševskega dopusta in podrobna pravila za način njegove izrabe se določijo z zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami v državi članici, vendar le v primeru, da se upoštevajo minimalne zahteve tega sporazuma. Države članice in/ali socialni partnerji lahko zlasti:






  (a) | odločijo, ali se starševski dopust dodeli za polni čas ali za krajši delovni čas po vnaprej določenih časovnih intervalih ali po izbiri posameznika, pri čemer je treba upoštevati potrebe delodajalcev in delavcev; |
| --- | --- | --- |

1.

Pogoji za dostop do starševskega dopusta in podrobna pravila za način njegove izrabe se določijo z zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami v državi članici, vendar le v primeru, da se upoštevajo minimalne zahteve tega sporazuma. Države članice in/ali socialni partnerji lahko zlasti:

(a)

odločijo, ali se starševski dopust dodeli za polni čas ali za krajši delovni čas po vnaprej določenih časovnih intervalih ali po izbiri posameznika, pri čemer je treba upoštevati potrebe delodajalcev in delavcev;

| (b) | dodelijo pravico do starševskega dopusta na podlagi obdobja delovne kvalifikacije in/ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta; države članice in/ali socialni partnerji pri uporabi te določbe zagotovijo, da se v primeru zaporednih pogodb za določen čas z istim delodajalcem, kot je določeno v Direktivi Sveta 1999/70/ES o delu za določen čas, upošteva skupno trajanje teh pogodb, tako da se lahko izračuna obdobje delovne kvalifikacije; |
| --- | --- |

(b)

dodelijo pravico do starševskega dopusta na podlagi obdobja delovne kvalifikacije in/ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta; države članice in/ali socialni partnerji pri uporabi te določbe zagotovijo, da se v primeru zaporednih pogodb za določen čas z istim delodajalcem, kot je določeno v Direktivi Sveta 1999/70/ES o delu za določen čas, upošteva skupno trajanje teh pogodb, tako da se lahko izračuna obdobje delovne kvalifikacije;

| (c) | opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta iz upravičenih razlogov, ki so povezani z delovanjem organizacije. Vsako težavo, ki nastane zaradi izvajanja te določbe, je treba obravnavati v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso; |
| --- | --- |

(c)

opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta iz upravičenih razlogov, ki so povezani z delovanjem organizacije. Vsako težavo, ki nastane zaradi izvajanja te določbe, je treba obravnavati v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso;

| (d) | poleg točke (c), dovolijo posebne ureditve, s katerimi izpolnijo zahteve glede delovanja in organizacije malih podjetij. |
| --- | --- |

(d)

poleg točke (c), dovolijo posebne ureditve, s katerimi izpolnijo zahteve glede delovanja in organizacije malih podjetij.

| 2. | Države članice in/ali socialni partnerji določijo roke, ki jih mora upoštevati delavec v zvezi z vnaprejšnjim obvestilom delodajalcu, ko želi izkoristiti pravico do starševskega dopusta, pri čemer mora navesti začetek in konec tega dopusta. Države članice in/ali socialni partnerji upoštevajo pri določitvi časovnega okvira takšnih rokov za vnaprejšnje obvestilo interese delavcev in delodajalcev. |
| --- | --- |

2.

Države članice in/ali socialni partnerji določijo roke, ki jih mora upoštevati delavec v zvezi z vnaprejšnjim obvestilom delodajalcu, ko želi izkoristiti pravico do starševskega dopusta, pri čemer mora navesti začetek in konec tega dopusta. Države članice in/ali socialni partnerji upoštevajo pri določitvi časovnega okvira takšnih rokov za vnaprejšnje obvestilo interese delavcev in delodajalcev.

| 3. | Države članice in/ali socialni partnerji bi morali oceniti potrebo po prilagoditvi pogojev za dostop do starševskega dopusta in načinov njegove uporabe potrebam staršem, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen. |
| --- | --- |

3.

Države članice in/ali socialni partnerji bi morali oceniti potrebo po prilagoditvi pogojev za dostop do starševskega dopusta in načinov njegove uporabe potrebam staršem, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen.

Klavzula 4:   Posvojitev

| 1. | Države članice in/ali socialni partnerji ocenijo, ali je treba sprejeti dodatne ukrepe za obravnavo posebnih potreb posvojiteljev. |
| --- | --- |

1.

Države članice in/ali socialni partnerji ocenijo, ali je treba sprejeti dodatne ukrepe za obravnavo posebnih potreb posvojiteljev.

Klavzula 5:   Pravice v zvezi z zaposlitvijo in nediskriminacija

| 1. | Po koncu starševskega dopusta imajo delavci pravico, da se vrnejo na isto delovno mesto ali, če to ni mogoče, na enakovredno ali podobno delovno mesto, ki je v skladu s pogodbo o zaposlitvi ali delovnim razmerjem. |
| --- | --- |

1.

Po koncu starševskega dopusta imajo delavci pravico, da se vrnejo na isto delovno mesto ali, če to ni mogoče, na enakovredno ali podobno delovno mesto, ki je v skladu s pogodbo o zaposlitvi ali delovnim razmerjem.

| 2. | Pravice delavca, ki so pridobljene ali so v postopku pridobitve na dan, ko se starševski dopust začne, se take, kot so, ohranijo do konca starševskega dopusta. Te pravice se uporabijo po koncu starševskega dopusta, vključno z vsemi spremembami, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in/ali prakse. |
| --- | --- |

2.

Pravice delavca, ki so pridobljene ali so v postopku pridobitve na dan, ko se starševski dopust začne, se take, kot so, ohranijo do konca starševskega dopusta. Te pravice se uporabijo po koncu starševskega dopusta, vključno z vsemi spremembami, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in/ali prakse.

| 3. | Države članice in/ali socialni partnerji opredelijo status pogodbe o zaposlitvi ali pogodbenega razmerja za obdobje starševskega dopusta. |
| --- | --- |

3.

Države članice in/ali socialni partnerji opredelijo status pogodbe o zaposlitvi ali pogodbenega razmerja za obdobje starševskega dopusta.

| 4. | Za zagotavljanje izkoriščanja pravice delavcev do starševskega dopusta sprejmejo države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso ustrezne ukrepe za varstvo delavcev pred manj ugodno obravnavo ali odpustom na podlagi prošnje za starševski dopust ali odhoda na starševski dopust. |
| --- | --- |

4.

Za zagotavljanje izkoriščanja pravice delavcev do starševskega dopusta sprejmejo države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso ustrezne ukrepe za varstvo delavcev pred manj ugodno obravnavo ali odpustom na podlagi prošnje za starševski dopust ali odhoda na starševski dopust.

| 5. | Vse zadeve, povezane s socialno varnostjo v okviru tega sporazuma, morajo obravnavati in določiti države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami, pri čemer morajo upoštevati pomembnost neprekinjene upravičenosti do socialne varnosti v okviru različnih sistemov, zlasti v sistemu zdravstvenega varstva.
  Vse zadeve, povezane z dohodkom v okviru tega sporazuma, morajo obravnavati in določiti države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso, pri čemer morajo upoštevati vlogo dohodka kot enega od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo starševskega dopusta. |
| --- | --- |

5.

Vse zadeve, povezane s socialno varnostjo v okviru tega sporazuma, morajo obravnavati in določiti države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami, pri čemer morajo upoštevati pomembnost neprekinjene upravičenosti do socialne varnosti v okviru različnih sistemov, zlasti v sistemu zdravstvenega varstva.

Vse zadeve, povezane z dohodkom v okviru tega sporazuma, morajo obravnavati in določiti države članice in/ali socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso, pri čemer morajo upoštevati vlogo dohodka kot enega od dejavnikov, ki vplivajo na izrabo starševskega dopusta.

Klavzula 6:   Vrnitev na delovno mesto

| 1. | Za spodbujanje boljšega usklajevanja sprejmejo države članice in/ali socialni partnerji ukrepe, ki so potrebi za zagotovitev, da lahko delavci, ki se vračajo s starševskega dopusta, zahtevajo spremembe delovnega časa in/ali vzorcev za določeno obdobje. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s svojimi potrebami in potrebami delavcev.
  Podrobnosti tega odstavka se določijo v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso. |
| --- | --- |

1.

Za spodbujanje boljšega usklajevanja sprejmejo države članice in/ali socialni partnerji ukrepe, ki so potrebi za zagotovitev, da lahko delavci, ki se vračajo s starševskega dopusta, zahtevajo spremembe delovnega časa in/ali vzorcev za določeno obdobje. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s svojimi potrebami in potrebami delavcev.

Podrobnosti tega odstavka se določijo v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso.

| 2. | Za olajšanje vrnitve na delovno mesto po starševskem dopustu je treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stikov med obdobjem dopusta in urejanju ustreznih ukrepov za vrnitev na delovno mesto v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno zakonodajo, kolektivne pogodbe in/ali prakso. |
| --- | --- |

2.

Za olajšanje vrnitve na delovno mesto po starševskem dopustu je treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stikov med obdobjem dopusta in urejanju ustreznih ukrepov za vrnitev na delovno mesto v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno zakonodajo, kolektivne pogodbe in/ali prakso.

Klavzula 7:   Proste delovne ure v primeru višje sile

| 1. | Države članice in/ali socialni partnerji sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi so delavci upravičeni do prostih delovnih ur v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso v primeru višje sile za nujne družinske obveznosti zaradi bolezni ali nesreče, ko je takojšnja prisotnost delavca nepogrešljiva. |
| --- | --- |

1.

Države članice in/ali socialni partnerji sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi so delavci upravičeni do prostih delovnih ur v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso v primeru višje sile za nujne družinske obveznosti zaradi bolezni ali nesreče, ko je takojšnja prisotnost delavca nepogrešljiva.

| 2. | Države članice in/ali socialni partnerji lahko določijo pogoje dostopa in podrobna pravila za uporabo klavzule 7.1 ter omejijo to pravico na neko časovno obdobje na leto in/ali na posamezni primer. |
| --- | --- |

2.

Države članice in/ali socialni partnerji lahko določijo pogoje dostopa in podrobna pravila za uporabo klavzule 7.1 ter omejijo to pravico na neko časovno obdobje na leto in/ali na posamezni primer.

Klavzula 8:   Končne določbe

| 1. | Države članice lahko uporabijo ali uvedejo ugodnejše določbe, kot so določbe, ki so navedene v tem sporazumu. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko uporabijo ali uvedejo ugodnejše določbe, kot so določbe, ki so navedene v tem sporazumu.

| 2. | Izvajanje določb tega sporazuma ni veljavna podlaga za zmanjševanje splošne ravni varstva, ki jo imajo delavci na področju, ki ga zajema ta sporazum. To ne posega v pravico držav članic in/ali socialnih partnerjev, da oblikujejo različne zakonodajne, pogodbene ali druge določbe ob upoštevanju spreminjajočih se okoliščin (vključno z uvedbo neprenosljivosti), vendar le v primeru, da se upoštevajo minimalne zahteve iz tega sporazuma. |
| --- | --- |

2.

Izvajanje določb tega sporazuma ni veljavna podlaga za zmanjševanje splošne ravni varstva, ki jo imajo delavci na področju, ki ga zajema ta sporazum. To ne posega v pravico držav članic in/ali socialnih partnerjev, da oblikujejo različne zakonodajne, pogodbene ali druge določbe ob upoštevanju spreminjajočih se okoliščin (vključno z uvedbo neprenosljivosti), vendar le v primeru, da se upoštevajo minimalne zahteve iz tega sporazuma.

| 3. | Ta sporazum ne posega v pravico socialnih partnerjev, da na ustrezni ravni, vključno z evropsko ravnijo, sklenejo sporazume, ki prilagajajo in/ali dopolnjujejo določbe tega sporazuma ter tako upoštevajo posebne okoliščine. |
| --- | --- |

3.

Ta sporazum ne posega v pravico socialnih partnerjev, da na ustrezni ravni, vključno z evropsko ravnijo, sklenejo sporazume, ki prilagajajo in/ali dopolnjujejo določbe tega sporazuma ter tako upoštevajo posebne okoliščine.

| 4. | Države članice sprejmejo v dveh letih po sprejetju sklepa Sveta zakone in druge predpise, ki so potrebni za uskladitev s tem sklepom, ali zagotovijo, da socialni partnerji sporazumno uvedejo potrebne ukrepe do konca tega obdobja. Države članice lahko imajo na voljo največ eno dodatno leto, da uskladijo svoje zakone in druge predpise s tem sklepom, če je to potrebno zaradi specifičnih težav ali izvajanja v okviru kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

4.

Države članice sprejmejo v dveh letih po sprejetju sklepa Sveta zakone in druge predpise, ki so potrebni za uskladitev s tem sklepom, ali zagotovijo, da socialni partnerji sporazumno uvedejo potrebne ukrepe do konca tega obdobja. Države članice lahko imajo na voljo največ eno dodatno leto, da uskladijo svoje zakone in druge predpise s tem sklepom, če je to potrebno zaradi specifičnih težav ali izvajanja v okviru kolektivnih pogodb.

| 5. | Preprečevanje in reševanje sporov in pritožb zaradi uporabe tega sporazuma se obravnavata v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso. |
| --- | --- |

5.

Preprečevanje in reševanje sporov in pritožb zaradi uporabe tega sporazuma se obravnavata v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso.

| 6. | Brez poseganja v vlogo Komisije, nacionalnih sodišč in Evropskega sodišča bi morala Komisija vsako zadevo, ki se nanaša na razlago tega sporazuma na evropski ravni, na prvi stopnji predložiti podpisnicam, ki izrazijo svoje mnenje. |
| --- | --- |

6.

Brez poseganja v vlogo Komisije, nacionalnih sodišč in Evropskega sodišča bi morala Komisija vsako zadevo, ki se nanaša na razlago tega sporazuma na evropski ravni, na prvi stopnji predložiti podpisnicam, ki izrazijo svoje mnenje.

| 7. | Podpisnice pregledajo izvajanje tega sporazuma pet let po datumu sklepa Sveta, če to zahteva ena od podpisnic tega sporazuma. |
| --- | --- |

7.

Podpisnice pregledajo izvajanje tega sporazuma pet let po datumu sklepa Sveta, če to zahteva ena od podpisnic tega sporazuma.

V Bruslju, 18. junija 2009

Za ETUC

John Monks

Generalni sekretar

V imenu delegacije sindikatov

Za BUSINESSEUROPE

Philippe de Buck

Generalni direktor

Za UEAPME

Andrea Benassi

Generalni sekretar

Za CEEP

Ralf Resch

Generalni sekretar

---

(1)  Preštevilčeno: člena 154 in 155 PDEU.

1

(2)  Preštevilčeno: člena 153(1)(c) in 157 PDEU.

2

(3)  Člen 2 Pogodbe ES je razveljavljen in vsebinsko nadomeščen s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji. Člen 3(1) Pogodbe ES je razveljavljen in vsebinsko nadomeščen s členi 3 do 6 PDEU. Člen 3(2) Pogodbe ES je preštevilčen v člen 8 PDEU. Člen 13 Pogodbe ES je preštevilčen v člen 19 PDEU.

3

(4)  UL L 45, 19.2.1975, str. 19–20.

4

(5)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1–8.

5

(6)  UL L 46, 17.2.1997, str. 20–24.

6

(7)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23–36.

7

---

SKLEPI

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/21

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. marca 2010

o spremembi Odločbe 2005/176/ES o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1585)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/160/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti (1) in zlasti člena 5(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 82/894/EGS se nanaša na prijavljanje izbruhov živalskih bolezni iz seznama v Prilogi I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 82/894/EGS se nanaša na prijavljanje izbruhov živalskih bolezni iz seznama v Prilogi I k navedeni direktivi.

| (2) | Odločba Komisije 2005/176/ES (2) določa kodificirano obliko in kode za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo 82/894/EGS. V Prilogah X/09 in X/11 k navedeni odločbi so navedene kode za veterinarske regije na Danskem oziroma v Španiji. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2005/176/ES (2) določa kodificirano obliko in kode za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo 82/894/EGS. V Prilogah X/09 in X/11 k navedeni odločbi so navedene kode za veterinarske regije na Danskem oziroma v Španiji.

| (3) | Danska in Španija sta spremenili imena in meje svojih veterinarskih regij. Prilagoditev navedenih regij vpliva na sistem prijavljanja živalskih bolezni. Nove regije morajo zato nadomestiti sedanje regije iz navedenega sistema. Zato je primerno, da se Prilogi X/09 in X/11 k Odločbi 2005/176/ES ustrezno spremenita. |
| --- | --- |

(3)

Danska in Španija sta spremenili imena in meje svojih veterinarskih regij. Prilagoditev navedenih regij vpliva na sistem prijavljanja živalskih bolezni. Nove regije morajo zato nadomestiti sedanje regije iz navedenega sistema. Zato je primerno, da se Prilogi X/09 in X/11 k Odločbi 2005/176/ES ustrezno spremenita.

| (4) | Odločbo 2005/176/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2005/176/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Zaradi zaščite zaupnosti poslanih informacij se priloge k temu sklepu ne objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zaščite zaupnosti poslanih informacij se priloge k temu sklepu ne objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2005/176/ES se spremeni:

| 1. | Priloga X/09 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Priloga X/09 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

| 2. | Priloga X/11 se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga X/11 se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 378, 31.12.1982, str. 58.

1

(2)  UL L 59, 5.3.2005, str. 40.

2

---

PRIPOROČILA

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/22

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 17. marca 2010

o spremljanju perfluoro alkiliranih snovi v živilih

(Besedilo velja za EGP)

(2010/161/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Perfluoro alkilirane snovi (PFAS) se pogosto uporabljajo v industrijskih in potrošniških izdelkih, na primer v premazih za blago in preproge, odpornih proti madežem, premazih za papirnate izdelke, odpornih proti olju, za katere je bil odobren stik z živili, penah za gašenje požarov, površinsko aktivnih snoveh za rudarjenje in črpanje nafte, loščilih za tla ter insekticidnih sredstvih. Pomembno podskupino sestavljajo (per)fluorirane površinsko aktivne organske snovi, med katere sodita perfluorooktan sulfonat (PFOS) in perfluorooktanojska kislina (PFOA). |
| --- | --- |

(1)

Perfluoro alkilirane snovi (PFAS) se pogosto uporabljajo v industrijskih in potrošniških izdelkih, na primer v premazih za blago in preproge, odpornih proti madežem, premazih za papirnate izdelke, odpornih proti olju, za katere je bil odobren stik z živili, penah za gašenje požarov, površinsko aktivnih snoveh za rudarjenje in črpanje nafte, loščilih za tla ter insekticidnih sredstvih. Pomembno podskupino sestavljajo (per)fluorirane površinsko aktivne organske snovi, med katere sodita perfluorooktan sulfonat (PFOS) in perfluorooktanojska kislina (PFOA).

| (2) | Zaradi te pogoste uporabe sta bila PFOS, PFOA, njune soli in predhodne sestavine odkrite v okolju, ribah, pticah in sesalcih. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je zato pozvala svoj Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi, naj pripravi mnenje o pomenu živil ter sorazmernem prispevku različnih živil in materialov, namenjenih za stik z živili, k izpostavljenosti ljudi PFOS in njegovim solem ter naj svetuje o nadaljnjih ukrepih v zvezi z oceno tveganja perfluoriranih organskih spojin. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi te pogoste uporabe sta bila PFOS, PFOA, njune soli in predhodne sestavine odkrite v okolju, ribah, pticah in sesalcih. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je zato pozvala svoj Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi, naj pripravi mnenje o pomenu živil ter sorazmernem prispevku različnih živil in materialov, namenjenih za stik z živili, k izpostavljenosti ljudi PFOS in njegovim solem ter naj svetuje o nadaljnjih ukrepih v zvezi z oceno tveganja perfluoriranih organskih spojin.

| (3) | Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi je sprejel znanstveno mnenje o PFOS, PFOA in njunih soleh 21. februarja 2008 (1). |
| --- | --- |

(3)

Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi je sprejel znanstveno mnenje o PFOS, PFOA in njunih soleh 21. februarja 2008 (1).

| (4) | EFSA v tem znanstvenem mnenju meni, da so škodljivi vplivi PFOS in PFOA na prebivalstvo malo verjetni, vendar ugotavlja negotovosti v zvezi z vplivi na razvoj živih organizmov. EFSA je priporočila, da bi bili zaželeni nadaljnji podatki o ravni PFAS v živilih in ljudeh, zlasti za spremljanje trendov izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(4)

EFSA v tem znanstvenem mnenju meni, da so škodljivi vplivi PFOS in PFOA na prebivalstvo malo verjetni, vendar ugotavlja negotovosti v zvezi z vplivi na razvoj živih organizmov. EFSA je priporočila, da bi bili zaželeni nadaljnji podatki o ravni PFAS v živilih in ljudeh, zlasti za spremljanje trendov izpostavljenosti.

| (5) | Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (POP) zahteva od pogodbenic, da spremljajo POP, njihove nadomestke in morebitne POP ter je v Prilogi B h Konvenciji vključila PFOS, njegove soli in perfluorooktan sulfonil fluorid (PFOSF) med snovi, za katere veljajo omejitve glede proizvodnje in uporabe – |
| --- | --- |

(5)

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (POP) zahteva od pogodbenic, da spremljajo POP, njihove nadomestke in morebitne POP ter je v Prilogi B h Konvenciji vključila PFOS, njegove soli in perfluorooktan sulfonil fluorid (PFOSF) med snovi, za katere veljajo omejitve glede proizvodnje in uporabe –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice morajo v letih 2010 in 2011 spremljati prisotnost perfluoro alkiliranih snovi v živilih. Za natančno oceno izpostavljenosti je treba spremljati veliko število različnih živil, ki odražajo potrošniške navade, vključno z živili živalskega izvora, na primer ribe, meso, jajca, mleko in predelane proizvode, ter živila rastlinskega izvora. |
| --- | --- |

1.

Države članice morajo v letih 2010 in 2011 spremljati prisotnost perfluoro alkiliranih snovi v živilih. Za natančno oceno izpostavljenosti je treba spremljati veliko število različnih živil, ki odražajo potrošniške navade, vključno z živili živalskega izvora, na primer ribe, meso, jajca, mleko in predelane proizvode, ter živila rastlinskega izvora.

| 2. | Države članice morajo uporabiti postopke vzorčenja iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 z dne 19. decembra 2006 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih (2) za zagotovitev reprezentativnih vzorcev za vzorčeni lot. |
| --- | --- |

2.

Države članice morajo uporabiti postopke vzorčenja iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 z dne 19. decembra 2006 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih (2) za zagotovitev reprezentativnih vzorcev za vzorčeni lot.

| 3. | Priporočljivo je, da države članice analizirajo perfluoro alkilirane snovi, da bi ugotovile prisotnost spojin PFOS in PFOA ter, če je mogoče, njunih predhodnih sestavin, na primer perfluorooktan sulfonamida (PFOSA), N-etil perfluorooktan sulfonamidetanola (NEtFOSE) in 8:2 fluorotelomer alkohola. Države članice morajo, če je mogoče, vključiti spojine, podobne PFOS in PFOA, vendar z različno dolgimi verigami (C4–C15), in tudi polifluoro alkil fosfatne površinsko aktivne snovi (PAPS), na primer 8:2 diPAPS in 8:2 monoPAPS, da se oceni relevantnost njihove prisotnosti v živilih. |
| --- | --- |

3.

Priporočljivo je, da države članice analizirajo perfluoro alkilirane snovi, da bi ugotovile prisotnost spojin PFOS in PFOA ter, če je mogoče, njunih predhodnih sestavin, na primer perfluorooktan sulfonamida (PFOSA), N-etil perfluorooktan sulfonamidetanola (NEtFOSE) in 8:2 fluorotelomer alkohola. Države članice morajo, če je mogoče, vključiti spojine, podobne PFOS in PFOA, vendar z različno dolgimi verigami (C4–C15), in tudi polifluoro alkil fosfatne površinsko aktivne snovi (PAPS), na primer 8:2 diPAPS in 8:2 monoPAPS, da se oceni relevantnost njihove prisotnosti v živilih.

| 4. | Države članice morajo analizirati perfluoro alkilirane snovi v skladu s Prilogo III k Uredbi (EC) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (3), tako da uporabijo analitske metode, ki dokazano zagotavljajo zanesljive rezultate. V najboljšem primeru morajo biti stopnje izkoristka v razponu od 70 % do 120 %, pri čemer je meja določljivosti 1 μg/kg. |
| --- | --- |

4.

Države članice morajo analizirati perfluoro alkilirane snovi v skladu s Prilogo III k Uredbi (EC) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (3), tako da uporabijo analitske metode, ki dokazano zagotavljajo zanesljive rezultate. V najboljšem primeru morajo biti stopnje izkoristka v razponu od 70 % do 120 %, pri čemer je meja določljivosti 1 μg/kg.

| 5. | Priporočljivo je, da države članice agenciji EFSA redno predložijo podatke o spremljanju, izražene glede na skupno težo, opremljene z informacijami in v elektronski obliki, kot določa EFSA za shranjevanje v eno zbirko podatkov. Za spremljanje trendov izpostavljenosti morajo zagotoviti tudi podatke, na voljo iz prejšnjih let, ki jih pridobijo z uporabo analitske metode, ki dokazano zagotavljajo zanesljive rezultate. |
| --- | --- |

5.

Priporočljivo je, da države članice agenciji EFSA redno predložijo podatke o spremljanju, izražene glede na skupno težo, opremljene z informacijami in v elektronski obliki, kot določa EFSA za shranjevanje v eno zbirko podatkov. Za spremljanje trendov izpostavljenosti morajo zagotoviti tudi podatke, na voljo iz prejšnjih let, ki jih pridobijo z uporabo analitske metode, ki dokazano zagotavljajo zanesljive rezultate.

V Bruslju, 17. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  Mnenje Znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranjevalni verigi o perfluorooktan sulfonatu (PFOS), perfluorooktanojski kislini (PFOA) in njunih soleh, Bilten EFSA (2008), 653, str. 1–131.

1

Bilten EFSA

(2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 32.

2

(3)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

3

---