# Uradni list L 282/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 282 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4913. oktober 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 282

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4913. oktober 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1515/2006 z dne 10. oktobra 2006 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske ter o zaključku postopkov v zvezi s tem uvozom po pregledih zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 in zaključku delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom s poreklom iz Tajske v skladu s členom 11(3) | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1516/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1517/2006 z dne 12. oktobra 2006 o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Španiji | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1518/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1519/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1002/2006, za tržno leto 2006/2007 | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1521/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1522/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1523/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 29 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1524/2006 z dne 12. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od zemljepisne dolžine 45° Z, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod francosko zastavo | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1525/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1526/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006 | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1527/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz navadne pšenice, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 936/2006 | 37 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1528/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami, prejetimi za uvoz koruze v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1421/2006 | 38 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1529/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 13. oktobra 2006 | 39 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1530/2006 z dne 12. oktobra 2006 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit | 42 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1531/2006 z dne 12. oktobra 2006 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja na področju žit za proizvode s tarifno oznako KN 100190 | 43 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1515/2006 z dne 10. oktobra 2006 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske ter o zaključku postopkov v zvezi s tem uvozom po pregledih zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 in zaključku delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom s poreklom iz Tajske v skladu s členom 11(3)

1

Uredba Komisije (ES) št. 1516/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 1517/2006 z dne 12. oktobra 2006 o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Španiji

13

Uredba Komisije (ES) št. 1518/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

15

Uredba Komisije (ES) št. 1519/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

17

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1002/2006, za tržno leto 2006/2007

21

Uredba Komisije (ES) št. 1521/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

23

Uredba Komisije (ES) št. 1522/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

27

Uredba Komisije (ES) št. 1523/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

29

*

Uredba Komisije (ES) št. 1524/2006 z dne 12. oktobra 2006 o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od zemljepisne dolžine 45° Z, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod francosko zastavo

32

Uredba Komisije (ES) št. 1525/2006 z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

34

Uredba Komisije (ES) št. 1526/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006

36

Uredba Komisije (ES) št. 1527/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz navadne pšenice, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 936/2006

37

Uredba Komisije (ES) št. 1528/2006 z dne 12. oktobra 2006 v zvezi s ponudbami, prejetimi za uvoz koruze v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1421/2006

38

Uredba Komisije (ES) št. 1529/2006 z dne 12. oktobra 2006 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 13. oktobra 2006

39

Uredba Komisije (ES) št. 1530/2006 z dne 12. oktobra 2006 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit

42

Uredba Komisije (ES) št. 1531/2006 z dne 12. oktobra 2006 o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja na področju žit za proizvode s tarifno oznako KN 100190

43

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. oktobra 2006 o spremembi prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4363)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o dodelitvi dodatnih ribolovnih dni Nizozemski v Skagerraku, območje IV, razdelek IIa (vode ES), razdelka VIIa in VIa
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4777)

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o programih za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih bolezni živali, za preprečevanje zoonoz, spremljanje TSE pa tudi za izkoreninjenje BSE in praskavca, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4784) | 52 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 6. oktobra 2006 o spremembi prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4363)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4363)

1

44

*

Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o dodelitvi dodatnih ribolovnih dni Nizozemski v Skagerraku, območje IV, razdelek IIa (vode ES), razdelka VIIa in VIa
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4777)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4777)

1

50

*

Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o programih za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih bolezni živali, za preprečevanje zoonoz, spremljanje TSE pa tudi za izkoreninjenje BSE in praskavca, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4784)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4784)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1515/2006

z dne 10. oktobra 2006

o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske ter o zaključku postopkov v zvezi s tem uvozom po pregledih zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 in zaključku delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom s poreklom iz Tajske v skladu s členom 11(3)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti členov 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je julija 2000 z Uredbo (ES) št. 1522/2000 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („poliestrska rezana vlakna“ ali „RVP“) s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava 1“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je julija 2000 z Uredbo (ES) št. 1522/2000 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („poliestrska rezana vlakna“ ali „RVP“) s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava 1“.

| (2) | Decembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2852/2000 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava 2“. |
| --- | --- |

(2)

Decembra 2000 je Svet z Uredbo (ES) št. 2852/2000 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava 2“.

| (3) | Ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 2852/2000, so vključevali dajatev ad valorem, razen v primeru uvoza od enega indijskega proizvajalca izvoznika, katerega zaveza je bila sprejeta s Sklepom Komisije 2000/818/ES (4). Po vmesnem pregledu v zvezi z dampingom in škodo so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2005 (5) spremenjeni ukrepi za uvoz s poreklom iz Republike Koreje, veljavnost ukrepov pa se je podaljšala za pet let. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 2852/2000, so vključevali dajatev ad valorem, razen v primeru uvoza od enega indijskega proizvajalca izvoznika, katerega zaveza je bila sprejeta s Sklepom Komisije 2000/818/ES (4). Po vmesnem pregledu v zvezi z dampingom in škodo so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2005 (5) spremenjeni ukrepi za uvoz s poreklom iz Republike Koreje, veljavnost ukrepov pa se je podaljšala za pet let.

2.   Zahtevki za pregled

| (4) | Po objavi dveh obvestil o bližnjem izteku ukrepov, tj. obvestila v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske (6) ter obvestila v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Indije (7), je Komisija 13. aprila 2005 in 23. septembra 2005 prejela zahtevka za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi dveh obvestil o bližnjem izteku ukrepov, tj. obvestila v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske (6) ter obvestila v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Indije (7), je Komisija 13. aprila 2005 in 23. septembra 2005 prejela zahtevka za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevka je vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje RVP v Skupnosti. Zahtevka sta temeljila na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevka je vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje RVP v Skupnosti. Zahtevka sta temeljila na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.

| (6) | Poleg tega je Komisija od družbe Tuntex (Thailand) Public Company Limited („Tuntex“), proizvajalca RVP na Tajskem, za katerega se uporabljajo veljavni protidampinški ukrepi, prejela zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1522/2000. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je Komisija od družbe Tuntex (Thailand) Public Company Limited („Tuntex“), proizvajalca RVP na Tajskem, za katerega se uporabljajo veljavni protidampinški ukrepi, prejela zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1522/2000.

| (7) | Tuntex je v zahtevku v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe predložil prima facie dokaze v podporo svojim trditvam, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, zanj trajno spremenile. Ob tem je Tuntex predložil dokaze, da bi primerjava normalne vrednosti na podlagi njegovih lastnih stroškov/domačih cen in njegovih izvoznih cen na trg tretje države pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod raven trenutnega ukrepa (27,7 %). Zato je Tuntex trdil, da nadaljnje uvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga na obstoječih stopnjah, ki so temeljile na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, ni bilo več potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Tuntex je v zahtevku v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe predložil prima facie dokaze v podporo svojim trditvam, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, zanj trajno spremenile. Ob tem je Tuntex predložil dokaze, da bi primerjava normalne vrednosti na podlagi njegovih lastnih stroškov/domačih cen in njegovih izvoznih cen na trg tretje države pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod raven trenutnega ukrepa (27,7 %). Zato je Tuntex trdil, da nadaljnje uvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga na obstoječih stopnjah, ki so temeljile na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, ni bilo več potrebno.

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek dveh pregledov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in za začetek pregleda, po obsegu omejenega na preiskavo dampinga, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ter začela te tri preglede z objavo obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (8). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek dveh pregledov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in za začetek pregleda, po obsegu omejenega na preiskavo dampinga, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ter začela te tri preglede z objavo obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (8).

3.   Preiskave

| (9) | Komisija je o začetku pregledov zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce v Avstraliji, Indiji, Indoneziji in na Tajskem, uvoznike, uporabnike in njihova združenja v Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, CIRFS in znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilih o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku pregledov zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce v Avstraliji, Indiji, Indoneziji in na Tajskem, uvoznike, uporabnike in njihova združenja v Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, CIRFS in znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilih o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (10) | Komisija je uradno obvestila Tuntex in predstavnike države izvoznice o začetku delnega vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam se je prav tako omogočilo, da v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je uradno obvestila Tuntex in predstavnike države izvoznice o začetku delnega vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam se je prav tako omogočilo, da v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (11) | Glede na veliko število indijskih, indonezijskih in tajskih proizvajalcev ter proizvajalcev Skupnosti, navedenih v zahtevkih za pregled zaradi izteka ukrepa, in velikega števila uvoznikov RVP iz Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, vse zgoraj omenjene strani poziva, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilih o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Glede na veliko število indijskih, indonezijskih in tajskih proizvajalcev ter proizvajalcev Skupnosti, navedenih v zahtevkih za pregled zaradi izteka ukrepa, in velikega števila uvoznikov RVP iz Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, vse zgoraj omenjene strani poziva, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilih o začetku.

| (12) | Po proučitvi predloženih podatkov in glede na majhno število sodelujočih proizvajalcev v Indiji, Indoneziji in na Tajskem, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci iz teh držav ni potrebno. |
| --- | --- |

(12)

Po proučitvi predloženih podatkov in glede na majhno število sodelujočih proizvajalcev v Indiji, Indoneziji in na Tajskem, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci iz teh držav ni potrebno.

| (13) | Noben uvoznik ni Komisiji predložil podatkov, zahtevanih v obvestilih o začetku, zato vzorčenje za uvoznike ni bilo potrebno. Dejansko pri pregledih ni sodeloval noben uvoznik. |
| --- | --- |

(13)

Noben uvoznik ni Komisiji predložil podatkov, zahtevanih v obvestilih o začetku, zato vzorčenje za uvoznike ni bilo potrebno. Dejansko pri pregledih ni sodeloval noben uvoznik.

| (14) | Deset proizvajalcev Skupnosti je izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Pet od teh desetih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje RVP v Skupnosti, je bilo izbranih za vzorec. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje RVP v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(14)

Deset proizvajalcev Skupnosti je izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Pet od teh desetih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje RVP v Skupnosti, je bilo izbranih za vzorec. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje RVP v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (15) | Vprašalniki so bili zato poslani petim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, proizvajalcem v Avstraliji in sodelujočim pri vzorčenju za njihovo državo ter znanim uporabnikom. Pet nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bilo zaprošenih, da predložijo podatke o nekaterih kazalnikih škode ter podajo pripombe glede učinka razveljavitve ali ohranitve protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(15)

Vprašalniki so bili zato poslani petim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, proizvajalcem v Avstraliji in sodelujočim pri vzorčenju za njihovo državo ter znanim uporabnikom. Pet nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bilo zaprošenih, da predložijo podatke o nekaterih kazalnikih škode ter podajo pripombe glede učinka razveljavitve ali ohranitve protidampinških ukrepov.

| (16) | Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje od petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti (vzorec je tako predstavljal 38 % proizvodnje in prodaje v Skupnosti), en proizvajalec iz Avstralije, trije proizvajalci iz Indije, štirje proizvajalci iz Indonezije, štirje proizvajalci iz Tajske (od teh sta dva proizvajalca povezana) in osem uporabnikov. Dve združenji uporabnikov sta predložili svoja stališča. Zahtevane podatke so predložili tudi štirje od petih nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti (sodelujoči proizvajalci so tako predstavljali 60 % proizvodnje v Skupnosti). |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje od petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti (vzorec je tako predstavljal 38 % proizvodnje in prodaje v Skupnosti), en proizvajalec iz Avstralije, trije proizvajalci iz Indije, štirje proizvajalci iz Indonezije, štirje proizvajalci iz Tajske (od teh sta dva proizvajalca povezana) in osem uporabnikov. Dve združenji uporabnikov sta predložili svoja stališča. Zahtevane podatke so predložili tudi štirje od petih nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti (sodelujoči proizvajalci so tako predstavljali 60 % proizvodnje v Skupnosti).

| (17) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno analizo ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti | Advansa GmbH, Hamm, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno analizo ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti

Advansa GmbH, Hamm, Nemčija

| | Elana, Branch Office of Boryszew S.A., Torun, Poljska |
| --- | --- |

Elana, Branch Office of Boryszew S.A., Torun, Poljska

| | La Seda de Barcelona S.A., El Prat de Llobregat, Španija |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona S.A., El Prat de Llobregat, Španija

| | Wellman International Limited, Mullagh, Irska |
| --- | --- |

Wellman International Limited, Mullagh, Irska

| (b) | Proizvajalci v Avstraliji
  Leading Synthetics Pty Ltd., Campbellfield |
| --- | --- |

(b)

Proizvajalci v Avstraliji

Leading Synthetics Pty Ltd., Campbellfield

| (c) | Proizvajalci v Indiji | Futura Polyesters Limited, Chennai |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci v Indiji

Futura Polyesters Limited, Chennai

| | Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Nagpur |
| --- | --- |

Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Nagpur

| | Reliance Industries Limited, Mumbai |
| --- | --- |

Reliance Industries Limited, Mumbai

| (d) | Proizvajalci v Indoneziji | P.T. Global Fiberindo, Tangerang |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci v Indoneziji

P.T. Global Fiberindo, Tangerang

| | P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Džakarta |
| --- | --- |

P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Džakarta

| | P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung |
| --- | --- |

P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung

| | P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerang |
| --- | --- |

P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerang

| (e) | Proizvajalci na Tajskem | New World Polyester Co., Ltd., Samutprakarn |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalci na Tajskem

New World Polyester Co., Ltd., Samutprakarn

| | Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok |
| --- | --- |

Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok

| | Teijin (Thailand) Limited, Bangkok |
| --- | --- |

Teijin (Thailand) Limited, Bangkok

| | Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok |
| --- | --- |

Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok

| (18) | Kar zadeva pregleda zaradi izteka ukrepa, je preiskava glede nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Obdobje preiskave, uporabljeno v okviru delnega vmesnega pregleda za preiskavo dampinga, je enako OPP, uporabljenem v pregledih zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(18)

Kar zadeva pregleda zaradi izteka ukrepa, je preiskava glede nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Obdobje preiskave, uporabljeno v okviru delnega vmesnega pregleda za preiskavo dampinga, je enako OPP, uporabljenem v pregledih zaradi izteka ukrepa.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (19) | Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, ki je bila uporabljena v prvotnih preiskavah, omenjenih v uvodnih izjavah 1 in 2 zgoraj. |
| --- | --- |

(19)

Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, ki je bila uporabljena v prvotnih preiskavah, omenjenih v uvodnih izjavah 1 in 2 zgoraj.

| (20) | Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00. Njihovo običajno poimenovanje je poliestrska rezana vlakna ali RVP. |
| --- | --- |

(20)

Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00. Njihovo običajno poimenovanje je poliestrska rezana vlakna ali RVP.

| (21) | RVP je izhodiščni material, ki se uporablja pri različnih stopnjah proizvodnega postopka tekstilnih izdelkov. RVP se uporablja za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilnih izdelkov, pomešan ali ne z drugimi vlakni, npr. bombažem in volno, ali za netkano uporabo, npr. zapolnjevanje, tj. polnjenje ali oblazinjenje določenih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in suknjičev. |
| --- | --- |

(21)

RVP je izhodiščni material, ki se uporablja pri različnih stopnjah proizvodnega postopka tekstilnih izdelkov. RVP se uporablja za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilnih izdelkov, pomešan ali ne z drugimi vlakni, npr. bombažem in volno, ali za netkano uporabo, npr. zapolnjevanje, tj. polnjenje ali oblazinjenje določenih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in suknjičev.

| (22) | Izdelek se prodaja v različnih oblikah, ki jih je mogoče prepoznati po različnih lastnostih, kot so den ali deciteks, trdnost, lesk in silikonska obdelava. Z vidika izdelka je mogoče razlikovati med primarnim RVP, izdelanim iz primarnih surovin, in regeneriranim RVP, izdelanim iz recikliranega poliestra. Kakovost je lahko prvorazredna ali podstandardna. |
| --- | --- |

(22)

Izdelek se prodaja v različnih oblikah, ki jih je mogoče prepoznati po različnih lastnostih, kot so den ali deciteks, trdnost, lesk in silikonska obdelava. Z vidika izdelka je mogoče razlikovati med primarnim RVP, izdelanim iz primarnih surovin, in regeneriranim RVP, izdelanim iz recikliranega poliestra. Kakovost je lahko prvorazredna ali podstandardna.

| (23) | Preiskava je pokazala, da imajo vsi tipi zadevnega izdelka, opredeljenega v uvodni izjavi 20 zgoraj, kljub razlikam v vrsti dejavnikov, ki so navedeni v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato in za namen trenutnih pregledov se vsi tipi zadevnega izdelka obravnavajo kot en izdelek. |
| --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imajo vsi tipi zadevnega izdelka, opredeljenega v uvodni izjavi 20 zgoraj, kljub razlikam v vrsti dejavnikov, ki so navedeni v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato in za namen trenutnih pregledov se vsi tipi zadevnega izdelka obravnavajo kot en izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (24) | Trenutna pregleda sta pokazala, da imajo zadevni izdelek in RVP, izdelan in prodan na domačih trgih zadevnih držav, ter RVP, ki ga v Skupnosti izdelajo in prodajo proizvajalci Skupnosti, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Trenutna pregleda sta pokazala, da imajo zadevni izdelek in RVP, izdelan in prodan na domačih trgih zadevnih držav, ter RVP, ki ga v Skupnosti izdelajo in prodajo proizvajalci Skupnosti, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

1.   Uvodne pripombe

| (25) | V okviru pregledov zaradi izteka ukrepa je bilo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučeno, ali damping trenutno obstaja in ali bi iztek veljavnosti ukrepov lahko privedel do nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga. |
| --- | --- |

(25)

V okviru pregledov zaradi izteka ukrepa je bilo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučeno, ali damping trenutno obstaja in ali bi iztek veljavnosti ukrepov lahko privedel do nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga.

| (26) | Med OPP je bil obseg izvoza RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske („zadevne države“) v Skupnost zanemarljiv. Po podatkih Eurostata je med OPP uvoz iz zadevnih držav znašal samo 1 056 ton (0,1 % potrošnje Skupnosti), v obdobjih preiskav v okviru prvotnih preiskav pa več kot 69 000 ton. |
| --- | --- |

(26)

Med OPP je bil obseg izvoza RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske („zadevne države“) v Skupnost zanemarljiv. Po podatkih Eurostata je med OPP uvoz iz zadevnih držav znašal samo 1 056 ton (0,1 % potrošnje Skupnosti), v obdobjih preiskav v okviru prvotnih preiskav pa več kot 69 000 ton.

| (27) | Med OPP je bila izvozna prodaja RVP vseh sodelujočih proizvajalcev v Skupnost zanemarljiva ali je sploh ni bilo, zato ni bilo mogoče izvesti reprezentativnih izračunov dampinga, da bi se ugotovila verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(27)

Med OPP je bila izvozna prodaja RVP vseh sodelujočih proizvajalcev v Skupnost zanemarljiva ali je sploh ni bilo, zato ni bilo mogoče izvesti reprezentativnih izračunov dampinga, da bi se ugotovila verjetnost nadaljevanja dampinga.

| (28) | Zato so se pri analizi verjetnosti ponovnega pojava dampinga med drugim upoštevale cene izvoza v druge tretje države. |
| --- | --- |

(28)

Zato so se pri analizi verjetnosti ponovnega pojava dampinga med drugim upoštevale cene izvoza v druge tretje države.

| (29) | Glede na spodaj navedene ugotovitve pregledov zaradi izteka ukrepa se vmesni pregled, ki ga je zahteval Tuntex, ni zdel potreben. |
| --- | --- |

(29)

Glede na spodaj navedene ugotovitve pregledov zaradi izteka ukrepa se vmesni pregled, ki ga je zahteval Tuntex, ni zdel potreben.

2.   Verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

2.1   Avstralija

| (30) | Edini proizvajalec RVP v Avstraliji je leta 2003 prenehal izvažati RVP na vse trge, vključno s trgom Skupnosti. Družba je vložila sredstva v novo prožno proizvodno linijo, ki naj bi domnevno pokrivala samo regionalni del avstralskega trga RVP, zlasti trg države Victoria, na območju katere se družba nahaja. |
| --- | --- |

(30)

Edini proizvajalec RVP v Avstraliji je leta 2003 prenehal izvažati RVP na vse trge, vključno s trgom Skupnosti. Družba je vložila sredstva v novo prožno proizvodno linijo, ki naj bi domnevno pokrivala samo regionalni del avstralskega trga RVP, zlasti trg države Victoria, na območju katere se družba nahaja.

| (31) | Ker se med OPP ni izvažalo v nobeno državo, so se domače cene v Avstraliji, za katere je bilo ugotovljeno, da ustvarjajo izgubo, vendar pa so višje od spremenljivih stroškov, primerjale s povprečnimi cenami proizvajalcev Skupnosti med OPP in ugotovljeno je bilo, da so znatno nižje od teh povprečnih cen. Iz tega je razvidno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov družba lahko dobila spodbudo za ponovni izvoz v Skupnost. Vendar pa, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, družba nima zmogljivosti za ponovni izvoz znatnega obsega v Skupnost. |
| --- | --- |

(31)

Ker se med OPP ni izvažalo v nobeno državo, so se domače cene v Avstraliji, za katere je bilo ugotovljeno, da ustvarjajo izgubo, vendar pa so višje od spremenljivih stroškov, primerjale s povprečnimi cenami proizvajalcev Skupnosti med OPP in ugotovljeno je bilo, da so znatno nižje od teh povprečnih cen. Iz tega je razvidno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov družba lahko dobila spodbudo za ponovni izvoz v Skupnost. Vendar pa, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, družba nima zmogljivosti za ponovni izvoz znatnega obsega v Skupnost.

| (32) | Čeprav stopnja izkoriščenosti zmogljivosti avstralskega proizvajalca med OPP ni bila zelo visoka, razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti predstavljajo majhen delež potrošnje Skupnosti (znatno manj od 0,5 %). Tudi če bi bile po razveljavitvi ukrepov vse te neizkoriščene zmogljivosti v Skupnost prodane po dampinških cenah, bi bil učinek na trg Skupnosti zelo majhen. Zaloge niso pomemben kazalnik glede RVP, izdelanega v Avstraliji, ker se izdelek v glavnem prodaja na podlagi naročila stranke. |
| --- | --- |

(32)

Čeprav stopnja izkoriščenosti zmogljivosti avstralskega proizvajalca med OPP ni bila zelo visoka, razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti predstavljajo majhen delež potrošnje Skupnosti (znatno manj od 0,5 %). Tudi če bi bile po razveljavitvi ukrepov vse te neizkoriščene zmogljivosti v Skupnost prodane po dampinških cenah, bi bil učinek na trg Skupnosti zelo majhen. Zaloge niso pomemben kazalnik glede RVP, izdelanega v Avstraliji, ker se izdelek v glavnem prodaja na podlagi naročila stranke.

| (33) | Nenazadnje je treba opomniti, da družba od leta 2003 RVP ni izvažala v tretje države, ne glede na to, da je v tem obdobju prav tako imela neizkoriščene zmogljivosti. Zato se sklene, da v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov ni verjetnosti za ponoven pojav znatnega dampinškega izvoza iz Avstralije v Skupnost. |
| --- | --- |

(33)

Nenazadnje je treba opomniti, da družba od leta 2003 RVP ni izvažala v tretje države, ne glede na to, da je v tem obdobju prav tako imela neizkoriščene zmogljivosti. Zato se sklene, da v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov ni verjetnosti za ponoven pojav znatnega dampinškega izvoza iz Avstralije v Skupnost.

2.2   Indija

| (34) | Trije indijski proizvajalci RVP so sodelovali v preiskavi. Obseg izvozne prodaje dveh proizvajalcev v Skupnost je bil med OPP majhen; tretji proizvajalec v Skupnost ni izvažal. Treba je opomniti, da je imel eden od teh sodelujočih proizvajalcev v Indiji tri povezane družbe, ki so proizvajale RVP. Vendar se ti povezani proizvajalci niso preiskali ločeno, ker je med OPP samo eden neposredno prodajal RVP, in sicer samo na domačem trgu in v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(34)

Trije indijski proizvajalci RVP so sodelovali v preiskavi. Obseg izvozne prodaje dveh proizvajalcev v Skupnost je bil med OPP majhen; tretji proizvajalec v Skupnost ni izvažal. Treba je opomniti, da je imel eden od teh sodelujočih proizvajalcev v Indiji tri povezane družbe, ki so proizvajale RVP. Vendar se ti povezani proizvajalci niso preiskali ločeno, ker je med OPP samo eden neposredno prodajal RVP, in sicer samo na domačem trgu in v omejenem obsegu.

| (35) | Znano je, da je med OPP obstajal vsaj en manjši proizvajalec RVP v Indiji, ki v preiskavi ni sodeloval. V primeru omenjenega(-ih) nesodelujočega(-ih) proizvajalca(-ev) so bili proučeni podatki iz Eurostata in drugih virov. Ugotovljeno je bilo, da je bil med OPP indijski izvoz RVP v Skupnost v primeru indijskih proizvajalcev, ki v preiskavi niso sodelovali, prav tako zanemarljiv. Vendar pa za nesodelujočo(-e) družbo(-e) ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. V zvezi s tem in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(35)

Znano je, da je med OPP obstajal vsaj en manjši proizvajalec RVP v Indiji, ki v preiskavi ni sodeloval. V primeru omenjenega(-ih) nesodelujočega(-ih) proizvajalca(-ev) so bili proučeni podatki iz Eurostata in drugih virov. Ugotovljeno je bilo, da je bil med OPP indijski izvoz RVP v Skupnost v primeru indijskih proizvajalcev, ki v preiskavi niso sodelovali, prav tako zanemarljiv. Vendar pa za nesodelujočo(-e) družbo(-e) ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. V zvezi s tem in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe.

| (36) | Zaradi nezadostnega obsega izvoza v Skupnost za izvedbo reprezentativne analize dampinga med OPP in, da bi ugotovili, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge izvozne trge, njihova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, omenjeni v uvodni izjavi 17. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi nezadostnega obsega izvoza v Skupnost za izvedbo reprezentativne analize dampinga med OPP in, da bi ugotovili, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge izvozne trge, njihova proizvodna zmogljivost in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, omenjeni v uvodni izjavi 17.

| (37) | Podatki treh indijskih sodelujočih proizvajalcev so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od domačih cen v Indiji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je med OPP razlika v cenah na splošno znašala od 15 % do 27 %. To lahko pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri izvozu v Skupnost. |
| --- | --- |

(37)

Podatki treh indijskih sodelujočih proizvajalcev so pokazali, da so bile izvozne cene za tretje države nižje od domačih cen v Indiji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je med OPP razlika v cenah na splošno znašala od 15 % do 27 %. To lahko pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri izvozu v Skupnost.

| (38) | Ugotovljeno je bilo, da so bile med OPP prodajne cene proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti v povprečju znatno višje od izvoznih cen sodelujočih indijskih proizvajalcev za druge tretje države. To lahko pomeni, da bi bil zaradi prevladujočih ravni cen za zadevni izdelek na trgu Skupnosti ta trg lahko privlačen za indijske proizvajalce. Na podlagi tega se je menilo, da v primeru razveljavitve veljavnih ukrepov obstaja ekonomska spodbuda, da bi se namesto v druge tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(38)

Ugotovljeno je bilo, da so bile med OPP prodajne cene proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti v povprečju znatno višje od izvoznih cen sodelujočih indijskih proizvajalcev za druge tretje države. To lahko pomeni, da bi bil zaradi prevladujočih ravni cen za zadevni izdelek na trgu Skupnosti ta trg lahko privlačen za indijske proizvajalce. Na podlagi tega se je menilo, da v primeru razveljavitve veljavnih ukrepov obstaja ekonomska spodbuda, da bi se namesto v druge tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah.

| (39) | Med OPP v treh sodelujočih družbah v Indiji ni bilo znatnih neizkoriščenih zmogljivosti. Vendar sta dva od teh glavnih proizvajalcev že znatno vlagala v svojo proizvodnjo RVP, zaradi česar se bo v letu 2007 njuna letna proizvodna zmogljivost skupaj povečala za 361 000 ton. Trdilo se je, da so te naložbe temeljile na razvoju indijskega trga RVP, obseg katerega naj bi se po pričakovanjih domnevno znatno povečal v tem letu in v bližnji prihodnosti. Glede na razpoložljive informacije je obseg indijskega trga RVP trenutno približno 610 000 ton na leto. Treba je omeniti, da navedeno povečanje proizvodne zmogljivosti predstavlja več kot 50 % skupne proizvodne zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev med OPP. Omeniti je treba tudi, da je glede na razpoložljive informacije v Indiji v obdobju preiskave obstajal vsaj en nov proizvajalec RVP v začetni fazi proizvodnje za ta izdelek. Po drugi strani je največji indijski proizvajalec pred kratkim kupil družbo proizvajalca Skupnosti, ki v preiskavi ne sodeluje. Zato ta indijski izvoznik v prihodnosti mogoče nima namena izvažati znatnih količin RVP v Skupnost. Poleg tega je iz podatkov sodelujočih proizvajalcev razvidno, da se je njihova domača prodaja v obravnavanem obdobju povečala in se bo v prihodnje še naprej povečevala. Tako bodo nove zmogljivosti zadovoljile vse večje domače povpraševanje, čeprav ni mogoče izključiti možnosti občasnih presežnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(39)

Med OPP v treh sodelujočih družbah v Indiji ni bilo znatnih neizkoriščenih zmogljivosti. Vendar sta dva od teh glavnih proizvajalcev že znatno vlagala v svojo proizvodnjo RVP, zaradi česar se bo v letu 2007 njuna letna proizvodna zmogljivost skupaj povečala za 361 000 ton. Trdilo se je, da so te naložbe temeljile na razvoju indijskega trga RVP, obseg katerega naj bi se po pričakovanjih domnevno znatno povečal v tem letu in v bližnji prihodnosti. Glede na razpoložljive informacije je obseg indijskega trga RVP trenutno približno 610 000 ton na leto. Treba je omeniti, da navedeno povečanje proizvodne zmogljivosti predstavlja več kot 50 % skupne proizvodne zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev med OPP. Omeniti je treba tudi, da je glede na razpoložljive informacije v Indiji v obdobju preiskave obstajal vsaj en nov proizvajalec RVP v začetni fazi proizvodnje za ta izdelek. Po drugi strani je največji indijski proizvajalec pred kratkim kupil družbo proizvajalca Skupnosti, ki v preiskavi ne sodeluje. Zato ta indijski izvoznik v prihodnosti mogoče nima namena izvažati znatnih količin RVP v Skupnost. Poleg tega je iz podatkov sodelujočih proizvajalcev razvidno, da se je njihova domača prodaja v obravnavanem obdobju povečala in se bo v prihodnje še naprej povečevala. Tako bodo nove zmogljivosti zadovoljile vse večje domače povpraševanje, čeprav ni mogoče izključiti možnosti občasnih presežnih zmogljivosti.

| (40) | Količine zalog pri treh indijskih proizvajalcih se v obravnavanem obdobju niso znatno spremenile. Treba pa je omeniti, da v primeru Indije zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik, ker proizvodnja enega sodelujočega proizvajalca temelji na naročilih strank, drugi proizvajalec pa proizvaja znatne količine RVP za lastno porabo. |
| --- | --- |

(40)

Količine zalog pri treh indijskih proizvajalcih se v obravnavanem obdobju niso znatno spremenile. Treba pa je omeniti, da v primeru Indije zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik, ker proizvodnja enega sodelujočega proizvajalca temelji na naročilih strank, drugi proizvajalec pa proizvaja znatne količine RVP za lastno porabo.

| (41) | Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del novih proizvodnih zmogljivosti dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi tak izvoz potekal po dampinških cenah (glej uvodno izjavo 38). |
| --- | --- |

(41)

Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del novih proizvodnih zmogljivosti dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi tak izvoz potekal po dampinških cenah (glej uvodno izjavo 38).

2.3   Indonezija

| (42) | V preiskavi so sodelovali štirje indonezijski proizvajalci RVP. Nihče od njih v Indoneziji ni imel povezanih družb, ki bi proizvajale RVP. Med OPP je bil obseg izvozne prodaje treh proizvajalcev v Skupnost majhen; četrti proizvajalec v Skupnost ni izvažal. |
| --- | --- |

(42)

V preiskavi so sodelovali štirje indonezijski proizvajalci RVP. Nihče od njih v Indoneziji ni imel povezanih družb, ki bi proizvajale RVP. Med OPP je bil obseg izvozne prodaje treh proizvajalcev v Skupnost majhen; četrti proizvajalec v Skupnost ni izvažal.

| (43) | Znano je, da je bilo med OPP v Indoneziji vsaj pet aktivnih proizvajalcev RVP, ki v preiskavi niso sodelovali. V primeru omenjenih nesodelujočih proizvajalcev so se proučili podatki iz Eurostata in drugih virov. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bil v primeru indonezijskih proizvajalcev, ki v preiskavi niso sodelovali, indonezijski izvoz RVP v Skupnost med OPP prav tako zanemarljiv. Za te nesodelujoče družbe ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. Glede na to in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe. Preiskava o tem, ali bi bilo v primeru razveljavitve ukrepov verjetno, da se damping ponovi, je tako temeljila na razpoložljivih informacijah, tj. informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, omenjeni v uvodni izjavi 17. |
| --- | --- |

(43)

Znano je, da je bilo med OPP v Indoneziji vsaj pet aktivnih proizvajalcev RVP, ki v preiskavi niso sodelovali. V primeru omenjenih nesodelujočih proizvajalcev so se proučili podatki iz Eurostata in drugih virov. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bil v primeru indonezijskih proizvajalcev, ki v preiskavi niso sodelovali, indonezijski izvoz RVP v Skupnost med OPP prav tako zanemarljiv. Za te nesodelujoče družbe ni bilo na voljo zanesljivih informacij o proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, zalogah in prodaji. Glede na to in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe. Preiskava o tem, ali bi bilo v primeru razveljavitve ukrepov verjetno, da se damping ponovi, je tako temeljila na razpoložljivih informacijah, tj. informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, omenjeni v uvodni izjavi 17.

| (44) | Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge izvozne trge, proizvodna zmogljivost izvoznikov in zaloge. |
| --- | --- |

(44)

Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge izvozne trge, proizvodna zmogljivost izvoznikov in zaloge.

| (45) | Pri enem od štirih sodelujočih indonezijskih proizvajalcev ni bilo možno ugotoviti nobenih podatkov v zvezi z izvoznimi cenami, ker ta družba med OPP sploh ni izvažala RVP. Podatki v zvezi z drugimi tremi proizvajalci so pokazali, da so bile v primeru dveh proizvajalcev izvozne cene za tretje države nekoliko nižje od domačih cen v Indoneziji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila med OPP razlika v cenah povprečno okoli 4 %. V primeru tretjega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za tretje države na splošno nekoliko višje od domačih cen v Indoneziji. To ne pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava znatnega dampinga pri izvozu v Skupnost. |
| --- | --- |

(45)

Pri enem od štirih sodelujočih indonezijskih proizvajalcev ni bilo možno ugotoviti nobenih podatkov v zvezi z izvoznimi cenami, ker ta družba med OPP sploh ni izvažala RVP. Podatki v zvezi z drugimi tremi proizvajalci so pokazali, da so bile v primeru dveh proizvajalcev izvozne cene za tretje države nekoliko nižje od domačih cen v Indoneziji. Dejansko je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bila med OPP razlika v cenah povprečno okoli 4 %. V primeru tretjega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za tretje države na splošno nekoliko višje od domačih cen v Indoneziji. To ne pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava znatnega dampinga pri izvozu v Skupnost.

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da so bile med OPP v Skupnosti prodajne cene proizvajalcev Skupnosti v povprečju znatno višje od izvoznih cen sodelujočih indonezijskih proizvajalcev za tretje države. To lahko pomeni, da bi bil zaradi prevladujočih ravni cen za zadevni izdelek v Skupnosti ta trg lahko privlačen za indonezijske proizvajalce. Na podlagi tega se meni, da bi v primeru razveljavitve ukrepov obstajala ekonomska spodbuda, da bi se namesto v tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da so bile med OPP v Skupnosti prodajne cene proizvajalcev Skupnosti v povprečju znatno višje od izvoznih cen sodelujočih indonezijskih proizvajalcev za tretje države. To lahko pomeni, da bi bil zaradi prevladujočih ravni cen za zadevni izdelek v Skupnosti ta trg lahko privlačen za indonezijske proizvajalce. Na podlagi tega se meni, da bi v primeru razveljavitve ukrepov obstajala ekonomska spodbuda, da bi se namesto v tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah.

| (47) | Med OPP ni bilo enotnega vzorca v zvezi z izkoriščenostjo zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev v Indoneziji. Nekatere družbe so uspele izkoristiti skoraj vse svoje obstoječe zmogljivosti, druge pa so imele znatne neizkoriščene zmogljivosti. Vendar pa so na splošno te neizkoriščene zmogljivosti predstavljale manj kot 20 % vseh njihovih zmogljivosti. Očitno ni nobena sodelujoča družba v Indoneziji načrtovala znatnih naložb za prihodnje povečanje proizvodne zmogljivosti RVP. Glede izkoriščenosti zmogljivosti nesodelujočih indonezijskih proizvajalcev so se neizkoriščene zmogljivosti ocenile na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoče družbe in indijsko združenje proizvajalcev RVP. V skladu s temi informacijami obstoječe zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev predstavljajo manj kot polovico vseh obstoječih proizvodnih zmogljivosti v Indoneziji. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da obstoječe neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji predstavljajo največ okoli 90 000 ton. Poleg tega je iz podatkov sodelujočih proizvajalcev razvidno, da se je njihova skupna domača prodaja v obravnavanem obdobju povečala in se bo v prihodnje še naprej povečevala. Zato se bodo neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji verjetno porabile za domačo prodajo in ne za izvozno prodajo v Skupnost. |
| --- | --- |

(47)

Med OPP ni bilo enotnega vzorca v zvezi z izkoriščenostjo zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev v Indoneziji. Nekatere družbe so uspele izkoristiti skoraj vse svoje obstoječe zmogljivosti, druge pa so imele znatne neizkoriščene zmogljivosti. Vendar pa so na splošno te neizkoriščene zmogljivosti predstavljale manj kot 20 % vseh njihovih zmogljivosti. Očitno ni nobena sodelujoča družba v Indoneziji načrtovala znatnih naložb za prihodnje povečanje proizvodne zmogljivosti RVP. Glede izkoriščenosti zmogljivosti nesodelujočih indonezijskih proizvajalcev so se neizkoriščene zmogljivosti ocenile na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoče družbe in indijsko združenje proizvajalcev RVP. V skladu s temi informacijami obstoječe zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev predstavljajo manj kot polovico vseh obstoječih proizvodnih zmogljivosti v Indoneziji. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da obstoječe neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji predstavljajo največ okoli 90 000 ton. Poleg tega je iz podatkov sodelujočih proizvajalcev razvidno, da se je njihova skupna domača prodaja v obravnavanem obdobju povečala in se bo v prihodnje še naprej povečevala. Zato se bodo neizkoriščene zmogljivosti v Indoneziji verjetno porabile za domačo prodajo in ne za izvozno prodajo v Skupnost.

| (48) | Količine zalog v primeru štirih indonezijskih proizvajalcev se v obravnavanem obdobju niso znatno spremenile. Treba pa je omeniti, da zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik, ker proizvodnja RVP v glavnem temelji na naročilih strank in/ali na lastni porabi. |
| --- | --- |

(48)

Količine zalog v primeru štirih indonezijskih proizvajalcev se v obravnavanem obdobju niso znatno spremenile. Treba pa je omeniti, da zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik, ker proizvodnja RVP v glavnem temelji na naročilih strank in/ali na lastni porabi.

| (49) | Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v Indoneziji dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi zaradi razlogov iz uvodnih izjav 45 in 46 tak izvoz potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(49)

Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v Indoneziji dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi zaradi razlogov iz uvodnih izjav 45 in 46 tak izvoz potekal po dampinških cenah.

2.4   Tajska

| (50) | Komisija pozna osem proizvajalcev RVP na Tajskem. Štirje proizvajalci so sodelovali v sedanji preiskavi. Med OPP je samo en proizvajalec v Skupnost izvozil majhno količino RVP. |
| --- | --- |

(50)

Komisija pozna osem proizvajalcev RVP na Tajskem. Štirje proizvajalci so sodelovali v sedanji preiskavi. Med OPP je samo en proizvajalec v Skupnost izvozil majhno količino RVP.

| (51) | Informacije o zalogah in prodaji na druge trge poleg Skupnosti se nanašajo samo na sodelujoče proizvajalce. Vendar pa je bilo možno podatke o proizvodni zmogljivosti na Tajskem dobiti pri Tajskem združenju proizvajalcev sintetičnih vlaken in oceniti obseg proizvodnje vseh proizvajalcev na Tajskem. Ta ocena je temeljila na predpostavki, da je izkoriščenost zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev podobna zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev. V zvezi s tem in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(51)

Informacije o zalogah in prodaji na druge trge poleg Skupnosti se nanašajo samo na sodelujoče proizvajalce. Vendar pa je bilo možno podatke o proizvodni zmogljivosti na Tajskem dobiti pri Tajskem združenju proizvajalcev sintetičnih vlaken in oceniti obseg proizvodnje vseh proizvajalcev na Tajskem. Ta ocena je temeljila na predpostavki, da je izkoriščenost zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev podobna zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev. V zvezi s tem in ker ni bilo dokaza o nasprotnem, se je štelo, da bi bile ugotovitve za nesodelujoče družbe enake ugotovitvam za sodelujoče družbe.

| (52) | Da se ugotovi, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge trge poleg Skupnosti, proizvodna zmogljivost na Tajskem in zaloge sodelujočih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(52)

Da se ugotovi, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, so bili proučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev pri določanju cen za druge trge poleg Skupnosti, proizvodna zmogljivost na Tajskem in zaloge sodelujočih proizvajalcev.

| (53) | Po podatkih Eurostata je bil med OPP obseg uvoza s Tajske zanemarljiv. |
| --- | --- |

(53)

Po podatkih Eurostata je bil med OPP obseg uvoza s Tajske zanemarljiv.

| (54) | Podatki štirih sodelujočih proizvajalcev so pokazali, da je prodaja v tretje države potekala po cenah, nižjih od cen na domačem trgu ali nižjih od stroškov proizvodnje; razlike skupaj znašajo od 10 % do 15 %. To lahko pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri izvozu v Skupnost. |
| --- | --- |

(54)

Podatki štirih sodelujočih proizvajalcev so pokazali, da je prodaja v tretje države potekala po cenah, nižjih od cen na domačem trgu ali nižjih od stroškov proizvodnje; razlike skupaj znašajo od 10 % do 15 %. To lahko pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri izvozu v Skupnost.

| (55) | Izvozne cene za tretje države, ki so jih zaračunavali sodelujoči proizvajalci na Tajskem, so bile v povprečju znatno nižje od prodajnih cen proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti, kar lahko pomeni, da bi bil v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov ta trg zaradi prevladujočih ravni cen RVP na trgu Skupnosti lahko privlačen za proizvajalce na Tajskem. Na podlagi tega se meni, da v primeru razveljavitve veljavnih protidampinških ukrepov obstaja ekonomska spodbuda, da bi se namesto v tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(55)

Izvozne cene za tretje države, ki so jih zaračunavali sodelujoči proizvajalci na Tajskem, so bile v povprečju znatno nižje od prodajnih cen proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti, kar lahko pomeni, da bi bil v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov ta trg zaradi prevladujočih ravni cen RVP na trgu Skupnosti lahko privlačen za proizvajalce na Tajskem. Na podlagi tega se meni, da v primeru razveljavitve veljavnih protidampinških ukrepov obstaja ekonomska spodbuda, da bi se namesto v tretje države izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje. Ker pa so cene v Skupnosti znatno višje od izvoznih cen za druge tretje države, ni verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Skupnost potekal po dampinških cenah.

| (56) | Obseg izkoriščenih zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev je bil v obravnavanem obdobju razmeroma visok, in sicer v povprečju približno 92 %. Pri takem obsegu izkoriščenosti zmogljivosti in ob predvidevanju, da je obseg izkoriščenosti zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev podoben, so imeli proizvajalci na Tajskem med OPP največ 50 000 ton neizkoriščenih zmogljivosti. Čeprav se lahko glede na pomemben delež domače prodaje in veliko število izvoznih trgov, ki jih oskrbujejo sodelujoči proizvajalci, ta zmogljivost v primeru razveljavitve ukrepov delno porabi za ponovno izvozno prodajo v Skupnost, je malo verjetno, da bi znatna količina RVP lahko dosegla trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Obseg izkoriščenih zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev je bil v obravnavanem obdobju razmeroma visok, in sicer v povprečju približno 92 %. Pri takem obsegu izkoriščenosti zmogljivosti in ob predvidevanju, da je obseg izkoriščenosti zmogljivosti nesodelujočih proizvajalcev podoben, so imeli proizvajalci na Tajskem med OPP največ 50 000 ton neizkoriščenih zmogljivosti. Čeprav se lahko glede na pomemben delež domače prodaje in veliko število izvoznih trgov, ki jih oskrbujejo sodelujoči proizvajalci, ta zmogljivost v primeru razveljavitve ukrepov delno porabi za ponovno izvozno prodajo v Skupnost, je malo verjetno, da bi znatna količina RVP lahko dosegla trg Skupnosti.

| (57) | Zaloge niso pomemben kazalnik glede RVP, izdelanega na Tajskem. Proizvodnja v glavnem temelji na naročilih strank, zato zaloge večinoma predstavlja RVP, ki čaka na odpremo že znanim kupcem. |
| --- | --- |

(57)

Zaloge niso pomemben kazalnik glede RVP, izdelanega na Tajskem. Proizvodnja v glavnem temelji na naročilih strank, zato zaloge večinoma predstavlja RVP, ki čaka na odpremo že znanim kupcem.

| (58) | Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti na Tajskem dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi zaradi razlogov iz uvodne izjave 55 tak izvoz potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(58)

Na splošno se sklepa, da ni verjetnosti za ponoven izvoz v Skupnost v znatnem obsegu in da je, tudi če bi v primeru razveljavitve ukrepov del neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti na Tajskem dosegel Skupnost, malo verjetno, da bi zaradi razlogov iz uvodne izjave 55 tak izvoz potekal po dampinških cenah.

2.5   Sklepna ugotovitev

| (59) | V okviru preiskave o tem, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, so bili proučeni neizkoriščene zmogljivosti in zaloge ter strategija določanja cen in izvozna strategija na različnih trgih. |
| --- | --- |

(59)

V okviru preiskave o tem, ali obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, so bili proučeni neizkoriščene zmogljivosti in zaloge ter strategija določanja cen in izvozna strategija na različnih trgih.

| (60) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da kljub obstoju določenih neizkoriščenih zmogljivosti v Avstraliji, Indiji, Indoneziji in na Tajskem, kar bi lahko privedlo do ponovnega izvoza v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov, ni razlogov, zaradi katerih bi lahko verjeli, da bo obseg tega izvoza znaten in, kar je še pomembneje, da ta izvoz verjetno ne bo potekal po dampinških cenah, kot je bilo ugotovljeno v prvotnih preiskavah. |
| --- | --- |

(60)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da kljub obstoju določenih neizkoriščenih zmogljivosti v Avstraliji, Indiji, Indoneziji in na Tajskem, kar bi lahko privedlo do ponovnega izvoza v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov, ni razlogov, zaradi katerih bi lahko verjeli, da bo obseg tega izvoza znaten in, kar je še pomembneje, da ta izvoz verjetno ne bo potekal po dampinških cenah, kot je bilo ugotovljeno v prvotnih preiskavah.

| (61) | Ker ne obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinškega izvoza iz zadevnih držav, ki bi lahko povzročil škodo, analiza verjetnosti ponovnega pojava škode in interesa Skupnosti ni potrebna. Ukrepe za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske je zato treba razveljaviti ter zaključiti postopke. |
| --- | --- |

(61)

Ker ne obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinškega izvoza iz zadevnih držav, ki bi lahko povzročil škodo, analiza verjetnosti ponovnega pojava škode in interesa Skupnosti ni potrebna. Ukrepe za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske je zato treba razveljaviti ter zaključiti postopke.

D.   DELNI VMESNI PREGLED V ZVEZI S TAJSKO

| (62) | Ker je treba v skladu s prejšnjo uvodno izjavo ukrepe proti Tajski razveljaviti in zaključiti postopke, je treba zaključiti tudi delni vmesni pregled v zvezi s Tuntexom. |
| --- | --- |

(62)

Ker je treba v skladu s prejšnjo uvodno izjavo ukrepe proti Tajski razveljaviti in zaključiti postopke, je treba zaključiti tudi delni vmesni pregled v zvezi s Tuntexom.

E.   RAZKRITJE

| (63) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala predlagati razveljavitev obstoječih ukrepov proti Avstraliji, Indiji, Indoneziji in Tajski ter zaključek postopkov. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Proizvajalci v zadevnih državah in uporabniki v Skupnosti so podprli zgoraj navedene sklepne ugotovitve. CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so sicer izrazili nasprotovanje, na splošno pa zaradi prejetih pripomb sklepnih ugotovitev ni bilo treba spremeniti. |
| --- | --- |

(63)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala predlagati razveljavitev obstoječih ukrepov proti Avstraliji, Indiji, Indoneziji in Tajski ter zaključek postopkov. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Proizvajalci v zadevnih državah in uporabniki v Skupnosti so podprli zgoraj navedene sklepne ugotovitve. CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so sicer izrazili nasprotovanje, na splošno pa zaradi prejetih pripomb sklepnih ugotovitev ni bilo treba spremeniti.

| (64) | CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so trdili, da so ugotovitve Komisije v zvezi z neizkoriščenimi zmogljivostmi in dampingom jasno pokazale, da obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(64)

CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so trdili, da so ugotovitve Komisije v zvezi z neizkoriščenimi zmogljivostmi in dampingom jasno pokazale, da obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga.

| (65) | Glede edinega avstralskega proizvajalca so menili, da ni bilo pojasnjeno, ali je proizvodna zmogljivost, predhodno porabljena za izvoz v Skupnost, še vedno na voljo, in če je, ali obstaja verjetnost, da se ponovno uporabi v primeru prenehanja veljavnosti dajatev. Opozorili so, da je obseg prodaje na domačem trgu nižji od normalne vrednosti ter da je treba ob upoštevanju škodljivega dampinga pri izvozu v Skupnost, ugotovljenega v prvotni preiskavi in v drugi preiskavi v zvezi s PET, izdelkom, ki je tesno povezan z RVP, skleniti, da obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(65)

Glede edinega avstralskega proizvajalca so menili, da ni bilo pojasnjeno, ali je proizvodna zmogljivost, predhodno porabljena za izvoz v Skupnost, še vedno na voljo, in če je, ali obstaja verjetnost, da se ponovno uporabi v primeru prenehanja veljavnosti dajatev. Opozorili so, da je obseg prodaje na domačem trgu nižji od normalne vrednosti ter da je treba ob upoštevanju škodljivega dampinga pri izvozu v Skupnost, ugotovljenega v prvotni preiskavi in v drugi preiskavi v zvezi s PET, izdelkom, ki je tesno povezan z RVP, skleniti, da obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga.

| (66) | CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so menili, da povečanje zmogljivosti dveh večjih indijskih proizvajalcev za 361 000 ton v letu 2007 in obstoj najmanj enega novega proizvajalca RVP v začetni fazi proizvodnje s predvideno zmogljivostjo 180 000 ton pomenita, da bo skupna indijska zmogljivost večja od domačega povpraševanja po RVP za več kot 300 000 ton v celotnem obdobju do leta 2010. To dejstvo, skupaj s stopnjami dampinga pri izvozu v tretje države med OPP, ki znašajo od 15 % do 27 %, in potrditvijo Komisije, da bi bil lahko zaradi prevladujoče ravni cen na trgu Skupnosti ta trg privlačen za indijske proizvajalce, kaže, da nedvomno obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(66)

CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so menili, da povečanje zmogljivosti dveh večjih indijskih proizvajalcev za 361 000 ton v letu 2007 in obstoj najmanj enega novega proizvajalca RVP v začetni fazi proizvodnje s predvideno zmogljivostjo 180 000 ton pomenita, da bo skupna indijska zmogljivost večja od domačega povpraševanja po RVP za več kot 300 000 ton v celotnem obdobju do leta 2010. To dejstvo, skupaj s stopnjami dampinga pri izvozu v tretje države med OPP, ki znašajo od 15 % do 27 %, in potrditvijo Komisije, da bi bil lahko zaradi prevladujoče ravni cen na trgu Skupnosti ta trg privlačen za indijske proizvajalce, kaže, da nedvomno obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga v primeru razveljavitve ukrepov.

| (67) | Glede Indonezije so poudarili dejstvo, da sklepne ugotovitve Komisije temeljijo le na analizi štirih sodelujočih proizvajalcev, medtem ko so razmere na trgu in finančno stanje nesodelujočih proizvajalcev, ki imajo po oceni Komisije več kot polovico vseh obstoječih zmogljivosti v Indoneziji, znatno slabši. Menili so tudi, da je neizkoriščenih zmogljivosti več kot 140 000 ton, tj. 50 000 ton več, kot predvideva Komisija, in da bo v naslednjih nekaj letih še vedno več kot 100 000 ton presežnih zmogljivosti. Celo v primeru 90 000 neizkoriščenih zmogljivosti, ki jih predvideva Komisija, je možno, da bodo indonezijski proizvajalci, ki v Skupnosti že imajo gospodarske stike za prodajo poliestrskih filamentov, v primeru razveljavitve ukrepov znatno povečali obseg svojega izvoza v Skupnost. Ker so njihove stopnje dampinga pri izvozu v tretje države še vedno višje od de minimis, bi uvoz s poreklom iz Indonezije potekal po škodljivih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(67)

Glede Indonezije so poudarili dejstvo, da sklepne ugotovitve Komisije temeljijo le na analizi štirih sodelujočih proizvajalcev, medtem ko so razmere na trgu in finančno stanje nesodelujočih proizvajalcev, ki imajo po oceni Komisije več kot polovico vseh obstoječih zmogljivosti v Indoneziji, znatno slabši. Menili so tudi, da je neizkoriščenih zmogljivosti več kot 140 000 ton, tj. 50 000 ton več, kot predvideva Komisija, in da bo v naslednjih nekaj letih še vedno več kot 100 000 ton presežnih zmogljivosti. Celo v primeru 90 000 neizkoriščenih zmogljivosti, ki jih predvideva Komisija, je možno, da bodo indonezijski proizvajalci, ki v Skupnosti že imajo gospodarske stike za prodajo poliestrskih filamentov, v primeru razveljavitve ukrepov znatno povečali obseg svojega izvoza v Skupnost. Ker so njihove stopnje dampinga pri izvozu v tretje države še vedno višje od de minimis, bi uvoz s poreklom iz Indonezije potekal po škodljivih dampinških cenah.

| (68) | CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so opozorili, da stopnje dampinga pri izvozu sodelujočih tajskih proizvajalcev v tretje države, ki znašajo od 10 do 15 %, znatne neizkoriščene zmogljivosti in dejstvo, da tajski proizvajalci RVP v Skupnost že izvažajo poliestrske filamente, jasno kažejo, da v primeru razveljavitve ukrepov v bližnji prihodnosti obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri uvozu s poreklom iz Tajske. |
| --- | --- |

(68)

CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so opozorili, da stopnje dampinga pri izvozu sodelujočih tajskih proizvajalcev v tretje države, ki znašajo od 10 do 15 %, znatne neizkoriščene zmogljivosti in dejstvo, da tajski proizvajalci RVP v Skupnost že izvažajo poliestrske filamente, jasno kažejo, da v primeru razveljavitve ukrepov v bližnji prihodnosti obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga pri uvozu s poreklom iz Tajske.

| (69) | Trdili so tudi, da so države, kot so Kitajska, Indija in Vietnam, ki so bile do nedavnega neto uvoznice RVP in pomembni izvozni trgi za zadevne države, vzpostavile zmogljivosti v takem obsegu, da bodo kmalu postale neto izvoznice in tako zadevne države prisilile, da začnejo ponovno izvažati znatne količine RVP v Skupnost po škodljivih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(69)

Trdili so tudi, da so države, kot so Kitajska, Indija in Vietnam, ki so bile do nedavnega neto uvoznice RVP in pomembni izvozni trgi za zadevne države, vzpostavile zmogljivosti v takem obsegu, da bodo kmalu postale neto izvoznice in tako zadevne države prisilile, da začnejo ponovno izvažati znatne količine RVP v Skupnost po škodljivih dampinških cenah.

| (70) | Nenazadnje je proizvajalec Skupnosti poudaril strateški pomen reciklažne industrije, na katero lahko zmanjšanje števila proizvajalcev RVP v Skupnosti ali celo zaprtje njihovih obratov vpliva negativno. |
| --- | --- |

(70)

Nenazadnje je proizvajalec Skupnosti poudaril strateški pomen reciklažne industrije, na katero lahko zmanjšanje števila proizvajalcev RVP v Skupnosti ali celo zaprtje njihovih obratov vpliva negativno.

| (71) | V pregledu zaradi izteka ukrepa so ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode opravljene na podlagi možnega prihodnjega razvoja in zato vključujejo element presoje. Dejstva v zvezi z zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti v zadevnih državah, ugotovljena v okviru preiskave, se na splošno niso izpodbijala. CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so preprosto prišli do drugačnih sklepov v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava dampinškega izvoza RVP iz zadevnih držav v Skupnost. Svoje sklepe so skušali podpreti tako, da so poleg RVP navedli druge izdelke. Vendar pa dejstvo, da lahko nekateri proizvajalci v zadevnih državah v Skupnost izvažajo druge izdelke, samo po sebi ni dokaz, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava znatnega dampinškega uvoza RVP v Skupnost. |
| --- | --- |

(71)

V pregledu zaradi izteka ukrepa so ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode opravljene na podlagi možnega prihodnjega razvoja in zato vključujejo element presoje. Dejstva v zvezi z zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti v zadevnih državah, ugotovljena v okviru preiskave, se na splošno niso izpodbijala. CIRFS in nekateri proizvajalci Skupnosti so preprosto prišli do drugačnih sklepov v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava dampinškega izvoza RVP iz zadevnih držav v Skupnost. Svoje sklepe so skušali podpreti tako, da so poleg RVP navedli druge izdelke. Vendar pa dejstvo, da lahko nekateri proizvajalci v zadevnih državah v Skupnost izvažajo druge izdelke, samo po sebi ni dokaz, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava znatnega dampinškega uvoza RVP v Skupnost.

| (72) | V sedanjem primeru je dejstvo, da je bila ugotovljena razlika v cenah pri izvozu iz Indije, Indonezije in Tajske v tretje države in v cenah pri njihovi domači prodaji med OPP znatno manjša, od razlike, ugotovljene v prvotnih preiskavah v zvezi z njihovim izvozom v Skupnost, dokaz, da se je položaj cen na trgih spremenil. Dejstvo, da so cene v Skupnosti znatno višje od prodajnih cen v tretjih državah, poleg tega kaže, da bi bile lahko te razlike v cenah celo manjše ali negativne, če bi se ponovno začelo izvažati v znatnem obsegu iz teh treh držav v Skupnost. Zato se v trenutnih okoliščinah ne pričakuje, da bi lahko pri izvozu iz teh držav v Skupnost prišlo do dampinga. Opozoriti je treba, da med OPP sploh ni bilo izvoza iz Avstralije, zato takih sklepov za to državo ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(72)

V sedanjem primeru je dejstvo, da je bila ugotovljena razlika v cenah pri izvozu iz Indije, Indonezije in Tajske v tretje države in v cenah pri njihovi domači prodaji med OPP znatno manjša, od razlike, ugotovljene v prvotnih preiskavah v zvezi z njihovim izvozom v Skupnost, dokaz, da se je položaj cen na trgih spremenil. Dejstvo, da so cene v Skupnosti znatno višje od prodajnih cen v tretjih državah, poleg tega kaže, da bi bile lahko te razlike v cenah celo manjše ali negativne, če bi se ponovno začelo izvažati v znatnem obsegu iz teh treh držav v Skupnost. Zato se v trenutnih okoliščinah ne pričakuje, da bi lahko pri izvozu iz teh držav v Skupnost prišlo do dampinga. Opozoriti je treba, da med OPP sploh ni bilo izvoza iz Avstralije, zato takih sklepov za to državo ni mogoče sprejeti.

| (73) | Poleg tega je bil obseg izkoriščenosti zmogljivosti v Indiji, Indoneziji in na Tajskem na splošno velik, njihovi domači trgi pa pomembni in v nekaterih primerih celo hitro rastoči. V Indiji je bilo v OPP 90 % prodaje sodelujočih proizvajalcev opravljenih na domačem trgu. V Indoneziji je v istem primeru delež prodaje 80 %. Na Tajskem je bil delež prodaje približno 40 %, obseg predvidenih presežnih zmogljivosti je bil razmeroma majhen, v vsakem primeru pa znatno nižji kot v Indiji in Indoneziji. Predloženih ni bilo nobenih dokazov, da je bil položaj nesodelujočih proizvajalcev v teh državah drugačen. Kar zadeva Avstralijo, ni videti, da bi se lahko v primeru razveljavitve ukrepov prejšnje zmogljivosti edinega proizvajalca zlahka ponovno vzpostavile in uporabile za ponovni izvoz v Skupnost. Kot je bilo že navedeno, obstoječe zmogljivosti v Avstraliji, tudi če bi se v celoti porabile za izvoz v Skupnost, ne bi mogle doseči višjega deleža od de minimis praga v višini 1 % trga Skupnosti. Zato se sklepa, da ni znakov, da bi se lahko v primeru razveljavitve ukrepov neizkoriščene zmogljivosti porabile za ponovni izvoz v Skupnost v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(73)

Poleg tega je bil obseg izkoriščenosti zmogljivosti v Indiji, Indoneziji in na Tajskem na splošno velik, njihovi domači trgi pa pomembni in v nekaterih primerih celo hitro rastoči. V Indiji je bilo v OPP 90 % prodaje sodelujočih proizvajalcev opravljenih na domačem trgu. V Indoneziji je v istem primeru delež prodaje 80 %. Na Tajskem je bil delež prodaje približno 40 %, obseg predvidenih presežnih zmogljivosti je bil razmeroma majhen, v vsakem primeru pa znatno nižji kot v Indiji in Indoneziji. Predloženih ni bilo nobenih dokazov, da je bil položaj nesodelujočih proizvajalcev v teh državah drugačen. Kar zadeva Avstralijo, ni videti, da bi se lahko v primeru razveljavitve ukrepov prejšnje zmogljivosti edinega proizvajalca zlahka ponovno vzpostavile in uporabile za ponovni izvoz v Skupnost. Kot je bilo že navedeno, obstoječe zmogljivosti v Avstraliji, tudi če bi se v celoti porabile za izvoz v Skupnost, ne bi mogle doseči višjega deleža od de minimis praga v višini 1 % trga Skupnosti. Zato se sklepa, da ni znakov, da bi se lahko v primeru razveljavitve ukrepov neizkoriščene zmogljivosti porabile za ponovni izvoz v Skupnost v znatnih količinah.

| (74) | Kar zadeva trditev, da so nekatere tretje države vzpostavile nove zmogljivosti in lahko v prihodnosti zmanjšajo ali celo prekinejo uvoz ter tako neizkoriščene zmogljivosti namenijo za izvoz v Skupnost, je treba opomniti, da ni znakov, da bi se v bližnji prihodnosti hitro rastoče povpraševanje po RVP po vsem svetu prenehalo. V zvezi s tem je treba opomniti tudi, da lahko med OPP obstoječe zmogljivosti v Skupnosti pokrijejo največ 60 % naraščajočega povpraševanja Skupnosti. Zato se v bližnji prihodnosti ne pričakuje, da bodo po vsem svetu obstajale presežne zmogljivosti ali da bi to lahko imelo znaten negativen vpliv na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Kar zadeva trditev, da so nekatere tretje države vzpostavile nove zmogljivosti in lahko v prihodnosti zmanjšajo ali celo prekinejo uvoz ter tako neizkoriščene zmogljivosti namenijo za izvoz v Skupnost, je treba opomniti, da ni znakov, da bi se v bližnji prihodnosti hitro rastoče povpraševanje po RVP po vsem svetu prenehalo. V zvezi s tem je treba opomniti tudi, da lahko med OPP obstoječe zmogljivosti v Skupnosti pokrijejo največ 60 % naraščajočega povpraševanja Skupnosti. Zato se v bližnji prihodnosti ne pričakuje, da bodo po vsem svetu obstajale presežne zmogljivosti ali da bi to lahko imelo znaten negativen vpliv na trg Skupnosti.

| (75) | Nenazadnje je res, da lahko zmanjšanje števila proizvajalcev RVP v Skupnosti ali celo zaprtje njihovih obratov negativno vpliva na reciklažno industrijo, saj so ti najpomembnejši porabnik granulatov iz recikliranih plastenk. Vendar pa ta premislek ni pomemben pri ugotavljanju verjetnosti ponovnega pojava dampinškega izvoza iz zadevnih držav. Zato se meni, da pripombe CIRFS in nekaterih proizvajalcev Skupnosti ne morejo spremeniti sklepne ugotovitve, da ni verjetnosti za ponoven pojav znatnega dampinškega izvoza iz zadevnih držav v Skupnost, zato je treba ukrepe razveljaviti in postopke zaključiti – |
| --- | --- |

(75)

Nenazadnje je res, da lahko zmanjšanje števila proizvajalcev RVP v Skupnosti ali celo zaprtje njihovih obratov negativno vpliva na reciklažno industrijo, saj so ti najpomembnejši porabnik granulatov iz recikliranih plastenk. Vendar pa ta premislek ni pomemben pri ugotavljanju verjetnosti ponovnega pojava dampinškega izvoza iz zadevnih držav. Zato se meni, da pripombe CIRFS in nekaterih proizvajalcev Skupnosti ne morejo spremeniti sklepne ugotovitve, da ni verjetnosti za ponoven pojav znatnega dampinškega izvoza iz zadevnih držav v Skupnost, zato je treba ukrepe razveljaviti in postopke zaključiti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinški ukrepi za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra, nemikanih, nečesanih ali drugače pripravljenih za predenje, s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske, uvedeni z uredbama (ES) št. 1522/2000 in (ES) št. 2852/2000, se razveljavijo, postopki v zvezi s tem uvozom pa se zaključijo.

Člen 2

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra, nemikanih, nečesanih ali drugače pripravljenih za predenje, s poreklom iz Tajske, se zaključi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 10. oktobra 2006

Za Svet

Predsednik

H. HEINÄLUOMA

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 175, 14.7.2000, str. 10.

2

(3)  UL L 332, 28.12.2000, str. 17.

3

(4)  UL L 332, 28.12.2000, str. 116.

4

(5)  UL L 71, 17.3.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1333/2005 (UL L 211, 13.8.2005, str. 1).

5

(6)  UL C 261, 23.10.2004, str. 2.

6

(7)  UL C 130, 27.5.2005, str. 8.

7

(8)  UL C 174, 14.7.2005, str. 15; UL C 307, 3.12.2005, str. 2; UL C 323, 20.12.2005, str. 21.

8

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1516/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. oktobra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 76,1 |
| 096 | 33,6 |
| 204 | 43,7 |
| 999 | 51,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 66,6 |
| 999 | 66,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 87,3 |
| 999 | 87,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,6 |
| 388 | 56,3 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 58,1 |
| 999 | 59,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 93,5 |
| 092 | 44,8 |
| 096 | 48,4 |
| 400 | 178,4 |
| 999 | 91,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,4 |
| 400 | 96,2 |
| 508 | 74,9 |
| 512 | 82,4 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 177,6 |
| 804 | 99,6 |
| 999 | 98,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 103,3 |
| 999 | 103,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

76,1

096

33,6

204

43,7

999

51,1

0707 00 05

052

66,6

999

66,6

0709 90 70

052

87,3

999

87,3

0805 50 10

052

65,6

388

56,3

524

57,2

528

58,1

999

59,3

0806 10 10

052

93,5

092

44,8

096

48,4

400

178,4

999

91,3

0808 10 80

388

86,4

400

96,2

508

74,9

512

82,4

720

74,9

800

177,6

804

99,6

999

98,9

0808 20 50

052

103,3

999

103,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1517/2006

z dne 12. oktobra 2006

o odprtju krizne destilacije iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 za nekatera vina v Španiji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti drugega pododstavka člena 33(1)(f) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 predvideva možnost ukrepa krizne destilacije, ki se lahko sprejme pri izrednih motnjah na trgu zaradi znatnih presežkov. Ta ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatera področja pridelave in se na prošnjo zadevne države članice lahko uporabi za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju. |
| --- | --- |

(1)

Člen 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 predvideva možnost ukrepa krizne destilacije, ki se lahko sprejme pri izrednih motnjah na trgu zaradi znatnih presežkov. Ta ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatera področja pridelave in se na prošnjo zadevne države članice lahko uporabi za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju.

| (2) | Španija je zaprosila za odprtje krizne destilacije za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju na njenem ozemlju. Natančneje gre za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem območju Jumilla, ter kakovostna rdeča vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona in Terra Alta. Ugotovljeni so bili večji presežki na trgu za ta kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju. To se odraža v padcu cen in zaskrbljujočem povečanju zalog ob koncu tekočega tržnega leta. Zaradi zaustavitve negativnega gibanja in izboljšanja težkega položaja na trgu je treba zaloge kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju, zmanjšati na raven, ki se šteje za običajno v smislu pokrivanja zahtev trga. |
| --- | --- |

(2)

Španija je zaprosila za odprtje krizne destilacije za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju na njenem ozemlju. Natančneje gre za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem območju Jumilla, ter kakovostna rdeča vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona in Terra Alta. Ugotovljeni so bili večji presežki na trgu za ta kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju. To se odraža v padcu cen in zaskrbljujočem povečanju zalog ob koncu tekočega tržnega leta. Zaradi zaustavitve negativnega gibanja in izboljšanja težkega položaja na trgu je treba zaloge kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju, zmanjšati na raven, ki se šteje za običajno v smislu pokrivanja zahtev trga.

| (3) | Ker so pogoji iz člena 30(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 izpolnjeni, je primerno predvideti odprtje krizne destilacije za največ 100 000 hektolitrov kakovostnih rdečih vin, pridelanih na Jumilli, in za največ 85 000 hektolitrov kakovostnih rdečih vin, pridelanih na določenih pridelovalnih območjih Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona in Terra Alta. |
| --- | --- |

(3)

Ker so pogoji iz člena 30(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 izpolnjeni, je primerno predvideti odprtje krizne destilacije za največ 100 000 hektolitrov kakovostnih rdečih vin, pridelanih na Jumilli, in za največ 85 000 hektolitrov kakovostnih rdečih vin, pridelanih na določenih pridelovalnih območjih Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona in Terra Alta.

| (4) | Krizna destilacija, ki se odpre s to uredbo, mora biti v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2) v zvezi z ukrepom destilacije iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999. Druge določbe Uredbe (ES) št. 1623/2000 se morajo prav tako uporabljati, zlasti določbe glede dostave alkohola intervencijski agenciji in plačila predujma. |
| --- | --- |

(4)

Krizna destilacija, ki se odpre s to uredbo, mora biti v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2) v zvezi z ukrepom destilacije iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999. Druge določbe Uredbe (ES) št. 1623/2000 se morajo prav tako uporabljati, zlasti določbe glede dostave alkohola intervencijski agenciji in plačila predujma.

| (5) | Odkupna cena, ki jo destilarne plačajo proizvajalcu, mora biti takšna, da odpravlja motnje na trgu in hkrati proizvajalcem omogoča koristi od ukrepa. |
| --- | --- |

(5)

Odkupna cena, ki jo destilarne plačajo proizvajalcu, mora biti takšna, da odpravlja motnje na trgu in hkrati proizvajalcem omogoča koristi od ukrepa.

| (6) | Proizvod krizne destilacije mora biti le surovi ali nevtralni alkohol, ki se obvezno dostavi intervencijski agenciji, da se izogne oviranju trga za pitni alkohol, ki se predvsem dobavlja z destilacijo, kot določa člen 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999. |
| --- | --- |

(6)

Proizvod krizne destilacije mora biti le surovi ali nevtralni alkohol, ki se obvezno dostavi intervencijski agenciji, da se izogne oviranju trga za pitni alkohol, ki se predvsem dobavlja z destilacijo, kot določa člen 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Krizna destilacija iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1623/2000 v zvezi s to vrsto destilacije odpre za največjo količino 100 000 litrov za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju Jumilla, in za 85 000 hektolitrov za kakovostna rdeča vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Penedès, Tarragona in Terra Alta.

Člen 2

Vsak proizvajalec lahko od 16. oktobra 2006 do 17. novembra 2006 sklene pogodbo o dostavi iz člena 65 Uredbe (ES) št. 1623/2000 (v nadaljnjem besedilu „pogodba“).

Pogodbe so opremljene z dokazom o varščini, ki znaša 5 EUR na hektoliter.

Pogodb ni mogoče prenesti.

Člen 3

1.   Če skupna količina iz pogodb, predloženih intervencijski agenciji, presega količino iz člena 1, država članica določi stopnjo znižanja, ki se uporabi za navedene pogodbe.

2.   Država članica sprejme potrebne administrativne postopke, da najpozneje do 1. decembra 2006 odobri pogodbe. V odobritvi se navede možna stopnja znižanja in količina vina, sprejeta po pogodbi, ter določi, da lahko proizvajalec v primeru znižanja količine prekliče pogodbo.

Država članica do 12. decembra 2006 sporoči Komisiji količino vina, zajetega v odobrenih pogodbah.

3.   Država članica lahko omeji število pogodb, ki jih lahko posamezni proizvajalec sklene v okviru te uredbe.

Člen 4

1.   Količine vina iz odobrenih pogodb se v destilarne dostavijo najpozneje do 11. maja 2007. Pridobljeni alkohol mora biti v skladu s členom 6(1) v intervencijsko agencijo dostavljen najpozneje do 31. julija 2007.

2.   Varščina se sprosti sorazmerno z dostavljenimi količinami, ko proizvajalec destilarni predloži dokazilo o dostavi.

Če se dostava ne izvrši v roku iz odstavka 1, se varščina zadrži.

Člen 5

Najnižja odkupna cena vina, dostavljenega v destilacijo v skladu s to uredbo, je 3,00 EUR na vol. % na hektoliter.

Člen 6

1.   Destilarna dostavi proizvod, pridobljen z destilacijo, intervencijski agenciji. Ta proizvod mora vsebovati volumenski delež alkohola najmanj 92 vol. %.

2.   Cena, ki jo intervencijska agencija plača destilarni za dostavljeni surovi alkohol, je 3,367 EUR na vol. % na hektoliter. Plačilo se izvede v skladu s členom 62(5) Uredbe (ES) št. 1623/2000.

Destilarna lahko na ta znesek prejme predujem 2,208 EUR na vol. % na hektoliter. V tem primeru se predujem odšteje od dejansko plačane cene. Uporabita se člena 66 in 67 Uredbe (ES) št. 1623/2000.

Člen 7

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1221/2006 (UL L 221, 12.8.2006, str. 3).

2

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1518/2006

z dne 12. oktobra 2006

o spremembi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stopnje nadomestil, ki se od 29. septembra 2006 uporablajo za proizvode, navedene v Prilogi, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1431/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Stopnje nadomestil, ki se od 29. septembra 2006 uporablajo za proizvode, navedene v Prilogi, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1431/2006 (2).

| (2) | Iz uporabe pravil in meril iz Uredbe (ES) št. 1431/2006 za informacije, ki so trenutno na razpolago Komisiji, izhaja, da je izvozna nadomestila, ki se trenutno uporabljajo, treba spremeniti v skladu s Prilogo k Uredbi – |
| --- | --- |

(2)

Iz uporabe pravil in meril iz Uredbe (ES) št. 1431/2006 za informacije, ki so trenutno na razpolago Komisiji, izhaja, da je izvozna nadomestila, ki se trenutno uporabljajo, treba spremeniti v skladu s Prilogo k Uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, določene z Uredbo (ES) št. 1431/2006, se spremenijo v skladu s Prilogo k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 270, 29.9.2006, str. 51.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 13. oktobra 2006 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3):

| (a) | Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005

24,10

24,10

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

52,00

52,00

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

76,00

76,00

| (b) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

106,75

106,75

| (c) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz drugega blaga

99,50

99,50

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1519/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 13. oktobra 2006 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,484 | 1,484 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 1,578 | 1,578 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,089 | 1,089 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 1,184 | 1,184 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 1,578 | 1,578 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,578 | 1,578 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | 1,578 | 1,578 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,484

1,484

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

1,578

1,578

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,089

1,089

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

1,184

1,184

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– drugo (vključno z nepredelanim)

1,578

1,578

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,578

1,578

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

1,578

1,578

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1520/2006

z dne 12. oktobra 2006

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1002/2006, za tržno leto 2006/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2), in zlasti člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2006/2007, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1002/2006 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1509/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2006/2007, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1002/2006 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1509/2006 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene v Uredbi (ES) št. 1002/2006 za tržno leto 2006/2007, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 55, 28.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 179, 1.7.2006, str. 36.

3

(4)  UL L 280, 12.10.2006, str. 14.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 13. oktobra 2006

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 22,40 | 5,10 |
| 1701 11 90 (1) | 22,40 | 10,33 |
| 1701 12 10 (1) | 22,40 | 4,91 |
| 1701 12 90 (1) | 22,40 | 9,90 |
| 1701 91 00 (2) | 31,41 | 9,53 |
| 1701 99 10 (2) | 31,41 | 5,01 |
| 1701 99 90 (2) | 31,41 | 5,01 |
| 1702 90 99 (3) | 0,31 | 0,34 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

22,40

5,10

1701 11 90 (1)

22,40

10,33

1701 12 10 (1)

22,40

4,91

1701 12 90 (1)

22,40

9,90

1701 91 00 (2)

31,41

9,53

1701 99 10 (2)

31,41

5,01

1701 99 90 (2)

31,41

5,01

1702 90 99 (3)

0,31

0,34

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1521/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), ter zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1 navedene uredbe in cenami za navedene izdelke na trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1 navedene uredbe in cenami za navedene izdelke na trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutne razmere na trgu za mleko in mlečne izdelke, se morajo izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in določenimi merili, navedenimi v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutne razmere na trgu za mleko in mlečne izdelke, se morajo izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in določenimi merili, navedenimi v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999.

| (3) | Drugi pododstavek člena 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Drugi pododstavek člena 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (4) | V skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2) odobrenim s Sklepom Sveta 98/486/ES (3), je lahko določena količina mlečnih izdelkov Skupnosti, izvoženih v Dominikansko republiko, upravičena do zmanjšanih carinskih dajatev. Zato je treba izvozna nadomestila, odobrena za izdelke iz te sheme, zmanjšati za določen odstotek. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2) odobrenim s Sklepom Sveta 98/486/ES (3), je lahko določena količina mlečnih izdelkov Skupnosti, izvoženih v Dominikansko republiko, upravičena do zmanjšanih carinskih dajatev. Zato je treba izvozna nadomestila, odobrena za izdelke iz te sheme, zmanjšati za določen odstotek.

| (5) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, določena v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 se odobrijo za izdelke in zneske iz Priloge k tej uredbi pod pogoji iz člena 1(4) Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 (4).

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 218, 6.8.1998, str. 46.

2

(3)  UL L 218, 6.8.1998, str. 45.

3

(4)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za mleko in mlečne izdelke, ki se uporabljajo od 13. oktobra 2006

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 20,34 |
| L20 | EUR/100 kg | 29,07 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 22,45 |
| L20 | EUR/100 kg | 32,06 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 25,57 |
| L20 | EUR/100 kg | 36,54 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,59 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,70 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 40,99 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,64 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 41,44 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,17 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 40,99 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 52,64 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 41,44 |
| L20 | EUR/100 kg | 53,17 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 43,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 56,12 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 44,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 57,14 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 47,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 61,18 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 49,42 |
| L20 | EUR/100 kg | 63,47 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 40,76 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,31 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 43,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 56,12 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 4,13 |
| L20 | EUR/100 kg | 5,90 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,97 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 10,55 |
| L20 | EUR/100 kg | 15,08 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,40 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,44 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 36,09 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,33 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 37,68 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,36 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 40,16 |
| L20 | EUR/100 kg | 51,53 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 36,09 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,33 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,61 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 19,06 |
| L20 | EUR/100 kg | 27,22 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 36,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 46,74 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 38,01 |
| L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 40,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 72,00 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,08 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 73,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,50 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 76,50 |
| L20 | EUR/100 kg | 103,15 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 67,51 |
| L20 | EUR/100 kg | 91,01 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 70,20 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 92,11 |
| L20 | EUR/100 kg | 124,18 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 73,66 |
| L20 | EUR/100 kg | 99,32 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 26,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,55 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 21,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,13 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 8,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,06 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 9,76 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,20 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 19,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,15 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 26,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,80 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 27,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,85 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 31,15 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,95 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,15 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,40 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,27 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 31,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,31 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,56 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 36,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,56 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,14 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 30,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,07 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,88 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,92 |
| 0406 90 31 9119 | L04 | EUR/100 kg | 25,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,95 |
| 0406 90 33 9119 | L04 | EUR/100 kg | 25,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,95 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 36,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 36,71 |
| L40 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 39,68 |
| L40 | EUR/100 kg | 57,42 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 39,09 |
| L40 | EUR/100 kg | 56,38 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 37,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 54,45 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 38,13 |
| L40 | EUR/100 kg | 55,25 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,08 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,96 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,05 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,05 |
| L40 | EUR/100 kg | 41,58 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 32,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,57 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 30,13 |
| L40 | EUR/100 kg | 42,76 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,86 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,55 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 31,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,08 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,47 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,57 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 35,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,34 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 32,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,05 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 31,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 46,89 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 33,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 35,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 51,34 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 29,45 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,52 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 30,07 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,95 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 31,95 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 31,95 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 31,37 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,91 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 33,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,89 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 33,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,09 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,14 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 26,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,30 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 26,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,32 |
| Opredeljeni namembni kraji:







  L02 | : | Andora in Gibraltar. |
| L20 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |
| L04 | : | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| L40 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

20,34

L20

EUR/100 kg

29,07

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

22,45

L20

EUR/100 kg

32,06

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

25,57

L20

EUR/100 kg

36,54

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

37,59

L20

EUR/100 kg

53,70

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20 (1)

EUR/100 kg

52,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20 (1)

EUR/100 kg

52,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

40,99

L20 (1)

EUR/100 kg

52,64

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

41,44

L20

EUR/100 kg

53,17

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

40,99

L20 (1)

EUR/100 kg

52,64

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

41,44

L20

EUR/100 kg

53,17

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

43,71

L20

EUR/100 kg

56,12

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

44,51

L20

EUR/100 kg

57,14

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

47,67

L20

EUR/100 kg

61,18

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

49,42

L20

EUR/100 kg

63,47

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

40,76

L20

EUR/100 kg

52,31

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

43,71

L20

EUR/100 kg

56,12

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

4,13

L20

EUR/100 kg

5,90

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

4,88

L20

EUR/100 kg

6,97

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,71

L20

EUR/100 kg

22,46

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

10,55

L20

EUR/100 kg

15,08

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,40

L20

EUR/100 kg

13,44

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

36,09

L20

EUR/100 kg

46,33

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

37,68

L20

EUR/100 kg

48,36

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

40,16

L20

EUR/100 kg

51,53

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

36,09

L20

EUR/100 kg

46,33

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

13,02

L20

EUR/100 kg

18,61

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

19,06

L20

EUR/100 kg

27,22

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

36,43

L20

EUR/100 kg

46,74

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

38,01

L20

EUR/100 kg

48,79

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

40,50

L20

EUR/100 kg

52,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

72,00

L20

EUR/100 kg

97,08

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

73,79

L20

EUR/100 kg

99,50

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

76,50

L20

EUR/100 kg

103,15

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

67,51

L20

EUR/100 kg

91,01

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

70,20

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

92,11

L20

EUR/100 kg

124,18

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

73,66

L20

EUR/100 kg

99,32

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

26,04

L40

EUR/100 kg

32,55

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

21,71

L40

EUR/100 kg

27,13

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

8,06

L40

EUR/100 kg

10,06

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

9,76

L40

EUR/100 kg

12,20

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

19,33

L40

EUR/100 kg

24,15

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

26,24

L40

EUR/100 kg

32,80

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

27,89

L40

EUR/100 kg

34,85

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

31,15

L40

EUR/100 kg

38,95

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,47

L40

EUR/100 kg

8,15

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,05

L40

EUR/100 kg

11,85

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,72

L40

EUR/100 kg

13,40

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

30,62

L40

EUR/100 kg

38,27

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

31,45

L40

EUR/100 kg

39,31

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

34,85

L40

EUR/100 kg

49,89

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

36,03

L40

EUR/100 kg

51,56

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

36,03

L40

EUR/100 kg

51,56

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

35,02

L40

EUR/100 kg

50,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

31,39

L40

EUR/100 kg

45,14

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

30,79

L40

EUR/100 kg

44,07

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

27,88

L40

EUR/100 kg

39,92

0406 90 31 9119

L04

EUR/100 kg

25,78

L40

EUR/100 kg

36,95

0406 90 33 9119

L04

EUR/100 kg

25,78

L40

EUR/100 kg

36,95

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

36,71

L40

EUR/100 kg

52,80

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

36,71

L40

EUR/100 kg

52,80

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

34,85

L40

EUR/100 kg

49,89

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

39,68

L40

EUR/100 kg

57,42

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

39,09

L40

EUR/100 kg

56,38

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

37,57

L40

EUR/100 kg

54,45

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

38,13

L40

EUR/100 kg

55,25

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

32,08

L40

EUR/100 kg

45,96

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

32,72

L40

EUR/100 kg

47,05

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

29,05

L40

EUR/100 kg

41,58

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

32,53

L40

EUR/100 kg

46,57

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

30,13

L40

EUR/100 kg

42,76

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

31,86

L40

EUR/100 kg

46,55

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

31,56

L40

EUR/100 kg

45,08

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

26,06

L40

EUR/100 kg

37,47

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

32,53

L40

EUR/100 kg

46,57

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

35,66

L40

EUR/100 kg

51,34

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

32,72

L40

EUR/100 kg

47,05

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

31,63

L40

EUR/100 kg

46,89

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

33,89

L40

EUR/100 kg

49,55

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

35,66

L40

EUR/100 kg

51,34

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

29,45

L40

EUR/100 kg

43,52

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

30,07

L40

EUR/100 kg

43,95

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

31,95

L40

EUR/100 kg

45,74

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

31,95

L40

EUR/100 kg

45,74

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

31,37

L40

EUR/100 kg

44,91

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

33,61

L40

EUR/100 kg

47,89

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

33,32

L40

EUR/100 kg

47,09

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

31,39

L40

EUR/100 kg

45,14

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

26,01

L40

EUR/100 kg

38,30

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

26,82

L40

EUR/100 kg

38,32

Opredeljeni namembni kraji:

L02

:

Andora in Gibraltar.

L20

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

---

(1)  Za ustrezne izdelke, namenjene izvozu v Dominikansko republiko v okviru kvote za 2006–2007, določene s Sklepom 98/486/ES, ki so v skladu s pogoji iz člena 20a Uredbe (ES) št. 174/1999, se uporabljajo naslednje stopnje:

| (a) | izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

(a)

izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| (b) | izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200

28,00 EUR/100 kg

Opredeljeni namembni kraji:

| L02 | : | Andora in Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |
| L04 | : | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| L40 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |

L02

:

Andora in Gibraltar.

L20

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Bolgarije, Romunije, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1522/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. oktobra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. oktobra 2006.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 10. oktobra 2006, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 409/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 5).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1814/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 3).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | 100,50 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 107,50 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

100,50

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

107,50

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1523/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C13 | EUR/t | 22,09 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1102 90 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C13 | EUR/t | 28,40 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C13 | EUR/t | 22,09 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1103 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1104 19 50 9130 | C13 | EUR/t | 20,51 |
| 1104 29 01 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C13 | EUR/t | 23,67 |
| 1104 23 10 9300 | C13 | EUR/t | 18,15 |
| 1104 29 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C13 | EUR/t | 3,95 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 12 00 9300 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 13 00 9200 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 13 00 9300 | C13 | EUR/t | 25,25 |
| 1108 19 10 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 30 91 9000 | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 30 99 9000 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 40 90 9000 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 90 50 9100 | C13 | EUR/t | 24,74 |
| 1702 90 50 9900 | C13 | EUR/t | 18,94 |
| 1702 90 75 9000 | C13 | EUR/t | 25,92 |
| 1702 90 79 9000 | C13 | EUR/t | 17,99 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,94 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C13

EUR/t

22,09

1102 20 10 9400 (1)

C13

EUR/t

18,94

1102 20 90 9200 (1)

C13

EUR/t

18,94

1102 90 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C13

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C13

EUR/t

28,40

1103 13 10 9300 (1)

C13

EUR/t

22,09

1103 13 10 9500 (1)

C13

EUR/t

18,94

1103 13 90 9100 (1)

C13

EUR/t

18,94

1103 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C13

EUR/t

25,25

1104 19 50 9130

C13

EUR/t

20,51

1104 29 01 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C13

EUR/t

23,67

1104 23 10 9300

C13

EUR/t

18,15

1104 29 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C13

EUR/t

3,95

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C13

EUR/t

25,25

1108 12 00 9300

C13

EUR/t

25,25

1108 13 00 9200

C13

EUR/t

25,25

1108 13 00 9300

C13

EUR/t

25,25

1108 19 10 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C13

EUR/t

24,74

1702 30 59 9000 (2)

C13

EUR/t

18,94

1702 30 91 9000

C13

EUR/t

24,74

1702 30 99 9000

C13

EUR/t

18,94

1702 40 90 9000

C13

EUR/t

18,94

1702 90 50 9100

C13

EUR/t

24,74

1702 90 50 9900

C13

EUR/t

18,94

1702 90 75 9000

C13

EUR/t

25,92

1702 90 79 9000

C13

EUR/t

17,99

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,94

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1524/2006

z dne 12. oktobra 2006

o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od zemljepisne dolžine 45° Z, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod francosko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (3) določa kvote za leto 2006.

| (2) | V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s podatki, ki so bili sporočeni Komisiji, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, izčrpala kvoto za leto 2006 za ulov staležev iz Priloge k tej uredbi.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2006 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi, ki ga opravljajo plovila, ki plujejo pod zastavo države članice ali so registrirana v državi članici iz Priloge, se prepove z datumom, določenim v navedeni prilogi. Od tega datuma naprej je tudi prepovedano shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1262/2006 (UL L 230, 24.8.2006, str. 4).

3

---

PRILOGA

| Št. | 37 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | BFT/AE045W |
| Vrsta | tun (Thunnus thynnus) |
| Območje | Atlantski ocean, vzhodno od zemljepisne dolžine 45° Z, in Sredozemsko morje |
| Datum | 26. septembra 2006 |

Št.

37

Država članica

Francija

Stalež

BFT/AE045W

Vrsta

tun (Thunnus thynnus)

Območje

Atlantski ocean, vzhodno od zemljepisne dolžine 45° Z, in Sredozemsko morje

Datum

26. septembra 2006

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1525/2006

z dne 12. oktobra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. oktobra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1526/2006

z dne 12. oktobra 2006

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 935/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 935/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 6. do 12. oktobra 2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 172, 24.6.2006, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1527/2006

z dne 12. oktobra 2006

v zvezi s ponudbami za izvoz navadne pšenice, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 936/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 936/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 936/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz navadne pšenice, objavljenega v Uredbi (ES) št. 936/2006, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 6. do 12. oktobra 2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 172, 24.6.2006, str. 6.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1528/2006

z dne 12. oktobra 2006

v zvezi s ponudbami, prejetimi za uvoz koruze v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1421/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1421/2006 (2) je bil razpisan natečaj za največje znižanje dajatve za uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1421/2006 (2) je bil razpisan natečaj za največje znižanje dajatve za uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb odloči, da ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb odloči, da ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega znižanja dajatve ni treba določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega znižanja dajatve ni treba določiti.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V zvezi s ponudbami, prejetimi v obdobju od 6. do 12. oktobra 2006 za znižanje uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1421/2006, se ne izbere nobenega ponudnika.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 269, 28.9.2006, str. 6.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 1558/2005 (UL L 249, 24.9.2005, str. 6).

3

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1529/2006

z dne 12. oktobra 2006

o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 13. oktobra 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2), in zlasti člena 2(1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1442/2006 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1442/2006 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit.

| (2) | Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 EUR/t od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 1442/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 EUR/t od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 1442/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1442/2006 se zamenjata s prilogama I in II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 29.9.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

(3)  UL L 271, 30.9.2006, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1512/2006 (UL L 280, 12.10.2006, str. 21).

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 13. oktobra 2006

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 0,00 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 28,88 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 28,88 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

0,00

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

28,88

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

28,88

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

(29.9.2006–11.10.2006)

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 146,20 (3) | 85,10 | 163,76 | 153,76 | 133,76 | 125,60 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 18,83 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 14,83 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

146,20 (3)

85,10

163,76

153,76

133,76

125,60

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

18,83

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

14,83

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 24,22 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 32,75 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 24,22 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 32,75 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/42

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1530/2006

z dne 12. oktobra 2006

o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja za nekatere predelane proizvode na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), in zlasti člena 8(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količina, ki jo zajemajo vloge za vnaprejšnjo določitev nadomestil za proizvode iz krompirjevega škroba in koruze, je zelo pomembna in lahko privede do špekulacij. Zato je bilo sklenjeno, da se zavrnejo vse vloge za izvozna dovoljenja za te proizvode, predložene 10., 11. in 12. oktobra 2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1342/2003 se vloge za izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestil za proizvode s tarifnimi oznakami KN 1102 20 10, 1102 20 90, 1103 13 10, 1103 13 90, 1104 23 10, 1108 12 00, 1108 13 00, 1702 30 51, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 90 50, predložene 10., 11. in 12. oktobra 2006, zavrnejo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1263/2006 (UL L 230, 24.8.2006, str. 6).

2

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/43

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1531/2006

z dne 12. oktobra 2006

o zavrnitvi vlog za izvozna dovoljenja na področju žit za proizvode s tarifno oznako KN 1001 90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 27. julija 2003 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), in zlasti člena 8(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količina, ki jo zajemajo vloge za vnaprejšnjo določitev nadomestil za proizvode s tarifno oznako KN 1001 90, je zelo pomembna in lahko privede do špekulacij. Zato je bilo sklenjeno, da se zavrnejo vse vloge za izvozna dovoljenja za te proizvode, predložene 12. oktobra 2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1342/2003 se vloge za izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestil za proizvode s tarifno oznako KN 1001 90, predložene 12. oktobra 2006, zavrnejo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1092/2004 (UL L 209, 11.6.2004, str. 9).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/44

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. oktobra 2006

o spremembi prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4363)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/685/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/67/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg (1), in zlasti člena 10(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/634/ES (2) potrjuje in navaja programe, ki so jih predložile različne države članice. Namen programov je omogočiti državi članici, da naknadno sproži postopke, s katerimi za območje ali ribogojnico na neodobrenem območju pridobi status odobrenega območja ali odobrene ribogojnice na neodobrenem območju glede ene ali več bolezni rib, virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN). |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/634/ES (2) potrjuje in navaja programe, ki so jih predložile različne države članice. Namen programov je omogočiti državi članici, da naknadno sproži postopke, s katerimi za območje ali ribogojnico na neodobrenem območju pridobi status odobrenega območja ali odobrene ribogojnice na neodobrenem območju glede ene ali več bolezni rib, virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN).

| (2) | Z dopisom z dne 22. novembra 2005 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Bacino del torrente Taverone. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 22. novembra 2005 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Bacino del torrente Taverone. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti.

| (3) | Z dopisom z dne 2. februarja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Valle Sessera. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS in je zato treba program odobriti. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 2. februarja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Valle Sessera. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS in je zato treba program odobriti.

| (4) | Z dopisom z dne 21. februarja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Valle del torrente Bondo. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 21. februarja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Valle del torrente Bondo. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti.

| (5) | Z dopisom z dne 22. maja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Fosso Melga. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 22. maja 2006 je Italija predložila zahtevek za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na območju Fosso Melga. Ugotovljeno je bilo, da je predloženi zahtevek v skladu s členom 10 Direktive 91/67/EGS, zato je treba program odobriti.

| (6) | Program, ki se je uporabljal na celotnem ozemlju Cipra, je zaključen. Zato ga je treba črtati iz Priloge I k Odločbi 2003/634/ES. |
| --- | --- |

(6)

Program, ki se je uporabljal na celotnem ozemlju Cipra, je zaključen. Zato ga je treba črtati iz Priloge I k Odločbi 2003/634/ES.

| (7) | Program, ki se je v deželi Benečija uporabljal za ribogojnico Azienda agricola Bassan Antonio, je zaključen. Zato ga je treba črtati iz Priloge II k Odločbi 2003/634/ES. |
| --- | --- |

(7)

Program, ki se je v deželi Benečija uporabljal za ribogojnico Azienda agricola Bassan Antonio, je zaključen. Zato ga je treba črtati iz Priloge II k Odločbi 2003/634/ES.

| (8) | Odločbo 2003/634/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2003/634/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/634/ES se spremeni:

| 1. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi I k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi I k tej odločbi.

| 2. | Priloga II se nadomesti z besedilom v Prilogi II k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z besedilom v Prilogi II k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. oktobra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 19.2.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 220, 3.9.2003, str. 8. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/770/ES (UL L 291, 5.11.2005, str. 33).

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Programi, predloženi za pridobitev statusa odobrenega območja glede ene ali več bolezni rib VHS in IHN

1.   DANSKA

PROGRAMI, KI JIH JE DANSKA PREDLOŽILA 22. MAJA 1995 IN VKLJUČUJEJO:

| — | povodje FISKEBÆK Å, |
| --- | --- |

—

povodje FISKEBÆK Å,

| — | vse DELE JUTLANDIJE južno in zahodno od povodij Storåen, Karup Å, Gudenåen in Grejs Å, |
| --- | --- |

—

vse DELE JUTLANDIJE južno in zahodno od povodij Storåen, Karup Å, Gudenåen in Grejs Å,

| — | območje vseh DANSKIH OTOKOV. |
| --- | --- |

—

območje vseh DANSKIH OTOKOV.

2.   NEMČIJA

PROGRAM, KI GA JE NEMČIJA PREDLOŽILA DNE 25. FEBRUARJA 1999 IN VKLJUČUJE:

| — | območje v povodju OBERN NAGOLD. |
| --- | --- |

—

območje v povodju OBERN NAGOLD.

3.   ITALIJA

| 3.1 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 6. OKTOBRA 2001 PREDLOŽILA ZA AVTONOMNO POKRAJINO BOLZANO, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISOM Z DNE 27. MARCA 2003 IN VKLJUČUJE:

  Območje Pokrajine Bolzano







  — | Območje vključuje vsa povodja v pokrajini Bolzano;
  območje vključuje zgornji del območja VAL DELL'ADIGE – tj. povodje reke Adiže od njenih izvirov v pokrajini Bolzano do meje s pokrajino Trento.
  (Opomba: Preostali, spodnji del območja VAL DELL’ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Trento. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.) |
| --- | --- | --- |

3.1

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 6. OKTOBRA 2001 PREDLOŽILA ZA AVTONOMNO POKRAJINO BOLZANO, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISOM Z DNE 27. MARCA 2003 IN VKLJUČUJE:

Območje Pokrajine Bolzano

—

Območje vključuje vsa povodja v pokrajini Bolzano;

območje vključuje zgornji del območja VAL DELL'ADIGE – tj. povodje reke Adiže od njenih izvirov v pokrajini Bolzano do meje s pokrajino Trento.

(Opomba: Preostali, spodnji del območja VAL DELL’ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Trento. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.)

| 3.2 | PROGRAMI, KI JIH JE ITALIJA DNE 23. DECEMBRA 1996 IN 14. JULIJA 1997 PREDLOŽILA ZA AVTONOMNO POKRAJINO TRENTO IN VKLJUČUJEJO: | Območje Val di Sole e Val di Non







  — | Povodje od izvira potoka Noce do jezu S. Giustina. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

PROGRAMI, KI JIH JE ITALIJA DNE 23. DECEMBRA 1996 IN 14. JULIJA 1997 PREDLOŽILA ZA AVTONOMNO POKRAJINO TRENTO IN VKLJUČUJEJO:

Območje Val di Sole e Val di Non

—

Povodje od izvira potoka Noce do jezu S. Giustina.

| | Območje Val dell'Adige – spodnji del







  — | Povodja reke Adiže in njenih izvirov na ozemlju avtonomne pokrajine Trento, od meje s pokrajino Bolzano do jezu Ala (hidroelektrarna).
  (Opomba: Preostali, spodnji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Bolzano. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.) |
| --- | --- | --- |

Območje Val dell'Adige – spodnji del

—

Povodja reke Adiže in njenih izvirov na ozemlju avtonomne pokrajine Trento, od meje s pokrajino Bolzano do jezu Ala (hidroelektrarna).

(Opomba: Preostali, spodnji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Bolzano. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.)

| | Območje Torrente Arnò







  — | Povodje od izvira hudournika Arnò do pregrad v spodnjem toku, preden se hudournik Arnò izlije v reko Sarca. |
| --- | --- | --- |

Območje Torrente Arnò

—

Povodje od izvira hudournika Arnò do pregrad v spodnjem toku, preden se hudournik Arnò izlije v reko Sarca.

| | Območje Val Banale







  — | Povodje potoka Ambies do jezu hidroelektrarne. |
| --- | --- | --- |

Območje Val Banale

—

Povodje potoka Ambies do jezu hidroelektrarne.

| | Območje Varone







  — | Povodje od izvira potoka Magnone do slapa. |
| --- | --- | --- |

Območje Varone

—

Povodje od izvira potoka Magnone do slapa.

| | Območje Alto e Basso Chiese







  — | Povodje reke Chiese od njenega izvira do jezu Condino, razen povodij hudournikov Adanà in Palvico. |
| --- | --- | --- |

Območje Alto e Basso Chiese

—

Povodje reke Chiese od njenega izvira do jezu Condino, razen povodij hudournikov Adanà in Palvico.

| | Območje Torrente Palvico







  — | Povodje hudournika Palvico do pregrade, zgrajene iz betona in kamnov. |
| --- | --- | --- |

Območje Torrente Palvico

—

Povodje hudournika Palvico do pregrade, zgrajene iz betona in kamnov.

| 3.3 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 21. FEBRUARJA 2001 PREDLOŽILA ZA DEŽELO BENEČIJA IN VKLJUČUJE:

  Območje Torrente Astico







  — | Povodje reke Astico od njenih izvirov (v Avtonomni pokrajini Trento in v pokrajini Vicenza, dežela Benečija) do jezu blizu mostu Pedescala v pokrajini Vicenza.
  Del reke Astico v smeri toka med jezom blizu mostu Pedescala in jezom Pria Maglio se šteje za varovalni pas. |
| --- | --- | --- |

3.3

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 21. FEBRUARJA 2001 PREDLOŽILA ZA DEŽELO BENEČIJA IN VKLJUČUJE:

Območje Torrente Astico

—

Povodje reke Astico od njenih izvirov (v Avtonomni pokrajini Trento in v pokrajini Vicenza, dežela Benečija) do jezu blizu mostu Pedescala v pokrajini Vicenza.

Del reke Astico v smeri toka med jezom blizu mostu Pedescala in jezom Pria Maglio se šteje za varovalni pas.

| 3.4 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 20. FEBRUARJA 2002 PREDLOŽILA ZA DEŽELO UMBRIJA IN VKLJUČUJE:

  Območje Fosso de Monterivoso: Povodje reke Monterivoso od izvirov do jezov pri kraju Ferentillo. |
| --- | --- |

3.4

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 20. FEBRUARJA 2002 PREDLOŽILA ZA DEŽELO UMBRIJA IN VKLJUČUJE:

Območje Fosso de Monterivoso: Povodje reke Monterivoso od izvirov do jezov pri kraju Ferentillo.

| 3.5 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 23. DECEMBRA 2003 PREDLOŽILA ZA DEŽELO BENEČIJA IN VKLJUČUJE:

  Območje Valle de Torrente Venina







  — | povodje reke Vienna od izvirov do naslednjih meja: |
| --- | --- | --- |

3.5

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 23. DECEMBRA 2003 PREDLOŽILA ZA DEŽELO BENEČIJA IN VKLJUČUJE:

Območje Valle de Torrente Venina

—

povodje reke Vienna od izvirov do naslednjih meja:

| — | na zahodu: dolina Livrio, |
| --- | --- |

—

na zahodu: dolina Livrio,

| — | na jugu: Alpe Orobie od prelaza Publino do vrha Redorta, |
| --- | --- |

—

na jugu: Alpe Orobie od prelaza Publino do vrha Redorta,

| — | na vzhodu: dolini Armisa in Armisola. |
| --- | --- |

—

na vzhodu: dolini Armisa in Armisola.

| 3.6 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 23. SEPTEMBRA 2004 PREDLOŽILA ZA DEŽELO TOSKANA IN VKLJUČUJE:

  Območje Valle di Tosi







  — | Povodje reke Vicano di S. Ellero od njenega izvira do jezu pri Il Greto v bližini vasi Raggioli. |
| --- | --- | --- |

3.6

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 23. SEPTEMBRA 2004 PREDLOŽILA ZA DEŽELO TOSKANA IN VKLJUČUJE:

Območje Valle di Tosi

—

Povodje reke Vicano di S. Ellero od njenega izvira do jezu pri Il Greto v bližini vasi Raggioli.

| 3.7 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 22. NOVEMBRA 2005 PREDLOŽILA ZA DEŽELO TOSKANA IN VKLJUČUJE:

  Bacino del Torrente Taverone







  — | Povodje reke Osca od izvira do jezu nizvodno od ribogojnice Il Giardino. |
| --- | --- | --- |

3.7

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 22. NOVEMBRA 2005 PREDLOŽILA ZA DEŽELO TOSKANA IN VKLJUČUJE:

Bacino del Torrente Taverone

—

Povodje reke Osca od izvira do jezu nizvodno od ribogojnice Il Giardino.

| 3.8 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 2. FEBRUARJA 2006 PREDLOŽILA V DEŽELI PIEMONT IN VKLJUČUJE:

  Območje Valle Sessera







  — | Povodje reke Sessera od izvirov do jezu ‚Ponte Granero‘ v občini Coggiola. |
| --- | --- | --- |

3.8

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 2. FEBRUARJA 2006 PREDLOŽILA V DEŽELI PIEMONT IN VKLJUČUJE:

Območje Valle Sessera

—

Povodje reke Sessera od izvirov do jezu ‚Ponte Granero‘ v občini Coggiola.

| 3.9 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 21. FEBRUARJA 2006 PREDLOŽILA ZA DEŽELO LOMBARDIJA IN VKLJUČUJE:

  Območje Valle del Torrente Bondo







  — | Povodje reke Bondo od izvirov do jezu Vesio. |
| --- | --- | --- |

3.9

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 21. FEBRUARJA 2006 PREDLOŽILA ZA DEŽELO LOMBARDIJA IN VKLJUČUJE:

Območje Valle del Torrente Bondo

—

Povodje reke Bondo od izvirov do jezu Vesio.

| 3.10 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 22. MAJA 2006 PREDLOŽILA ZA DEŽELO LOMBARDIJA IN VKLJUČUJE:

  Območje Fosso Melga – Bagolino







  — | Povodje reke Fosso Melga od izvirov do jezu, kjer se reka Fosso Melga izliva v reko Caffaro. |
| --- | --- | --- |

3.10

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 22. MAJA 2006 PREDLOŽILA ZA DEŽELO LOMBARDIJA IN VKLJUČUJE:

Območje Fosso Melga – Bagolino

—

Povodje reke Fosso Melga od izvirov do jezu, kjer se reka Fosso Melga izliva v reko Caffaro.

4.   FINSKA

| 4.1 | PROGRAM PROTI VHS (1) VKLJUČNO S POSEBNIMI UKREPI, KI GA JE FINSKA PREDLOŽILA DNE 29. MAJA 1995, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISI Z DNE 27. MARCA IN 4. JUNIJA 2002 TER 12. MARCA, 12. JUNIJA IN 20. OKTOBRA 2003 TER 17. MAJA 2005 IN VKLJUČUJE:






  — | vsa obalna območja FINSKE s posebnimi ukrepi za izkoreninjenje v:






  — | pokrajini Åland, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1

PROGRAM PROTI VHS (1) VKLJUČNO S POSEBNIMI UKREPI, KI GA JE FINSKA PREDLOŽILA DNE 29. MAJA 1995, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISI Z DNE 27. MARCA IN 4. JUNIJA 2002 TER 12. MARCA, 12. JUNIJA IN 20. OKTOBRA 2003 TER 17. MAJA 2005 IN VKLJUČUJE:

—

vsa obalna območja FINSKE s posebnimi ukrepi za izkoreninjenje v:

—

pokrajini Åland,

| — | zaprtem območju v občini Pyhtää, |
| --- | --- |

—

zaprtem območju v občini Pyhtää,

| — | zaprtem območju, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma. |
| --- | --- |

—

zaprtem območju, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

---

(1)  Glede IHN je bil podeljen status odobrenega območja, program pa je bil z Odločbo 2005/770/ES zaključen.“

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

PROGRAMI, PREDLOŽENI ZA PRIDOBITEV STATUSA ODOBRENE RIBOGOJNICE ZNOTRAJ NEODOBRENEGA OBMOČJA GLEDE ENE ALI VEČ BOLEZNI RIB VHS IN IHN

1.   ITALIJA

| 1.1 | PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 2. MAJA 2000 PREDLOŽILA ZA POKRAJINO VIDEM V DEŽELI FURLANIJA - JULIJSKA KRAJINA IN VKLJUČUJE:

  Ribogojnice v povodju reke Tagliamento:







  — | Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.“ |
| --- | --- | --- |

1.1

PROGRAM, KI GA JE ITALIJA DNE 2. MAJA 2000 PREDLOŽILA ZA POKRAJINO VIDEM V DEŽELI FURLANIJA - JULIJSKA KRAJINA IN VKLJUČUJE:

Ribogojnice v povodju reke Tagliamento:

—

Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.“

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. oktobra 2006

o dodelitvi dodatnih ribolovnih dni Nizozemski v Skagerraku, območje IV, razdelek IIa (vode ES), razdelka VIIa in VIa

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4777)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/686/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupin staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (1), in zlasti točke 10 Priloge IIA,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 8 Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 določa največje število dni, ko so plovila Skupnosti skupne dolžine 10 metrov ali več, ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 80 mm, lahko od 1. februarja 2006 do 31. januarja 2007 prisotna v Skagerraku, območje IV, razdelka IIa (vode ES) in VIId, v razdelku VIIa in v razdelku VIa, kot je določeno v točki 2 Priloge IIA. |
| --- | --- |

(1)

Točka 8 Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 določa največje število dni, ko so plovila Skupnosti skupne dolžine 10 metrov ali več, ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 80 mm, lahko od 1. februarja 2006 do 31. januarja 2007 prisotna v Skagerraku, območje IV, razdelka IIa (vode ES) in VIId, v razdelku VIIa in v razdelku VIa, kot je določeno v točki 2 Priloge IIA.

| (2) | Točka 10 Priloge IIA omogoča Komisiji, da na podlagi dokončne prekinitve ribolovnih aktivnosti po 1. januarju 2002 dodeli dodatno število ribolovnih dni, ko sme biti plovilo prisotno v geografskem območju, če ima na krovu takšne vlečne mreže z gredjo. |
| --- | --- |

(2)

Točka 10 Priloge IIA omogoča Komisiji, da na podlagi dokončne prekinitve ribolovnih aktivnosti po 1. januarju 2002 dodeli dodatno število ribolovnih dni, ko sme biti plovilo prisotno v geografskem območju, če ima na krovu takšne vlečne mreže z gredjo.

| (3) | Nizozemska je predložila podatke, ki kažejo, da so plovila, ki so prekinila ribolovne aktivnosti po 1. januarju 2002, opravila 14,18 % ribolovnega napora, ki so ga v letu 2001 opravila nizozemska plovila, prisotna v navedenem geografskem območju in ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 80 mm. V smislu Uredbe (ES) št. 51/2006 so se nizozemski organi zavezali, da bodo zmanjšali ribolovni napor za ribolov na bokoplute. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemska je predložila podatke, ki kažejo, da so plovila, ki so prekinila ribolovne aktivnosti po 1. januarju 2002, opravila 14,18 % ribolovnega napora, ki so ga v letu 2001 opravila nizozemska plovila, prisotna v navedenem geografskem območju in ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 80 mm. V smislu Uredbe (ES) št. 51/2006 so se nizozemski organi zavezali, da bodo zmanjšali ribolovni napor za ribolov na bokoplute.

| (4) | Po predloženih podatkih je treba Nizozemski dodeliti dodatnih 20 ali 22 dni na morju za obdobje med 1. februarjem 2006 in 31. januarjem 2007 za plovila, ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo skupin ribolovnega orodja 4(b)(i), 4(b)(ii), 4(b)(iii) in 4(b)(iv), glede na to, ali zanje veljajo ali ne veljajo posebni pogoji iz točke 8(1)(c), 8(1)(e) in točke 8(1)(i) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006. |
| --- | --- |

(4)

Po predloženih podatkih je treba Nizozemski dodeliti dodatnih 20 ali 22 dni na morju za obdobje med 1. februarjem 2006 in 31. januarjem 2007 za plovila, ki imajo na krovu vlečne mreže z gredjo skupin ribolovnega orodja 4(b)(i), 4(b)(ii), 4(b)(iii) in 4(b)(iv), glede na to, ali zanje veljajo ali ne veljajo posebni pogoji iz točke 8(1)(c), 8(1)(e) in točke 8(1)(i) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Največje število dni, ko so plovila, ki plujejo pod nizozemsko zastavo in imajo na krovu vlečne mreže z gredjo skupin ribolovnega orodja iz točk 4(b)(i), 4(b)(ii), 4(b)(iii) in 4(b)(iv) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 ter za katera ne veljajo posebni pogoji iz točke 8.1 navedene priloge, lahko prisotna v Skagerraku, območje IV in razdelek IIa (vode ES), v razdelku VIIa in razdelku VIa, kot je določeno v tabeli I navedene priloge, se spremeni na 163 dni na leto.

Člen 2

Največje število dni, ko so plovila, ki plujejo pod nizozemsko zastavo in imajo na krovu vlečne mreže z gredjo skupin ribolovnega orodja iz točk 4(b)(i), 4(b)(ii), 4(b)(iii) in 4(b)(iv) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 ter za katera ne veljajo posebni pogoji iz 8(1)(c), 8(1)(i) in točke 8(1)(e) navedene priloge, lahko prisotna v Skagerraku, območje IV in razdelek IIa (vode ES), v razdelku VIIa in razdelku VIa, kot je določeno v tabeli I navedene priloge, se spremeni na 177 dni na leto.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 16, 20.1.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 941/2006 (UL L 173, 27.6.2006, str. 1).

1

---

| 13.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/52

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. oktobra 2006

o programih za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih bolezni živali, za preprečevanje zoonoz, spremljanje TSE pa tudi za izkoreninjenje BSE in praskavca, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4784)

(2006/687/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) ter zlasti člena 24(5) in člena 32 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere države članice so Komisiji predložile programe, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti. Navedeni programi zadevajo izkoreninjenje in nadzor nekaterih bolezni živali, programe pregledov, namenjene preprečevanju zoonoz, programe za nadzor nekaterih oblik transmisivnih spongiformnih encelofalopatij (TSE) ter programe za izkoreninjenje govejih spongiformnih encefalopatij (BSE) in praskavca. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere države članice so Komisiji predložile programe, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti. Navedeni programi zadevajo izkoreninjenje in nadzor nekaterih bolezni živali, programe pregledov, namenjene preprečevanju zoonoz, programe za nadzor nekaterih oblik transmisivnih spongiformnih encelofalopatij (TSE) ter programe za izkoreninjenje govejih spongiformnih encefalopatij (BSE) in praskavca.

| (2) | V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) je treba programe za izkoreninjenje in nadzor bolezni živali (veterinarski ukrepi) financirati iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora je treba uporabljati člene 9, 36 in 37 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) je treba programe za izkoreninjenje in nadzor bolezni živali (veterinarski ukrepi) financirati iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora je treba uporabljati člene 9, 36 in 37 navedene uredbe.

| (3) | Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa pravila za spremljanje in izkoreninjenje raznih oblik TSE pri živalih iz vrst govedi, ovac in koz. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa pravila za spremljanje in izkoreninjenje raznih oblik TSE pri živalih iz vrst govedi, ovac in koz.

| (4) | Pri pripravi seznamov programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali, seznama programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz, in seznama programov za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih oblik transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), ki so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti za leto 2007, ter predlagane stopnje in najvišjega zneska prispevka za vsak program je treba upoštevati korist vsakega ukrepa v programih za Skupnost, njegovo skladnost s tehničnimi določbami ustrezne veterinarske zakonodaje Skupnosti in obseg razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(4)

Pri pripravi seznamov programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali, seznama programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz, in seznama programov za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih oblik transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), ki so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti za leto 2007, ter predlagane stopnje in najvišjega zneska prispevka za vsak program je treba upoštevati korist vsakega ukrepa v programih za Skupnost, njegovo skladnost s tehničnimi določbami ustrezne veterinarske zakonodaje Skupnosti in obseg razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstev.

| (5) | Države članice so Komisiji posredovale podatke, ki ji omogočajo oceno koristi za Skupnost v primeru zagotovitve finančnega prispevka za programe za leto 2007. |
| --- | --- |

(5)

Države članice so Komisiji posredovale podatke, ki ji omogočajo oceno koristi za Skupnost v primeru zagotovitve finančnega prispevka za programe za leto 2007.

| (6) | Komisija je preučila vsak predloženi program z veterinarskega in s finančnega vidika in sklenila, da je treba navedene programe vključiti v sezname programov, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka iz Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je preučila vsak predloženi program z veterinarskega in s finančnega vidika in sklenila, da je treba navedene programe vključiti v sezname programov, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka iz Skupnosti.

| (7) | Glede na pomembnost navedenih programov za varovanje javnega zdravja in zdravja živali kakor tudi obvezno uporabo v vseh državah članicah v primeru programov TSE je treba zagotoviti najprimernejšo raven finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na pomembnost navedenih programov za varovanje javnega zdravja in zdravja živali kakor tudi obvezno uporabo v vseh državah članicah v primeru programov TSE je treba zagotoviti najprimernejšo raven finančne pomoči Skupnosti.

| (8) | Zato je primerno sprejeti seznam programov, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti, ter določiti predlagane stopnje in najvišji znesek navedenih prispevkov. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno sprejeti seznam programov, ki so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti, ter določiti predlagane stopnje in najvišji znesek navedenih prispevkov.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Programi za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali, navedeni v Prilogi I, so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti.

2.   Za vsak program iz odstavka 1 veljata predlagana stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je določeno v Prilogi I.

Člen 2

1.   Programi pregledov, namenjeni preprečevanju zoonoz, ki so navedeni v Prilogi II, so v letu 2007 upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti.

2.   Za vsak program iz odstavka 1 veljata predlagana stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je določeno v Prilogi II.

Člen 3

1.   Programi za spremljanje TSE (BSE in praskavca), navedeni v Prilogi III, so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti v letu 2007.

2.   Za vsak program iz odstavka 1 veljata predlagana stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je določeno v Prilogi III.

Člen 4

1.   Programi za izkoreninjenje BSE, navedeni v Prilogi IV, so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti v letu 2007.

2.   Za vsak program iz odstavka 1 veljata predlagana stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je določeno v Prilogi IV.

Člen 5

1.   Programi za izkoreninjenje praskavca, navedeni v Prilogi V, so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti v letu 2007.

2.   Za vsak program iz odstavka 1 veljata predlagana stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je določeno v Prilogi V.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (UL L 29, 2.2.2006, str. 37).

1

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).

2

(3)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1041/2006 (UL L 187, 8.7.2006, str. 10).

3

---

PRILOGA I

Seznam programov za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali iz člena 1(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolezen Aujeszkega | Belgija | 50 % | 250 000 |
| Španija | 50 % | 350 000 |
| Bolezen modrikastega jezika | Španija | 50 % | 4 900 000 |
| Francija | 50 % | 160 000 |
| Italija | 50 % | 1 300 000 |
| Portugalska | 50 % | 600 000 |
| Goveja bruceloza | Španija | 50 % | 3 500 000 |
| Irska | 50 % | 1 100 000 |
| Italija | 50 % | 2 000 000 |
| Ciper | 50 % | 95 000 |
| Poljska | 50 % | 300 000 |
| Portugalska | 50 % | 1 600 000 |
| Združeno kraljestvo (1) | 50 % | 1 100 000 |
| Goveja tuberkuloza | Španija | 50 % | 3 000 000 |
| Italija | 50 % | 2 500 000 |
| Poljska | 50 % | 1 100 000 |
| Portugalska | 50 % | 450 000 |
| Klasična prašičja kuga | Nemčija | 50 % | 800 000 |
| Francija | 50 % | 500 000 |
| Luksemburg | 50 % | 35 000 |
| Slovenija | 50 % | 25 000 |
| Slovaška | 50 % | 400 000 |
| Enzootska goveja levkoza | Estonija | 50 % | 20 000 |
| Italija | 50 % | 400 000 |
| Latvija | 50 % | 35 000 |
| Litva | 50 % | 135 000 |
| Poljska | 50 % | 2 300 000 |
| Portugalska | 50 % | 225 000 |
| Ovčja in kozja bruceloza (B. melitensis) | Grčija | 50 % | 650 000 |
| Španija | 50 % | 5 000 000 |
| Francija | 50 % | 200 000 |
| Italija | 50 % | 4 000 000 |
| Ciper | 50 % | 120 000 |
| Portugalska | 50 % | 1 600 000 |
| Poseidom (2) | Francija (3) | 50 % | 50 000 |
| Steklina | Češka | 50 % | 490 000 |
| Nemčija | 50 % | 850 000 |
| Estonija | 50 % | 925 000 |
| Latvija | 50 % | 1 200 000 |
| Litva | 50 % lastno ozemlje; 100 % mejna območja | 600 000 |
| Madžarska | 50 % | 1 850 000 |
| Avstrija | 50 % | 185 000 |
| Poljska | 50 % | 4 850 000 |
| Slovenija | 50 % | 375 000 |
| Slovaška | 50 % | 500 000 |
| Finska | 50 % | 112 000 |
| Afriška prašičja kuga/Klasična prašičja kuga | Italija | 50 % | 140 000 |
| Vezikularna bolezen prašičev | Italija | 50 % | 120 000 |
| Aviarna influenca | Belgija | 50 % | 66 000 |
| Češka | 50 % | 74 000 |
| Danska | 50 % | 160 000 |
| Nemčija | 50 % | 243 000 |
| Estonija | 50 % | 40 000 |
| Grčija | 50 % | 42 000 |
| Španija | 50 % | 82 000 |
| Francija | 50 % | 280 000 |
| Irska | 50 % | 59 000 |
| Italija | 50 % | 510 000 |
| Ciper | 50 % | 15 000 |
| Latvija | 50 % | 15 000 |
| Litva | 50 % | 12 000 |
| Luksemburg | 50 % | 10 000 |
| Madžarska | 50 % | 110 000 |
| Malta | 50 % | 5 000 |
| Nizozemska | 50 % | 126 000 |
| Avstrija | 50 % | 42 000 |
| Poljska | 50 % | 87 000 |
| Portugalska | 50 % | 121 000 |
| Slovenija | 50 % | 32 000 |
| Slovaška | 50 % | 21 000 |
| Finska | 50 % | 27 000 |
| Švedska | 50 % | 130 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % | 275 000 |
| Skupaj | 55 581 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Bolezen Aujeszkega

Belgija

50 %

250 000

Španija

50 %

350 000

Bolezen modrikastega jezika

Španija

50 %

4 900 000

Francija

50 %

160 000

Italija

50 %

1 300 000

Portugalska

50 %

600 000

Goveja bruceloza

Španija

50 %

3 500 000

Irska

50 %

1 100 000

Italija

50 %

2 000 000

Ciper

50 %

95 000

Poljska

50 %

300 000

Portugalska

50 %

1 600 000

Združeno kraljestvo (1)

50 %

1 100 000

Goveja tuberkuloza

Španija

50 %

3 000 000

Italija

50 %

2 500 000

Poljska

50 %

1 100 000

Portugalska

50 %

450 000

Klasična prašičja kuga

Nemčija

50 %

800 000

Francija

50 %

500 000

Luksemburg

50 %

35 000

Slovenija

50 %

25 000

Slovaška

50 %

400 000

Enzootska goveja levkoza

Estonija

50 %

20 000

Italija

50 %

400 000

Latvija

50 %

35 000

Litva

50 %

135 000

Poljska

50 %

2 300 000

Portugalska

50 %

225 000

Ovčja in kozja bruceloza (B. melitensis)

Grčija

50 %

650 000

Španija

50 %

5 000 000

Francija

50 %

200 000

Italija

50 %

4 000 000

Ciper

50 %

120 000

Portugalska

50 %

1 600 000

Poseidom (2)

Francija (3)

50 %

50 000

Steklina

Češka

50 %

490 000

Nemčija

50 %

850 000

Estonija

50 %

925 000

Latvija

50 %

1 200 000

Litva

50 % lastno ozemlje; 100 % mejna območja

600 000

Madžarska

50 %

1 850 000

Avstrija

50 %

185 000

Poljska

50 %

4 850 000

Slovenija

50 %

375 000

Slovaška

50 %

500 000

Finska

50 %

112 000

Afriška prašičja kuga/Klasična prašičja kuga

Italija

50 %

140 000

Vezikularna bolezen prašičev

Italija

50 %

120 000

Aviarna influenca

Belgija

50 %

66 000

Češka

50 %

74 000

Danska

50 %

160 000

Nemčija

50 %

243 000

Estonija

50 %

40 000

Grčija

50 %

42 000

Španija

50 %

82 000

Francija

50 %

280 000

Irska

50 %

59 000

Italija

50 %

510 000

Ciper

50 %

15 000

Latvija

50 %

15 000

Litva

50 %

12 000

Luksemburg

50 %

10 000

Madžarska

50 %

110 000

Malta

50 %

5 000

Nizozemska

50 %

126 000

Avstrija

50 %

42 000

Poljska

50 %

87 000

Portugalska

50 %

121 000

Slovenija

50 %

32 000

Slovaška

50 %

21 000

Finska

50 %

27 000

Švedska

50 %

130 000

Združeno kraljestvo

50 %

275 000

Skupaj

55 581 000

---

(1)  Združeno kraljestvo, samo kar zadeva Severno Irsko.

(2)  Osrčnikova vodenica, babezioza in goveja anaplazmoza, ki jih prenašajo insekti prenašalci v francoskih prekomorskih departmajih.

(3)  Francija, samo kar zadeva Guadeloupe, Martinik in Réunion.

---

PRILOGA II

Seznam programov pregledov, namenjenih preprečevanju zoonoz iz člena 2(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Zoonoza | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Salmoneloza | Belgija | 50 % | 660 000 |
| Češka | 50 % | 330 000 |
| Danska | 50 % | 250 000 |
| Nemčija | 50 % | 175 000 |
| Estonija | 50 % | 27 000 |
| Grčija | 50 % | 60 000 |
| Španija | 50 % | 2 000 000 |
| Francija | 50 % | 875 000 |
| Irska | 50 % | 175 000 |
| Italija | 50 % | 320 000 |
| Ciper | 50 % | 40 000 |
| Latvija | 50 % | 60 000 |
| Madžarska | 50 % | 60 000 |
| Nizozemska | 50 % | 1 350 000 |
| Avstrija | 50 % | 80 000 |
| Poljska | 50 % | 2 000 000 |
| Portugalska | 50 % | 450 000 |
| Slovaška | 50 % | 205 000 |
| Skupaj | 9 117 000 |

Zoonoza

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Salmoneloza

Belgija

50 %

660 000

Češka

50 %

330 000

Danska

50 %

250 000

Nemčija

50 %

175 000

Estonija

50 %

27 000

Grčija

50 %

60 000

Španija

50 %

2 000 000

Francija

50 %

875 000

Irska

50 %

175 000

Italija

50 %

320 000

Ciper

50 %

40 000

Latvija

50 %

60 000

Madžarska

50 %

60 000

Nizozemska

50 %

1 350 000

Avstrija

50 %

80 000

Poljska

50 %

2 000 000

Portugalska

50 %

450 000

Slovaška

50 %

205 000

Skupaj

9 117 000

---

PRILOGA III

Seznam programov za spremljanje TSE iz člena 3(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja opravljenih hitrih in razločevalnih testov | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| TSE | Belgija | 100 % | 2 084 000 |
| Češka | 100 % | 1 059 000 |
| Danska | 100 % | 1 680 000 |
| Nemčija | 100 % | 11 307 000 |
| Estonija | 100 % | 233 000 |
| Grčija | 100 % | 1 827 000 |
| Španija | 100 % | 10 237 000 |
| Francija | 100 % | 24 815 000 |
| Irska | 100 % | 6 755 000 |
| Italija | 100 % | 3 375 000 |
| Ciper | 100 % | 348 000 |
| Latvija | 100 % | 312 000 |
| Litva | 100 % | 645 000 |
| Luksemburg | 100 % | 146 000 |
| Madžarska | 100 % | 784 000 |
| Malta | 100 % | 90 000 |
| Nizozemska | 100 % | 5 112 000 |
| Avstrija | 100 % | 1 759 000 |
| Poljska | 100 % | 3 744 000 |
| Portugalska | 100 % | 2 115 000 |
| Slovenija | 100 % | 308 000 |
| Slovaška | 100 % | 1 088 000 |
| Finska | 100 % | 839 000 |
| Švedska | 100 % | 2 020 000 |
| Združeno kraljestvo | 100 % | 6 781 000 |
| Skupaj | 89 463 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja opravljenih hitrih in razločevalnih testov

Najvišji znesek

(EUR)

TSE

Belgija

100 %

2 084 000

Češka

100 %

1 059 000

Danska

100 %

1 680 000

Nemčija

100 %

11 307 000

Estonija

100 %

233 000

Grčija

100 %

1 827 000

Španija

100 %

10 237 000

Francija

100 %

24 815 000

Irska

100 %

6 755 000

Italija

100 %

3 375 000

Ciper

100 %

348 000

Latvija

100 %

312 000

Litva

100 %

645 000

Luksemburg

100 %

146 000

Madžarska

100 %

784 000

Malta

100 %

90 000

Nizozemska

100 %

5 112 000

Avstrija

100 %

1 759 000

Poljska

100 %

3 744 000

Portugalska

100 %

2 115 000

Slovenija

100 %

308 000

Slovaška

100 %

1 088 000

Finska

100 %

839 000

Švedska

100 %

2 020 000

Združeno kraljestvo

100 %

6 781 000

Skupaj

89 463 000

---

PRILOGA IV

Seznam programov za izkoreninjenje BSE iz člena 4(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| BSE | Belgija | 50 % izločitev | 50 000 |
| Češka | 50 % izločitev | 750 000 |
| Danska | 50 % izločitev | 51 000 |
| Nemčija | 50 % izločitev | 500 000 |
| Estonija | 50 % izločitev | 98 000 |
| Grčija | 50 % izločitev | 750 000 |
| Španija | 50 % izločitev | 713 000 |
| Francija | 50 % izločitev | 50 000 |
| Irska | 50 % izločitev | 800 000 |
| Italija | 50 % izločitev | 150 000 |
| Luksemburg | 50 % izločitev | 100 000 |
| Nizozemska | 50 % izločitev | 60 000 |
| Avstrija | 50 % izločitev | 48 000 |
| Poljska | 50 % izločitev | 328 000 |
| Portugalska | 50 % izločitev | 305 000 |
| Slovenija | 50 % izločitev | 25 000 |
| Slovaška | 50 % izločitev | 250 000 |
| Finska | 50 % izločitev | 25 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % izločitev | 347 000 |
| Skupaj | 5 400 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

BSE

Belgija

50 % izločitev

50 000

Češka

50 % izločitev

750 000

Danska

50 % izločitev

51 000

Nemčija

50 % izločitev

500 000

Estonija

50 % izločitev

98 000

Grčija

50 % izločitev

750 000

Španija

50 % izločitev

713 000

Francija

50 % izločitev

50 000

Irska

50 % izločitev

800 000

Italija

50 % izločitev

150 000

Luksemburg

50 % izločitev

100 000

Nizozemska

50 % izločitev

60 000

Avstrija

50 % izločitev

48 000

Poljska

50 % izločitev

328 000

Portugalska

50 % izločitev

305 000

Slovenija

50 % izločitev

25 000

Slovaška

50 % izločitev

250 000

Finska

50 % izločitev

25 000

Združeno kraljestvo

50 % izločitev

347 000

Skupaj

5 400 000

---

PRILOGA V

Seznam programov za izkoreninjenje praskavca iz člena 5(1)

Stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

| Bolezen | Država članica | Stopnja | Najvišji znesek
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Praskavec | Belgija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 99 000 |
| Češka | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 107 000 |
| Nemčija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 927 000 |
| Estonija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 13 000 |
| Grčija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 1 306 000 |
| Španija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 5 374 000 |
| Francija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 8 862 000 |
| Irska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 629 000 |
| Italija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 3 076 000 |
| Ciper | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 2 200 000 |
| Luksemburg | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 28 000 |
| Madžarska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 332 000 |
| Nizozemska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 543 000 |
| Avstrija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 14 000 |
| Portugalska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 716 000 |
| Slovenija | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 83 000 |
| Slovaška | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 279 000 |
| Finska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 11 000 |
| Švedska | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 6 000 |
| Združeno kraljestvo | 50 % izločitev; 50 % genotipizacija | 9 178 000 |
| Skupaj | 33 783 000 |

Bolezen

Država članica

Stopnja

Najvišji znesek

(EUR)

Praskavec

Belgija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

99 000

Češka

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

107 000

Nemčija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

927 000

Estonija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

13 000

Grčija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

1 306 000

Španija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

5 374 000

Francija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

8 862 000

Irska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

629 000

Italija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

3 076 000

Ciper

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

2 200 000

Luksemburg

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

28 000

Madžarska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

332 000

Nizozemska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

543 000

Avstrija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

14 000

Portugalska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

716 000

Slovenija

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

83 000

Slovaška

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

279 000

Finska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

11 000

Švedska

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

6 000

Združeno kraljestvo

50 % izločitev; 50 % genotipizacija

9 178 000

Skupaj

33 783 000

---