# Europeiska unionens L 131/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.131.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 131 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången29 maj 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.131.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 131

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången29 maj 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 467/2010 av den 25 maj 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 468/2010 av den 28 maj 2010 om upprättande av EU:s förteckning över fartyg som är inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 469/2010 av den 28 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 470/2010 av den 28 maj 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 29 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 467/2010 av den 25 maj 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 468/2010 av den 28 maj 2010 om upprättande av EU:s förteckning över fartyg som är inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

22

Kommissionens förordning (EU) nr 469/2010 av den 28 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

27

Kommissionens förordning (EU) nr 470/2010 av den 28 maj 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

29

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 131/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 467/2010

av den 25 maj 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9 och artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Den slutgiltiga antidumpningstullsatsen som tillämpades på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, var 49 %. De ursprungliga åtgärderna hade införts genom förordning (EEG) nr 2200/90 (3). |
| --- | --- |

(1)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Den slutgiltiga antidumpningstullsatsen som tillämpades på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, var 49 %. De ursprungliga åtgärderna hade införts genom förordning (EEG) nr 2200/90 (3).

| (2) | I januari 2007 utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen genom förordning (EG) nr 42/2007 (4) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej. |
| --- | --- |

(2)

I januari 2007 utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen genom förordning (EG) nr 42/2007 (4) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn

| (3) | Efter offentliggörandet i oktober 2008 av ett meddelande om det nära förestående upphörandet av de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av kisel med ursprung i Kina (5) mottog kommissionen den 1 december 2008 en begäran om översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Den 18 december 2008 mottog kommissionen dessutom en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet i oktober 2008 av ett meddelande om det nära förestående upphörandet av de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av kisel med ursprung i Kina (5) mottog kommissionen den 1 december 2008 en begäran om översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Den 18 december 2008 mottog kommissionen dessutom en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (4) | Begäran om en översyn vid giltighetens utgång framställdes av Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) såsom företrädare för unionstillverkarna som svarar för en betydande del, i detta fall 100 %, av unionens tillverkning av kisel. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång framställdes av Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) såsom företrädare för unionstillverkarna som svarar för en betydande del, i detta fall 100 %, av unionens tillverkning av kisel. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (5) | Begäran om en partiell interimsöversyn framställdes av EUSMET (European Users of Silicon Metal) och avser endast en undersökning av dumpningen. Begäran grundades på prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna hade förändrats och att de nya omständigheterna var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om en partiell interimsöversyn framställdes av EUSMET (European Users of Silicon Metal) och avser endast en undersökning av dumpningen. Begäran grundades på prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna hade förändrats och att de nya omständigheterna var av bestående karaktär.

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att tillräckliga bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och offentliggjorde ett tillkännagivande om dessa i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att tillräckliga bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och offentliggjorde ett tillkännagivande om dessa i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

3.   Undersökning

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de sökande unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer/handlare och användare i unionen som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer liksom de kinesiska myndigheterna om att översynerna hade inletts. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de sökande unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer/handlare och användare i unionen som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer liksom de kinesiska myndigheterna om att översynerna hade inletts.

| (8) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina namngavs i begäran angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för att fastställa dumpning och avgöra om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma eller fortsätta. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina namngavs i begäran angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för att fastställa dumpning och avgöra om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma eller fortsätta.

| (9) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2008 till 31 december 2008 som angavs i tillkännagivandet om inledande |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2008 till 31 december 2008 som angavs i tillkännagivandet om inledande

| (10) | Kommissionen fick svar från elva företag eller företagsgrupper i Kina. Efter det att de uppgifter som hade lämnats av dessa företag hade undersökts visade det sig emellertid att bara ett fåtal svar kom från företag som exporterade egenproducerad kisel till Europeiska unionen. Det bestämdes därför att stickprovstagning inte var nödvändig när det gällde kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fick svar från elva företag eller företagsgrupper i Kina. Efter det att de uppgifter som hade lämnats av dessa företag hade undersökts visade det sig emellertid att bara ett fåtal svar kom från företag som exporterade egenproducerad kisel till Europeiska unionen. Det bestämdes därför att stickprovstagning inte var nödvändig när det gällde kinesiska exporterande tillverkare.

| (11) | Alla de ovannämnda företagen eller företagsgrupperna i Kina uppgav också att de hade för avsikt att begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Alla de ovannämnda företagen eller företagsgrupperna i Kina uppgav också att de hade för avsikt att begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

| (12) | Kommissionen sände formulär för ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt var känt var berörda. Ansökan om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de exporterande tillverkarna inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, togs emot från tre kinesiska exportörer. En av exportörerna tog emellertid senare tillbaka ansökan, medan det visade sig att de båda andra inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen under undersökningsperioden. Ansökningarna från dessa båda företag bedömdes därför inte. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände formulär för ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt var känt var berörda. Ansökan om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de exporterande tillverkarna inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, togs emot från tre kinesiska exportörer. En av exportörerna tog emellertid senare tillbaka ansökan, medan det visade sig att de båda andra inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen under undersökningsperioden. Ansökningarna från dessa båda företag bedömdes därför inte.

| (13) | Dessutom skickade sex andra kinesiska företag eller företagsgrupper in formulär för ansökan om individuell behandling. Tre företag upphörde emellertid att samarbeta medan undersökningen pågick. Av de tre återstående företagsgrupperna sålde en produkten i fråga till en ej närstående handlare. Det kunde inte fastställas säkert i undersökningen huruvida unionsmarknaden var slutdestinationen för försäljningen. Eftersom koncernen därför inte kan anses vara en exporterande tillverkare måste ansökan om individuell behandling avslås. För ett bolag där samarbetet var otillräckligt i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen var undersökningsresultaten baserade på tillgängliga uppgifter. Det återstående företagets ansökan om individuell behandling kunde godkännas (se skäl 30). |
| --- | --- |

(13)

Dessutom skickade sex andra kinesiska företag eller företagsgrupper in formulär för ansökan om individuell behandling. Tre företag upphörde emellertid att samarbeta medan undersökningen pågick. Av de tre återstående företagsgrupperna sålde en produkten i fråga till en ej närstående handlare. Det kunde inte fastställas säkert i undersökningen huruvida unionsmarknaden var slutdestinationen för försäljningen. Eftersom koncernen därför inte kan anses vara en exporterande tillverkare måste ansökan om individuell behandling avslås. För ett bolag där samarbetet var otillräckligt i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen var undersökningsresultaten baserade på tillgängliga uppgifter. Det återstående företagets ansökan om individuell behandling kunde godkännas (se skäl 30).

| (14) | Av de två återstående företagen som begärde att få ingå i urvalet och ansökte om enskild undersökning besvarade slutligen bara ett frågeformuläret inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Detta företag exporterade emellertid inte produkten i fråga till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

Av de två återstående företagen som begärde att få ingå i urvalet och ansökte om enskild undersökning besvarade slutligen bara ett frågeformuläret inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Detta företag exporterade emellertid inte produkten i fråga till unionsmarknaden.

| (15) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som hade begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som hade begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Kommissionen gav också berörda parter möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen gav också berörda parter möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (17) | Svar på frågeformuläret inkom från de sökande unionstillverkarna, tolv användare, två intresseorganisationer för användare, sex exportörer/tillverkare i Kina och tre tillverkare i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(17)

Svar på frågeformuläret inkom från de sökande unionstillverkarna, tolv användare, två intresseorganisationer för användare, sex exportörer/tillverkare i Kina och tre tillverkare i det jämförbara landet.

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade all information som ansågs nödvändig för att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på följande företag: | Sökande unionstillverkare:






  — | Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade all information som ansågs nödvändig för att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på följande företag:

Sökande unionstillverkare:

—

Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien

| — | Ferropem SAS, Chambery, Frankrike |
| --- | --- |

—

Ferropem SAS, Chambery, Frankrike

| — | RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland |
| --- | --- |

—

RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Jinneng Group |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Jinneng Group

| — | Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong

| — | Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai

| — | Chongqing Trust-Glory New Metal Group |
| --- | --- |

—

Chongqing Trust-Glory New Metal Group

| — | Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang |
| --- | --- |

—

Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang

| — | Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing |
| --- | --- |

—

Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing

| — | Bluestar Group |
| --- | --- |

—

Bluestar Group

| — | Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou |
| --- | --- |

—

Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou

| — | China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing |
| --- | --- |

—

China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing

| — | Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu |
| --- | --- |

—

Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu

| — | Mudanjiang Group |
| --- | --- |

—

Mudanjiang Group

| — | Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang |
| --- | --- |

—

Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang

| — | Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning |
| --- | --- |

—

Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning

| — | DC/JYKN group |
| --- | --- |

—

DC/JYKN group

| — | Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan |
| --- | --- |

—

Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan

| | Tillverkare i det jämförbara landet (Brasilien):






  — | Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i det jämförbara landet (Brasilien):

—

Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco

| — | Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont |
| --- | --- |

—

Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont

| — | Rima Industrial S/A, Belo Horizonte |
| --- | --- |

—

Rima Industrial S/A, Belo Horizonte

| | Användare: | Aluminiumindustrin






  — | Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

Användare:

Aluminiumindustrin

—

Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland

| — | Raffmetal SpA, Brescia, Italien |
| --- | --- |

—

Raffmetal SpA, Brescia, Italien

| — | Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Italien

| | Kemisk industri:






  — | Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Kemisk industri:

—

Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland

| — | Wacker Chemie AG, München, Tyskland |
| --- | --- |

—

Wacker Chemie AG, München, Tyskland

| — | Dow Corning Ltd, Cardiff, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Dow Corning Ltd, Cardiff, Förenade kungariket

4.   Undersökningsperiod

| (19) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP).

| (20) | Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (21) | Den produkt som undersöks är densamma som i de tidigare undersökningarna, det vill säga kiselmetall med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i den kombinerade nomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande. |
| --- | --- |

(21)

Den produkt som undersöks är densamma som i de tidigare undersökningarna, det vill säga kiselmetall med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i den kombinerade nomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande.

| (22) | Kisel framställs i elektriska ljusbågsugnar genom karbotermisk reduktion av kvarts i närvaro av olika typer av kolhaltiga reduktionsmedel. Det saluförs i form av stycken, korn eller pulver i enlighet med internationellt godkända tekniska specifikationer avseende renhetsgrad. |
| --- | --- |

(22)

Kisel framställs i elektriska ljusbågsugnar genom karbotermisk reduktion av kvarts i närvaro av olika typer av kolhaltiga reduktionsmedel. Det saluförs i form av stycken, korn eller pulver i enlighet med internationellt godkända tekniska specifikationer avseende renhetsgrad.

| (23) | Kisel används främst i två industrier, nämligen i den kemiska industrin för framställning av metylklorsilaner eller triklorsilaner och tetraklorkisel och i aluminiumindustrin för framställning av aluminiumlegeringar vid primära och sekundära smältverk avsedda för framställning av gjutlegeringar för olika industrier, särskilt bilindustrin och byggindustrin. |
| --- | --- |

(23)

Kisel används främst i två industrier, nämligen i den kemiska industrin för framställning av metylklorsilaner eller triklorsilaner och tetraklorkisel och i aluminiumindustrin för framställning av aluminiumlegeringar vid primära och sekundära smältverk avsedda för framställning av gjutlegeringar för olika industrier, särskilt bilindustrin och byggindustrin.

2.   Likadan produkt

| (24) | Det framgår av denna undersökning, liksom av de tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång, att kisel som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, kisel som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (Brasilien) och kisel som tillverkas och säljs i unionen av de sökande unionstillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(24)

Det framgår av denna undersökning, liksom av de tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång, att kisel som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, kisel som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (Brasilien) och kisel som tillverkas och säljs i unionen av de sökande unionstillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

| (25) | Därför drogs slutsatsen att dessa produkter måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Därför drogs slutsatsen att dessa produkter måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (26) | Såsom nämnts i skäl 12 visade det sig medan undersökningen pågick att de tre bolagen som ansökte om marknadsekonomisk status antingen inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen eller tog tillbaka ansökan om marknadsekonomisk status. Inget företag gavs därför marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(26)

Såsom nämnts i skäl 12 visade det sig medan undersökningen pågick att de tre bolagen som ansökte om marknadsekonomisk status antingen inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen eller tog tillbaka ansökan om marknadsekonomisk status. Inget företag gavs därför marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (27) | Som en allmän regel ska enligt artikel 2.7 a i grundförordningen en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(27)

Som en allmän regel ska enligt artikel 2.7 a i grundförordningen en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan beviljas individuell behandling.

| (28) | Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:






  a) | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(28)

Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:

a)

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| b) | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

b)

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| c) | Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande. |
| --- | --- |

c)

Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande.

| d) | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

d)

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| e) | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

e)

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (29) | Det kan först noteras att det företag som nämns i skäl 12 som först ansökte om marknadsekonomisk status men sedan tog tillbaka ansökan också tog tillbaka sin ansökan om individuell behandling. Denna ansökan undersöktes därför inte ytterligare. |
| --- | --- |

(29)

Det kan först noteras att det företag som nämns i skäl 12 som först ansökte om marknadsekonomisk status men sedan tog tillbaka ansökan också tog tillbaka sin ansökan om individuell behandling. Denna ansökan undersöktes därför inte ytterligare.

| (30) | Av de sex företag eller företagsgrupper som bara ansökte om individuell behandling slutade tre att samarbeta, och ett lämnade inte erforderlig information inom de angivna tidsfristerna och hindrade därför avsevärt undersökningen i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. De ansågs därför inte vara samarbetsvilliga, och undersökningsresultaten beträffande dessa baserades på uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Av de sex företag eller företagsgrupper som bara ansökte om individuell behandling slutade tre att samarbeta, och ett lämnade inte erforderlig information inom de angivna tidsfristerna och hindrade därför avsevärt undersökningen i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. De ansågs därför inte vara samarbetsvilliga, och undersökningsresultaten beträffande dessa baserades på uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

| (31) | De fyra berörda företagen eller företagsgrupperna underrättades om att uppgifter som fanns tillgängliga sannolikt skulle användas och om skälen till detta, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som skulle ha kunnat åtgärda bristerna i de svar som lämnades eller ändra slutsatsen att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på företagen. |
| --- | --- |

(31)

De fyra berörda företagen eller företagsgrupperna underrättades om att uppgifter som fanns tillgängliga sannolikt skulle användas och om skälen till detta, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som skulle ha kunnat åtgärda bristerna i de svar som lämnades eller ändra slutsatsen att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på företagen.

| (32) | Av de båda återstående företagsgrupperna kan den ena företagsgruppen inte anses vara en exporterande tillverkare av den berörda produkten (se skäl 13) och dess ansökan om individuell behandling bedömdes därför inte. |
| --- | --- |

(32)

Av de båda återstående företagsgrupperna kan den ena företagsgruppen inte anses vara en exporterande tillverkare av den berörda produkten (se skäl 13) och dess ansökan om individuell behandling bedömdes därför inte.

| (33) | Den återstående exportören visade sig uppfylla alla kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Den återstående exportören visade sig uppfylla alla kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (34) | Av ovanstående dras slutsatsen att Jinneng Group bör beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(34)

Av ovanstående dras slutsatsen att Jinneng Group bör beviljas individuell behandling.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförbart land

| (35) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. Även om Norge användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och vid de följande översynerna vid giltighetstidens utgång visade den aktuella undersökningen att omständigheterna i fråga om den norska marknaden hade ändrats väsentligt. Den inhemska tillverkningen i Norge minskade således med cirka 20 % mellan 2005 och 2008, och importen av kisel i Norge utgjorde 97 % av den inhemska förbrukningen. Det fanns bara en inhemsk tillverkare som levererade till den inhemska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. Även om Norge användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och vid de följande översynerna vid giltighetstidens utgång visade den aktuella undersökningen att omständigheterna i fråga om den norska marknaden hade ändrats väsentligt. Den inhemska tillverkningen i Norge minskade således med cirka 20 % mellan 2005 och 2008, och importen av kisel i Norge utgjorde 97 % av den inhemska förbrukningen. Det fanns bara en inhemsk tillverkare som levererade till den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

| (36) | I tillkännagivandet om inledande uppgavs därför att Brasilien skulle väljas som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, vilket hade föreslagits av båda sökandena. Undersökningen visade faktiskt att Brasilien är den näst största tillverkaren i världen av kisel efter Kina och att den brasilianska marknaden är mycket konkurrensutsatt med sju kiseltillverkare som framställer flera olika kvaliteter av kisel. Brasilien ansågs också vara en öppen marknad med betydande importvolymer, framför allt från Kina. Ingen av de berörda parterna kommenterade valet av Brasilien trots att de uppmanats att göra detta. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande uppgavs därför att Brasilien skulle väljas som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, vilket hade föreslagits av båda sökandena. Undersökningen visade faktiskt att Brasilien är den näst största tillverkaren i världen av kisel efter Kina och att den brasilianska marknaden är mycket konkurrensutsatt med sju kiseltillverkare som framställer flera olika kvaliteter av kisel. Brasilien ansågs också vara en öppen marknad med betydande importvolymer, framför allt från Kina. Ingen av de berörda parterna kommenterade valet av Brasilien trots att de uppmanats att göra detta.

| (37) | Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av den information som fanns tillhands när valet skulle göras drogs slutsatsen att Brasilien var det lämpligaste jämförbara landet. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av den information som fanns tillhands när valet skulle göras drogs slutsatsen att Brasilien var det lämpligaste jämförbara landet.

3.2   Normalvärde i det jämförbara landet

| (38) | Tre tillverkare i Brasilien samarbetade genom att lämna information om kostnaderna och försäljningen av kisel på hemmamarknaden i Brasilien. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa tillverkare som anges nedan. |
| --- | --- |

(38)

Tre tillverkare i Brasilien samarbetade genom att lämna information om kostnaderna och försäljningen av kisel på hemmamarknaden i Brasilien. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa tillverkare som anges nedan.

| (39) | Det undersöktes huruvida varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden i Brasilien, kunde betraktas som att den såldes under normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(39)

Det undersöktes huruvida varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden i Brasilien, kunde betraktas som att den såldes under normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (40) | I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade produktionskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej. |
| --- | --- |

(40)

I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade produktionskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.

| (41) | I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ. |
| --- | --- |

(41)

I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.

| (42) | Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset – beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen – på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från tre tillverkare i det landet. |
| --- | --- |

(42)

Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset – beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen – på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från tre tillverkare i det landet.

4.   Exportpris

| (43) | All exportförsäljning till Europeiska unionen från den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling skedde genom en närstående handlare i Kina, och därefter såldes produkterna vidare till icke-närstående kunder i unionen. I detta fall fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

All exportförsäljning till Europeiska unionen från den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling skedde genom en närstående handlare i Kina, och därefter såldes produkterna vidare till icke-närstående kunder i unionen. I detta fall fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (44) | Unionsindustrin hävdade att exportpriserna inte bestämdes fritt i den mening som avses i artikel 9.5 b i grundförordningen. Det hävdades i synnerhet att ”förhandlingar” om pris pågick mellan de kinesiska tullmyndigheterna och exportörerna för att bestämma en ”rimlig” prisnivå. Den bevisning som lämnades i detta avseende gällde emellertid inte kisel, och det ansågs också att dessa påstådda ”förhandlingar” inte påverkade priset för slutkunden, vilket bestämdes genom fri förhandling mellan parterna. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(44)

Unionsindustrin hävdade att exportpriserna inte bestämdes fritt i den mening som avses i artikel 9.5 b i grundförordningen. Det hävdades i synnerhet att ”förhandlingar” om pris pågick mellan de kinesiska tullmyndigheterna och exportörerna för att bestämma en ”rimlig” prisnivå. Den bevisning som lämnades i detta avseende gällde emellertid inte kisel, och det ansågs också att dessa påstådda ”förhandlingar” inte påverkade priset för slutkunden, vilket bestämdes genom fri förhandling mellan parterna. Påståendet måste därför avvisas.

| (45) | Unionsindustrin hävdade dessutom att företaget som beviljades individuell behandling var statsägt, fick stöd till insatsvaror och bedrev omfattande handel som gjorde det möjligt att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade emellertid att det exporterande företaget i fråga inte längre var statsägd under översynsperioden och att det därför inte förekom något statligt inflytande på företagets handelsverksamhet som medförde att åtgärderna kunde kringgås. Vad beträffar stöd för insatsvaror ansågs påståendet sakna grund. Påståendena måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(45)

Unionsindustrin hävdade dessutom att företaget som beviljades individuell behandling var statsägt, fick stöd till insatsvaror och bedrev omfattande handel som gjorde det möjligt att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade emellertid att det exporterande företaget i fråga inte längre var statsägd under översynsperioden och att det därför inte förekom något statligt inflytande på företagets handelsverksamhet som medförde att åtgärderna kunde kringgås. Vad beträffar stöd för insatsvaror ansågs påståendet sakna grund. Påståendena måste därför avvisas.

5.   Jämförelse

| (46) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Begärda justeringar gjordes beträffande transport, fysiska egenskaper, inspektionskostnader, hantering och förpackning där det var tillämpligt och motiverat. En justering gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i eftersom det konstaterades att den närstående handlaren fungerade som en agent som arbetar på provisionsbasis. |
| --- | --- |

(46)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Begärda justeringar gjordes beträffande transport, fysiska egenskaper, inspektionskostnader, hantering och förpackning där det var tillämpligt och motiverat. En justering gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i eftersom det konstaterades att den närstående handlaren fungerade som en agent som arbetar på provisionsbasis.

| (47) | Undersökningen visade att exporttullar togs ut på exportförsäljning av kisel under undersökningsperioden. Eftersom tullarna påverkade prisernas jämförbarhet ansågs det lämpligt att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen för andra faktorer som påverkade prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(47)

Undersökningen visade att exporttullar togs ut på exportförsäljning av kisel under undersökningsperioden. Eftersom tullarna påverkade prisernas jämförbarhet ansågs det lämpligt att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen för andra faktorer som påverkade prisernas jämförbarhet.

| (48) | Det ska noteras att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå av den indirekta beskattningen, det vill säga inklusive moms. |
| --- | --- |

(48)

Det ska noteras att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå av den indirekta beskattningen, det vill säga inklusive moms.

| (49) | Det hävdades att det faktum att moms som betalats vid köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig skulle återspeglas vid beräkningen av normalvärdet. Det visade sig emellertid att momsen på sådana köp var avdragsgill oberoende av systemet för återbetalning av moms för de exporterade varorna och oberoende av varornas destination. Det faktum att momsen på köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig är således en neutral faktor som inte påverkar exportprisets och normalvärdets jämförbarhet. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(49)

Det hävdades att det faktum att moms som betalats vid köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig skulle återspeglas vid beräkningen av normalvärdet. Det visade sig emellertid att momsen på sådana köp var avdragsgill oberoende av systemet för återbetalning av moms för de exporterade varorna och oberoende av varornas destination. Det faktum att momsen på köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig är således en neutral faktor som inte påverkar exportprisets och normalvärdets jämförbarhet. Påståendet måste därför avvisas.

| (50) | Det hävdades också att den metod som användes för att ta indirekt skatt med i beräkningen skilde sig från den metod som används i andra fall och att momsen på exportförsäljningen skulle ha dragits av från exportpriset. Det ska noteras att det i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställs att endast normalvärdet får justeras för indirekt skatt och vid de omständigheter som beskrivs i den artikeln, vilka inte råder i det här fallet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(50)

Det hävdades också att den metod som användes för att ta indirekt skatt med i beräkningen skilde sig från den metod som används i andra fall och att momsen på exportförsäljningen skulle ha dragits av från exportpriset. Det ska noteras att det i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställs att endast normalvärdet får justeras för indirekt skatt och vid de omständigheter som beskrivs i den artikeln, vilka inte råder i det här fallet. Påståendet avvisades därför.

6.   Dumpningsmarginal

6.1   För företaget med individuell behandling

| (51) | Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes genom att man jämförde de vägda genomsnittliga exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer med det jämförbara landets respektive normalvärde enligt ovan. |
| --- | --- |

(51)

Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes genom att man jämförde de vägda genomsnittliga exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer med det jämförbara landets respektive normalvärde enligt ovan.

| (52) | Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns före tull, är 16,3 %. |
| --- | --- |

(52)

Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns före tull, är 16,3 %.

6.2   För alla övriga exportörer/tillverkare

| (53) | Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra icke-samarbetsvilliga exportörer/tillverkare i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen genom att en jämförelse gjordes mellan det genomsnittliga importvärdet för kisel från Kina enligt Eurostats uppgifter, justerat efter uteslutande av försäljning från företaget med individuell behandling, och normalvärdet för det jämförbara landet enligt ovan. |
| --- | --- |

(53)

Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra icke-samarbetsvilliga exportörer/tillverkare i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen genom att en jämförelse gjordes mellan det genomsnittliga importvärdet för kisel från Kina enligt Eurostats uppgifter, justerat efter uteslutande av försäljning från företaget med individuell behandling, och normalvärdet för det jämförbara landet enligt ovan.

| (54) | En part hävdade att nivån av samarbete inte bedömdes korrekt, eftersom en samarbetande exportör hade exporterat avsevärda kvantiteter kisel till unionen. Under de omständigheterna hävdades det att informationen från exportören skulle ha använts för att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen så som det gjordes i den översyn som nämnts i skäl 1. Påståendena måste avvisas eftersom priserna som detta företag tog ut av sitt närstående företag i unionen inte visade sig vara marknadsmässiga. |
| --- | --- |

(54)

En part hävdade att nivån av samarbete inte bedömdes korrekt, eftersom en samarbetande exportör hade exporterat avsevärda kvantiteter kisel till unionen. Under de omständigheterna hävdades det att informationen från exportören skulle ha använts för att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen så som det gjordes i den översyn som nämnts i skäl 1. Påståendena måste avvisas eftersom priserna som detta företag tog ut av sitt närstående företag i unionen inte visade sig vara marknadsmässiga.

| (55) | Alternativt påstods det att de uppgifter som lämnats av de samarbetande importörerna skulle ha använts för att avgöra den landsomfattande dumpningsmarginalen. Som nämns i skäl 54 skedde en stor del av dessa samarbetsvilliga parters import inte under marknadsmässiga förhållanden och priserna ansågs därför vara otillförlitliga. Den återstående importen ansågs inte tillräckligt representativ volymmässigt för att ligga till grund för den landsomfattande tullen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(55)

Alternativt påstods det att de uppgifter som lämnats av de samarbetande importörerna skulle ha använts för att avgöra den landsomfattande dumpningsmarginalen. Som nämns i skäl 54 skedde en stor del av dessa samarbetsvilliga parters import inte under marknadsmässiga förhållanden och priserna ansågs därför vara otillförlitliga. Den återstående importen ansågs inte tillräckligt representativ volymmässigt för att ligga till grund för den landsomfattande tullen. Påståendet avvisades därför.

| (56) | Efter meddelandet togs hänsyn till kommentarer som tagits emot beträffande produktmixen med normalvärde när den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes. Jämförelsen gjordes därför med de uppgifter som de samarbetsvilliga importörerna lämnat in angående produkttyper. |
| --- | --- |

(56)

Efter meddelandet togs hänsyn till kommentarer som tagits emot beträffande produktmixen med normalvärde när den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes. Jämförelsen gjordes därför med de uppgifter som de samarbetsvilliga importörerna lämnat in angående produkttyper.

| (57) | Mot bakgrund av detta uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 19,0 % av priset cif vid unionens gräns före tull. |
| --- | --- |

(57)

Mot bakgrund av detta uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 19,0 % av priset cif vid unionens gräns före tull.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR OCH SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER

1.   De förändrade omständigheternas bestående karaktär

| (58) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

| (59) | För att undersöka huruvida nivån på dumpningsmarginalen under översynsperioden är av varaktig karaktär har exportprisernas utveckling och normalvärdet studerats. |
| --- | --- |

(59)

För att undersöka huruvida nivån på dumpningsmarginalen under översynsperioden är av varaktig karaktär har exportprisernas utveckling och normalvärdet studerats.

| (60) | Det ska först noteras att den dumpningsnivå som konstaterades vid den senaste översynen (7), det vill säga 12,5 %, ligger närmare nivån i det aktuella förfarandet än den befintliga nivån av åtgärder. |
| --- | --- |

(60)

Det ska först noteras att den dumpningsnivå som konstaterades vid den senaste översynen (7), det vill säga 12,5 %, ligger närmare nivån i det aktuella förfarandet än den befintliga nivån av åtgärder.

| (61) | När det gäller exportpriserna efter översynsperioden visar Eurostats uppgifter att de har sjunkit med cirka 15 % under de första nio månaderna år 2009. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller exportpriserna efter översynsperioden visar Eurostats uppgifter att de har sjunkit med cirka 15 % under de första nio månaderna år 2009.

| (62) | När det gäller normalvärdet visade undersökningen att normalvärdet hade sjunkit med liknande andelar under samma period. Dumpningsmarginalen för export av kisel under de första nio månaderna år 2009 skulle följaktligen ligga på ungefär samma nivå som under översynsperioden. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller normalvärdet visade undersökningen att normalvärdet hade sjunkit med liknande andelar under samma period. Dumpningsmarginalen för export av kisel under de första nio månaderna år 2009 skulle följaktligen ligga på ungefär samma nivå som under översynsperioden.

| (63) | Av ovanstående framgår det att de kinesiska exportpriserna ligger närmare världspriserna än när åtgärderna ursprungligen vidtogs (8). |
| --- | --- |

(63)

Av ovanstående framgår det att de kinesiska exportpriserna ligger närmare världspriserna än när åtgärderna ursprungligen vidtogs (8).

| (64) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att dumpningsnivån som påvisades under översynsperioden är av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(64)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att dumpningsnivån som påvisades under översynsperioden är av bestående karaktär.

2.   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter på de nivåer som konstaterats i interimsöversynen

| (65) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta på den nivå som konstaterades i interimsöversynen om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta på den nivå som konstaterades i interimsöversynen om åtgärderna upphävdes.

| (66) | När det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes produktionens och produktionskapacitetens utveckling liksom den sannolika utvecklingen av exportförsäljningen till Europeiska unionen och till andra marknader i tredjeländer. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes produktionens och produktionskapacitetens utveckling liksom den sannolika utvecklingen av exportförsäljningen till Europeiska unionen och till andra marknader i tredjeländer.

3.   Produktionskapacitet, produktionsvolym och förbrukning i Kina

| (67) | Det var nödvändigt att beräkna den totala produktionskapaciteten för kisel i Kina. Medan den statistik (9) som tillhandahölls av de berörda parterna visade en total kapacitet på 2,2 miljoner ton år 2008, visade undersökningen att denna siffra var beräknad för högt, eftersom den inte tog hänsyn till ett betydande antal nedläggningar av smältugnar (till exempel på grund omstrukturering av kiselindustrin, den ekonomiska krisen och jordbävningen i Sichuanprovinsen år 2008), och den tog inte heller hänsyn till den ojämna energiförsörjningen i vissa regioner, vilken faktiskt ledde till en lägre kapacitet än den som registrerats i den tillgängliga statistiken. Efter lämpliga justeringar uppskattades därför den faktiska produktionskapaciteten till cirka 1,5 miljoner ton, vilket motsvarade en ökning på minst 25 % jämfört med kapaciteten år 2002 (undersökningsperioden i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1) då den uppskattades till mellan 600 000 och 1,2 miljoner ton (10). |
| --- | --- |

(67)

Det var nödvändigt att beräkna den totala produktionskapaciteten för kisel i Kina. Medan den statistik (9) som tillhandahölls av de berörda parterna visade en total kapacitet på 2,2 miljoner ton år 2008, visade undersökningen att denna siffra var beräknad för högt, eftersom den inte tog hänsyn till ett betydande antal nedläggningar av smältugnar (till exempel på grund omstrukturering av kiselindustrin, den ekonomiska krisen och jordbävningen i Sichuanprovinsen år 2008), och den tog inte heller hänsyn till den ojämna energiförsörjningen i vissa regioner, vilken faktiskt ledde till en lägre kapacitet än den som registrerats i den tillgängliga statistiken. Efter lämpliga justeringar uppskattades därför den faktiska produktionskapaciteten till cirka 1,5 miljoner ton, vilket motsvarade en ökning på minst 25 % jämfört med kapaciteten år 2002 (undersökningsperioden i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1) då den uppskattades till mellan 600 000 och 1,2 miljoner ton (10).

| (68) | EUSMET hävdade att de hade lämnat en detaljerad beräkning av produktionskapaciteten i Kina med hjälp av en driftsgrad på 40 %. Den uppskattade kapaciteten uppgick till 1,16 miljoner ton. Påståendet visade sig emellertid vara ogrundat i synnerhet som inget styrkande dokument framlades beträffande den använda driftsgraden. Den driftsgrad som kommissionen använde härrör från kontrollerade uppgifter som lämnats av de viktigaste samarbetande tillverkarna i Kina och ansågs därför vara den mest tillförlitliga informationen som fanns tillhands i detta avseende. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(68)

EUSMET hävdade att de hade lämnat en detaljerad beräkning av produktionskapaciteten i Kina med hjälp av en driftsgrad på 40 %. Den uppskattade kapaciteten uppgick till 1,16 miljoner ton. Påståendet visade sig emellertid vara ogrundat i synnerhet som inget styrkande dokument framlades beträffande den använda driftsgraden. Den driftsgrad som kommissionen använde härrör från kontrollerade uppgifter som lämnats av de viktigaste samarbetande tillverkarna i Kina och ansågs därför vara den mest tillförlitliga informationen som fanns tillhands i detta avseende. Påståendet måste därför avvisas.

| (69) | Samma part hävdade också att smältugnar som motsvarade samma eller en viss lägre kapacitetströskel skulle läggas ned till följd av ett regeringsbeslut som skulle minska Kinas totala kapacitet ytterligare. Undersökningen visade emellertid att regeringens strategi inte gällde hela Kina. EUSMET lade inte fram några dokument som visade hur många smältugnar som var berörda och hur den totala kapaciteten påverkades. Undersökningen visade inte heller någon markant minskning av kapaciteten på grund av detta. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(69)

Samma part hävdade också att smältugnar som motsvarade samma eller en viss lägre kapacitetströskel skulle läggas ned till följd av ett regeringsbeslut som skulle minska Kinas totala kapacitet ytterligare. Undersökningen visade emellertid att regeringens strategi inte gällde hela Kina. EUSMET lade inte fram några dokument som visade hur många smältugnar som var berörda och hur den totala kapaciteten påverkades. Undersökningen visade inte heller någon markant minskning av kapaciteten på grund av detta. Påståendet måste därför avvisas.

| (70) | EUSMET anförde vidare att produktionskapaciteten skulle ligga nära Kinas försäljningsvolym år 2008, det vill säga 960 000 ton, men de styrkte inte påståendet med bevis. Dessutom påverkade olika faktorer försäljningsvolymen (såsom produktion för lagerhållning, tillgång på råvara och logistikproblem på grund av olympiaden), och det ansågs därför att försäljningsvolymen inte kan anses vara densamma som produktionskapaciteten. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(70)

EUSMET anförde vidare att produktionskapaciteten skulle ligga nära Kinas försäljningsvolym år 2008, det vill säga 960 000 ton, men de styrkte inte påståendet med bevis. Dessutom påverkade olika faktorer försäljningsvolymen (såsom produktion för lagerhållning, tillgång på råvara och logistikproblem på grund av olympiaden), och det ansågs därför att försäljningsvolymen inte kan anses vara densamma som produktionskapaciteten. Påståendet måste därför avvisas.

| (71) | När det gäller produktionsvolymen kisel visade undersökningen, på grundval av den information som fanns tillgänglig, att produktionsvolymen ökade signifikant med 79 % från 535 000 ton år 2002 till 960 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades därför lågt räknat till cirka 540 000 ton under översynsperioden, vilket ligger nära den totala förbrukningen i EU under översynsperioden och utgjorde nästan den dubbla inhemska förbrukningen av kisel i Kina under samma period (se skäl 72). |
| --- | --- |

(71)

När det gäller produktionsvolymen kisel visade undersökningen, på grundval av den information som fanns tillgänglig, att produktionsvolymen ökade signifikant med 79 % från 535 000 ton år 2002 till 960 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades därför lågt räknat till cirka 540 000 ton under översynsperioden, vilket ligger nära den totala förbrukningen i EU under översynsperioden och utgjorde nästan den dubbla inhemska förbrukningen av kisel i Kina under samma period (se skäl 72).

| (72) | Undersökningen visade samtidigt att förbrukningen i Kina, vilken utgjorde cirka 280 000 ton under översynsperioden, förmodligen kommer att öka de kommande åren, vilket anges i skäl 73. Ökningen av förbrukningen ska ses som en kombination av faktorer och politiska åtgärder i kiselindustrin och senare led i produktionskedjan. Industrin i senare led i produktionskedjan i Kina växer, och flera investeringar har gjorts och planeras inom en snar framtid för att tillgodose det växande behovet av produkter i senare led i produktionskedjan. De kinesiska myndigheterna har dessutom infört importrestriktioner för flera källor (t.ex. Tyskland, Förenade kungariket, Japan och Förenta staterna) när det gäller en viktig produkt i senare led i produktionskedjan (siloxan) som hämtades i betydande kvantiteter från dessa länder. |
| --- | --- |

(72)

Undersökningen visade samtidigt att förbrukningen i Kina, vilken utgjorde cirka 280 000 ton under översynsperioden, förmodligen kommer att öka de kommande åren, vilket anges i skäl 73. Ökningen av förbrukningen ska ses som en kombination av faktorer och politiska åtgärder i kiselindustrin och senare led i produktionskedjan. Industrin i senare led i produktionskedjan i Kina växer, och flera investeringar har gjorts och planeras inom en snar framtid för att tillgodose det växande behovet av produkter i senare led i produktionskedjan. De kinesiska myndigheterna har dessutom infört importrestriktioner för flera källor (t.ex. Tyskland, Förenade kungariket, Japan och Förenta staterna) när det gäller en viktig produkt i senare led i produktionskedjan (siloxan) som hämtades i betydande kvantiteter från dessa länder.

| (73) | Medan det är svårt att exakt uppskatta påverkan från de politiska åtgärderna och omstruktureringen av kiselindustrin uppgav flera berörda parter att efterfrågan i Kina skulle komma upp i cirka 580 000 ton före slutet av år 2011. Denna uppskattning ansågs vara rimlig. |
| --- | --- |

(73)

Medan det är svårt att exakt uppskatta påverkan från de politiska åtgärderna och omstruktureringen av kiselindustrin uppgav flera berörda parter att efterfrågan i Kina skulle komma upp i cirka 580 000 ton före slutet av år 2011. Denna uppskattning ansågs vara rimlig.

| (74) | Om man ser till den ovannämnda prognosen för efterfrågan på hemmamarknaden och även om Kinas export till andra marknader kom upp i samma höga nivåer som år 2008 (se skäl 79) skulle ändå överkapaciteten vara betydande (cirka 240 000 ton år 2011). Det ska också noteras att, om den pågående omstruktureringen fortsätter, kommer inte bara efterfrågan att öka i Kina, utan även produktionskapaciteten och produktionsvolymerna. |
| --- | --- |

(74)

Om man ser till den ovannämnda prognosen för efterfrågan på hemmamarknaden och även om Kinas export till andra marknader kom upp i samma höga nivåer som år 2008 (se skäl 79) skulle ändå överkapaciteten vara betydande (cirka 240 000 ton år 2011). Det ska också noteras att, om den pågående omstruktureringen fortsätter, kommer inte bara efterfrågan att öka i Kina, utan även produktionskapaciteten och produktionsvolymerna.

| (75) | Beträffande den sannolika ökningen av produktionskapaciteten i Kina lämnade EUSMET information om flera planerade kiselproduktionsanläggningar och hävdade att de flesta av dessa anläggningar aldrig kommer att färdigställas. Påståendet baserades dock endast på kommentarer från deras medlemmar och underbyggdes inte. De hävdade också att om den kinesiska produktionskapaciteten förmodligen kommer att öka är det huvudsakligen på grund av ett projekt som planeras av en unionstillverkare, vilket skulle öka Kinas produktionskapacitet med 100 000 miljoner ton per år. Informationen som lämnades av EUSMET var inte underbyggd, och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(75)

Beträffande den sannolika ökningen av produktionskapaciteten i Kina lämnade EUSMET information om flera planerade kiselproduktionsanläggningar och hävdade att de flesta av dessa anläggningar aldrig kommer att färdigställas. Påståendet baserades dock endast på kommentarer från deras medlemmar och underbyggdes inte. De hävdade också att om den kinesiska produktionskapaciteten förmodligen kommer att öka är det huvudsakligen på grund av ett projekt som planeras av en unionstillverkare, vilket skulle öka Kinas produktionskapacitet med 100 000 miljoner ton per år. Informationen som lämnades av EUSMET var inte underbyggd, och påståendet avvisades därför.

| (76) | I detta avseende hävdade EUSMET att den inhemska förbrukningen i Kina hade ökat betydligt snabbare än produktionen och att den skulle fortsätta att öka. Produktionsvolymen i Kina kan alltså inte i tillräckligt hög grad tillgodose efterfrågan på hemmamarknaden i Kina. Såsom angetts ovan råder det ingen tvekan om att efterfrågan på hemmamarknaden i Kina kommer att öka i framtiden. Ovan anges emellertid också att resultatet av undersökningen inte bekräftar EUSMET:s påståenden. EUSMET angav varken hur stor ökningen av efterfrågan skulle bli eller hur stora de framtida produktionsvolymerna i Kina skulle vara, och de lämnade ingen annan information eller bevisning till stöd för sitt påstående, vilket därför inte kunde beaktas. |
| --- | --- |

(76)

I detta avseende hävdade EUSMET att den inhemska förbrukningen i Kina hade ökat betydligt snabbare än produktionen och att den skulle fortsätta att öka. Produktionsvolymen i Kina kan alltså inte i tillräckligt hög grad tillgodose efterfrågan på hemmamarknaden i Kina. Såsom angetts ovan råder det ingen tvekan om att efterfrågan på hemmamarknaden i Kina kommer att öka i framtiden. Ovan anges emellertid också att resultatet av undersökningen inte bekräftar EUSMET:s påståenden. EUSMET angav varken hur stor ökningen av efterfrågan skulle bli eller hur stora de framtida produktionsvolymerna i Kina skulle vara, och de lämnade ingen annan information eller bevisning till stöd för sitt påstående, vilket därför inte kunde beaktas.

4.   Volym och pris för import från Kina till EU och marknader i andra tredjeländer

| (77) | Under skadeundersökningsperioden ökade Kinas export till EU med 113 % trots de åtgärder som var i kraft. Vad beträffar priserna visade det sig att de, trots en ökande tendens under översynsperioden, var längre än EU-industrins försäljningspriser i EU under hela perioden. Såsom angetts i skälen 54 och 62 låg exportpriserna på kisel till EU också på avsevärt dumpade nivåer både under och efter översynsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Under skadeundersökningsperioden ökade Kinas export till EU med 113 % trots de åtgärder som var i kraft. Vad beträffar priserna visade det sig att de, trots en ökande tendens under översynsperioden, var längre än EU-industrins försäljningspriser i EU under hela perioden. Såsom angetts i skälen 54 och 62 låg exportpriserna på kisel till EU också på avsevärt dumpade nivåer både under och efter översynsperioden.

| (78) | Prisnivån i EU var fortfarande högre än på marknaden i andra tredjeländer. Detta förklarar till en del de kinesiska exportörernas stora intresse för unionsmarknaden trots de antidumpningsåtgärder som var i kraft. Det ska i detta sammanhang noteras att kinesiska exportörer kringgick antidumpningsåtgärderna genom omlastning via Sydkorea (11), vilket ytterligare stärker slutsatsen att de kinesiska exportörerna är mycket intresserade av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(78)

Prisnivån i EU var fortfarande högre än på marknaden i andra tredjeländer. Detta förklarar till en del de kinesiska exportörernas stora intresse för unionsmarknaden trots de antidumpningsåtgärder som var i kraft. Det ska i detta sammanhang noteras att kinesiska exportörer kringgick antidumpningsåtgärderna genom omlastning via Sydkorea (11), vilket ytterligare stärker slutsatsen att de kinesiska exportörerna är mycket intresserade av unionsmarknaden.

5.   Volym och priser för kinesisk export till tredjeländer

| (79) | Den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer var betydande och översteg de volymer som exporterades till Europeiska unionen. Det ska emellertid också noteras att priserna fob till tredjeländer i genomsnitt var mellan 4 % och 14 % lägre än exportpriserna till EU år 2008 och de första nio månaderna år 2009 (12). |
| --- | --- |

(79)

Den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer var betydande och översteg de volymer som exporterades till Europeiska unionen. Det ska emellertid också noteras att priserna fob till tredjeländer i genomsnitt var mellan 4 % och 14 % lägre än exportpriserna till EU år 2008 och de första nio månaderna år 2009 (12).

| (80) | EUSMET hävdade att det i kommissionens resultat, som visade högre genomsnittliga exportpriser till unionen, inte togs hänsyn till produktmixen på andra marknader. Det ska noteras att EUSMET inte framlade bevis till stöd för påståendet. De lämnade ingen information eller förklaring till i vilken utsträckning produktmixen av export till andra tredjeländer faktiskt skulle vara en annan. De bevis som lämnades beträffande skillnader i pris mellan olika produkttyper gällde dessutom bara EU-marknaden och en period som till stor del inföll före översynsperioden, det vill säga 2001–2002. Det kunde därför inte anses vara ett tillräckligt exakt underlag för att avgöra skillnader i pris mellan produkttyper under och efter översynsperioden. Den information som fanns tillgänglig beträffande översynsperioden ändrade i varje fall inte slutsatserna i skäl 79. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(80)

EUSMET hävdade att det i kommissionens resultat, som visade högre genomsnittliga exportpriser till unionen, inte togs hänsyn till produktmixen på andra marknader. Det ska noteras att EUSMET inte framlade bevis till stöd för påståendet. De lämnade ingen information eller förklaring till i vilken utsträckning produktmixen av export till andra tredjeländer faktiskt skulle vara en annan. De bevis som lämnades beträffande skillnader i pris mellan olika produkttyper gällde dessutom bara EU-marknaden och en period som till stor del inföll före översynsperioden, det vill säga 2001–2002. Det kunde därför inte anses vara ett tillräckligt exakt underlag för att avgöra skillnader i pris mellan produkttyper under och efter översynsperioden. Den information som fanns tillgänglig beträffande översynsperioden ändrade i varje fall inte slutsatserna i skäl 79. Påståendet avvisades därför.

| (81) | Med undantag av Förenta staterna, som skyddas av höga antidumpningstullar (139,49 %) mot kisel med ursprung i Kina, hade den kinesiska exporten fritt tillträde till andra viktiga marknader i tredjeländer. |
| --- | --- |

(81)

Med undantag av Förenta staterna, som skyddas av höga antidumpningstullar (139,49 %) mot kisel med ursprung i Kina, hade den kinesiska exporten fritt tillträde till andra viktiga marknader i tredjeländer.

| (82) | EUSMET hävdade att den asiatiska marknaden skulle vara huvuddestinationen för kinesisk kisel och att tillväxten på marknaderna i Japan och Korea skulle bli betydande. Att Asien är huvuddestinationen för kinesisk kisel bestrids inte. Trots att förbrukningen kanske ökar på marknaden i Japan och Sydkorea de kommande åren väntas dock denna ökning inte bli så stor att den kan ta emot den betydande kinesiska överkapaciteten. Dessutom har undersökningen visat att den japanska marknaden, som är Kinas viktigaste exportmarknad, är mättad med kinesisk kisel. |
| --- | --- |

(82)

EUSMET hävdade att den asiatiska marknaden skulle vara huvuddestinationen för kinesisk kisel och att tillväxten på marknaderna i Japan och Korea skulle bli betydande. Att Asien är huvuddestinationen för kinesisk kisel bestrids inte. Trots att förbrukningen kanske ökar på marknaden i Japan och Sydkorea de kommande åren väntas dock denna ökning inte bli så stor att den kan ta emot den betydande kinesiska överkapaciteten. Dessutom har undersökningen visat att den japanska marknaden, som är Kinas viktigaste exportmarknad, är mättad med kinesisk kisel.

| (83) | EUSMET hävdade att utbudsmönstren för användarna i den kemiska industrin inte skulle påverkas om åtgärderna tilläts upphöra. Detta påstående bekräftades dock inte genom undersökningen, eftersom olika användare (i kemiindustrin och i aluminiumindustrin) uppgav att de faktiskt skulle köpa större kvantiteter från Kina om åtgärderna tilläts upphöra. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(83)

EUSMET hävdade att utbudsmönstren för användarna i den kemiska industrin inte skulle påverkas om åtgärderna tilläts upphöra. Detta påstående bekräftades dock inte genom undersökningen, eftersom olika användare (i kemiindustrin och i aluminiumindustrin) uppgav att de faktiskt skulle köpa större kvantiteter från Kina om åtgärderna tilläts upphöra. Påståendet avvisades därför.

| (84) | Med hänsyn till det ovanstående förväntas Kinas outnyttjade kapacitet att gå till EU-marknaden, om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(84)

Med hänsyn till det ovanstående förväntas Kinas outnyttjade kapacitet att gå till EU-marknaden, om åtgärderna upphör att gälla.

| (85) | Om man utgår från att importen till EU var dumpad under översynsperioden är det mycket sannolikt att dumpningen också kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta bekräftas av utvecklingen efter översynsperioden, då importen av kisel från Kina fortsatte att ligga på en prisnivå som var lägre än under översynsperioden (se skäl 131). |
| --- | --- |

(85)

Om man utgår från att importen till EU var dumpad under översynsperioden är det mycket sannolikt att dumpningen också kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta bekräftas av utvecklingen efter översynsperioden, då importen av kisel från Kina fortsatte att ligga på en prisnivå som var lägre än under översynsperioden (se skäl 131).

6.   Sammanfattning

| (86) | Undersökningen visade att exportvolymerna för den berörda produkten till EU ökade signifikant under skadeundersökningsperioden och att den konstaterade dumpningsnivån för denna import var betydande under översynsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Undersökningen visade att exportvolymerna för den berörda produkten till EU ökade signifikant under skadeundersökningsperioden och att den konstaterade dumpningsnivån för denna import var betydande under översynsperioden.

| (87) | Med tanke på den outnyttjade kapaciteten i Kina under översynsperioden och trots den ökande efterfrågan på hemmamarknaden är det mycket sannolikt att stora kvantiteter kisel kommer att exporteras till EU till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla. Hemmamarknaden i Kina kommer inte att kunna ta hand om den outnyttjade kapaciteten, och EU-marknaden är den enda betydande marknaden dit outnyttjad kapacitet skulle kunna exporteras. EU-marknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom de priser som tas ut av kunderna i EU i genomsnitt är högre än de priser som tas ut av kunderna i tredjeländer. De kinesiska exportörernas intresse för EU-marknaden bekräftas också av att åtgärderna tidigare kringgicks. |
| --- | --- |

(87)

Med tanke på den outnyttjade kapaciteten i Kina under översynsperioden och trots den ökande efterfrågan på hemmamarknaden är det mycket sannolikt att stora kvantiteter kisel kommer att exporteras till EU till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla. Hemmamarknaden i Kina kommer inte att kunna ta hand om den outnyttjade kapaciteten, och EU-marknaden är den enda betydande marknaden dit outnyttjad kapacitet skulle kunna exporteras. EU-marknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom de priser som tas ut av kunderna i EU i genomsnitt är högre än de priser som tas ut av kunderna i tredjeländer. De kinesiska exportörernas intresse för EU-marknaden bekräftas också av att åtgärderna tidigare kringgicks.

| (88) | Därför dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

(88)

Därför dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta.

E.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (89) | De tre sökande unionstillverkarna besvarade frågeformulären och samarbetade fullt ut i undersökningen. Sökandenas produktion utgör unionens totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

De tre sökande unionstillverkarna besvarade frågeformulären och samarbetade fullt ut i undersökningen. Sökandenas produktion utgör unionens totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

F.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Inledande anmärkning

| (90) | Det var nödvändigt att indexera specifika uppgifter beträffande unionsindustrin och förbrukning i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, eftersom unionsindustrin bara har tre tillverkare, av vilka två hör till samma grupp. Eurostats uppgifter måste justeras för att ta hänsyn till uppgifter för vilka medlemsstater hade begärt konfidentiell behandling beträffande importen av kisel, och de måste därför också indexeras. |
| --- | --- |

(90)

Det var nödvändigt att indexera specifika uppgifter beträffande unionsindustrin och förbrukning i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, eftersom unionsindustrin bara har tre tillverkare, av vilka två hör till samma grupp. Eurostats uppgifter måste justeras för att ta hänsyn till uppgifter för vilka medlemsstater hade begärt konfidentiell behandling beträffande importen av kisel, och de måste därför också indexeras.

2.   Förbrukningen i EU

Tabell 1

Förbrukningen i EU (baserad på försäljningsvolym)

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 115 | 118 | 121 |
| Förändring från föregående år | — | 15 % | 3 % | 3 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin och justerad statistik från Eurostat. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

115

118

121

Förändring från föregående år

—

15 %

3 %

3 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin och justerad statistik från Eurostat.

| (91) | Unionens förbrukning baserades på den sammantagna volymen av unionsindustrins försäljning i unionen och volymen av import från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(91)

Unionens förbrukning baserades på den sammantagna volymen av unionsindustrins försäljning i unionen och volymen av import från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter.

| (92) | Utifrån detta och såsom visas i tabell 1 ovan ökade unionens förbrukning signifikant under skadeundersökningsperioden, det vill säga med 21 %. |
| --- | --- |

(92)

Utifrån detta och såsom visas i tabell 1 ovan ökade unionens förbrukning signifikant under skadeundersökningsperioden, det vill säga med 21 %.

3.   Volym, marknadsandel och priser för import från Kina

Tabell 2

Import från Kina utifrån volym, marknadsandel och importpris

| Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | 100 | 183 | 168 | 213 |
| Marknadsandel | 100 | 159 | 143 | 176 |
| Importpris cif EUR/ton | 100 | 106 | 120 | 188 |
| Källa: Justerad statistik från Eurostat. |

Index

2005

2006

2007

ÖP

Importvolym

100

183

168

213

Marknadsandel

100

159

143

176

Importpris cif EUR/ton

100

106

120

188

Källa: Justerad statistik från Eurostat.

| (93) | Importvolymerna från Kina ökade med 113 % under skadeundersökningsperioden, medan förbrukningen i unionen ökade med 21 %. I siffrorna ingår import av kisel från Sydkorea, eftersom åtgärderna år 2007 utökades till det landet efter ett förfarande beträffande kringgående. Trots antidumpningsåtgärderna som var i kraft ökade Kinas marknadsandel med 76 procentenheter under skadeundersökningsperioden, och den är betydligt större än marknadsandelen på 3,9 % år 2002, det vill säga översynsperioden vid den förra undersökningen. Den största delen, det vill säga cirka 90 % av de kvantiteter som importerades från Kina, skedde emellertid enligt förfarandet för aktiv förädling med uppskjuten betalning av tull. |
| --- | --- |

(93)

Importvolymerna från Kina ökade med 113 % under skadeundersökningsperioden, medan förbrukningen i unionen ökade med 21 %. I siffrorna ingår import av kisel från Sydkorea, eftersom åtgärderna år 2007 utökades till det landet efter ett förfarande beträffande kringgående. Trots antidumpningsåtgärderna som var i kraft ökade Kinas marknadsandel med 76 procentenheter under skadeundersökningsperioden, och den är betydligt större än marknadsandelen på 3,9 % år 2002, det vill säga översynsperioden vid den förra undersökningen. Den största delen, det vill säga cirka 90 % av de kvantiteter som importerades från Kina, skedde emellertid enligt förfarandet för aktiv förädling med uppskjuten betalning av tull.

| (94) | De genomsnittliga importpriserna från Kina steg med 88 % under skadeundersökningsperioden. Den största prisökningen inträffade emellertid mellan år 2007 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(94)

De genomsnittliga importpriserna från Kina steg med 88 % under skadeundersökningsperioden. Den största prisökningen inträffade emellertid mellan år 2007 och översynsperioden.

| (95) | Unionsindustrins genomsnittliga pris fritt fabrik jämfördes med Kinas genomsnittliga importpriser cif unionens gräns. Priserna härleddes ur justerade siffror från Eurostat och inkluderade kostnader efter import, tull och antidumpningstull. Jämförelsen visade att de kinesiska importpriserna inte var lägre än unionsindustrins försäljningspriser under översynsperioden. I de genomsnittliga kinesiska importpriserna ingick också försäljningen av kinesisk kisel som var avsedd för aktiv förädling. Det ska också noteras att priserna för kisel avsedd för aktiv förädling, vilken utgjorde den största delen av Kinas import, visade sig i genomsnitt vara 15 % högre under översynsperioden än priserna för kisel för fri omsättning. |
| --- | --- |

(95)

Unionsindustrins genomsnittliga pris fritt fabrik jämfördes med Kinas genomsnittliga importpriser cif unionens gräns. Priserna härleddes ur justerade siffror från Eurostat och inkluderade kostnader efter import, tull och antidumpningstull. Jämförelsen visade att de kinesiska importpriserna inte var lägre än unionsindustrins försäljningspriser under översynsperioden. I de genomsnittliga kinesiska importpriserna ingick också försäljningen av kinesisk kisel som var avsedd för aktiv förädling. Det ska också noteras att priserna för kisel avsedd för aktiv förädling, vilken utgjorde den största delen av Kinas import, visade sig i genomsnitt vara 15 % högre under översynsperioden än priserna för kisel för fri omsättning.

| (96) | På grundval av ovanstående konstaterades att om inga åtgärder hade varit i kraft skulle de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av ovanstående konstaterades att om inga åtgärder hade varit i kraft skulle de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % lägre än unionsindustrins priser.

4.   Volym, marknadsandel och priser för import från andra tredjeländer

Tabell 3

Import från andra tredjeländer (volym)

| Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | 100 | 114 | 100 | 113 |
| Brasilien | 100 | 113 | 123 | 93 |
| Ryssland | 100 | 39 | 114 | 116 |
| Bosnien och Hercegovina | 100 | 202 | 165 | 174 |
| Andra tredjeländer | 100 | 110 | 101 | 118 |
| Totalt | 100 | 112 | 112 | 110 |
| Marknadsandel | 100 | 97 | 95 | 91 |
| Källa: Eurostat. |

Index

2005

2006

2007

ÖP

Norge

100

114

100

113

Brasilien

100

113

123

93

Ryssland

100

39

114

116

Bosnien och Hercegovina

100

202

165

174

Andra tredjeländer

100

110

101

118

Totalt

100

112

112

110

Marknadsandel

100

97

95

91

Källa: Eurostat.

Tabell 4

Import från andra tredjeländer (genomsnittliga priser)

| Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | 100 | 93 | 101 | 128 |
| Brasilien | 100 | 98 | 108 | 149 |
| Ryssland | 100 | 130 | 116 | 170 |
| Bosnien och Hercegovina | 100 | 102 | 116 | 163 |
| Andra tredjeländer | 100 | 112 | 116 | 119 |
| Totalt | 100 | 100 | 108 | 145 |
| Källa: Eurostat. |

Index

2005

2006

2007

ÖP

Norge

100

93

101

128

Brasilien

100

98

108

149

Ryssland

100

130

116

170

Bosnien och Hercegovina

100

102

116

163

Andra tredjeländer

100

112

116

119

Totalt

100

100

108

145

Källa: Eurostat.

| (97) | Medan de totala importvolymerna av kisel från andra tredjeländer än Kina och Sydkorea ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden, minskade marknadsandelen för denna import med nio procentenheter under översynsperioden. De största exportörerna till unionen var Brasilien, Norge och Ryssland, medan Bosnien och Hercegovina var en ny försörjningskälla. |
| --- | --- |

(97)

Medan de totala importvolymerna av kisel från andra tredjeländer än Kina och Sydkorea ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden, minskade marknadsandelen för denna import med nio procentenheter under översynsperioden. De största exportörerna till unionen var Brasilien, Norge och Ryssland, medan Bosnien och Hercegovina var en ny försörjningskälla.

| (98) | Priserna för import från dessa länder ökade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De var i genomsnitt 15 % högre än de kinesiska priserna utom under översynsperioden, då de var 5 % lägre. |
| --- | --- |

(98)

Priserna för import från dessa länder ökade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De var i genomsnitt 15 % högre än de kinesiska priserna utom under översynsperioden, då de var 5 % lägre.

5.   EU-industrins ekonomiska situation

5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande i EU

| Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 100 | 94 | 108 | 107 |
| Förändring från föregående år | — | –6 % | 14 % | 0 % |
| Produktions- kapacitet | 100 | 102 | 112 | 114 |
| Förändring från föregående år | — | 2 % | 11 % | 2 % |
| Kapacitets- utnyttjande | 100 | 92 | 96 | 94 |
| Förändring från föregående år | — | –8 % | 3 % | –2 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin. |

Index

2005

2006

2007

ÖP

Produktion

100

94

108

107

Förändring från föregående år

—

–6 %

14 %

0 %

Produktions- kapacitet

100

102

112

114

Förändring från föregående år

—

2 %

11 %

2 %

Kapacitets- utnyttjande

100

92

96

94

Förändring från föregående år

—

–8 %

3 %

–2 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin.

| (99) | Unionsindustrins produktion ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet ökade totalt med 14 % under skadeundersökningsperioden som ett resultat av investeringar. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 6 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ska ses mot bakgrund av den betydande ökningen på 21 % av unionens förbrukning under samma period. |
| --- | --- |

(99)

Unionsindustrins produktion ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet ökade totalt med 14 % under skadeundersökningsperioden som ett resultat av investeringar. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 6 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ska ses mot bakgrund av den betydande ökningen på 21 % av unionens förbrukning under samma period.

5.2   Lager

Tabell 6

Lager

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 82 | 82 |
| Förändring från föregående år | — | –9 % | –9 % | 0 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

91

82

82

Förändring från föregående år

—

–9 %

–9 %

0 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (100) | Lagren minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på hög efterfrågan, särskilt under år 2007 och under översynsperioden, vilka var ovanligt gynnsamma perioder i konjunkturcykeln. Lagren år 2005 utgjorde cirka 27 % av unionsindustrins försäljningsvolym i EU, medan de minskade till 19 % av försäljningsvolymen i EU under översynsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Lagren minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på hög efterfrågan, särskilt under år 2007 och under översynsperioden, vilka var ovanligt gynnsamma perioder i konjunkturcykeln. Lagren år 2005 utgjorde cirka 27 % av unionsindustrins försäljningsvolym i EU, medan de minskade till 19 % av försäljningsvolymen i EU under översynsperioden.

5.3   Försäljning, marknadsandel och priser

Tabell 7

Försäljningsvolym och försäljningsvärden

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i volym (index) | 100 | 103 | 116 | 118 |
| Förändring från föregående år | — | 3 % | 13 % | 2 % |
| Försäljning i värde (index) | 100 | 105 | 132 | 178 |
| Förändring från föregående år | — | 5 % | 27 % | 45 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Försäljning i volym (index)

100

103

116

118

Förändring från föregående år

—

3 %

13 %

2 %

Försäljning i värde (index)

100

105

132

178

Förändring från föregående år

—

5 %

27 %

45 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

Tabell 8

EU-industrins marknadsandel

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 89 | 98 | 98 |
| Förändring från föregående år | — | –11 % | 9 % | –1 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin, justerad statistisk från Eurostat. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

89

98

98

Förändring från föregående år

—

–11 %

9 %

–1 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin, justerad statistisk från Eurostat.

Tabell 9

EU-industrins försäljningspriser per enhet

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 102 | 114 | 150 |
| Förändring från föregående år | — | 2 % | 12 % | 37 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

102

114

150

Förändring från föregående år

—

2 %

12 %

37 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (101) | EU-industrins försäljningsvolym ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade försäljningsvärdet med 78 %, med betydande ökningar år 2007 och under översynsperioden till följd av den ökade efterfrågan på marknaden för kisel. EU-industrins marknadsandel minskade dock med två procentenheter under översynsperioden. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel och minskningen av dess kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden (se skäl 99) visade att unionsindustrin inte helt lyckades dra fördelar av den ökade efterfrågan och förbrukningen på marknaden för kisel, i synnerhet i fråga om marknadsandelar. |
| --- | --- |

(101)

EU-industrins försäljningsvolym ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade försäljningsvärdet med 78 %, med betydande ökningar år 2007 och under översynsperioden till följd av den ökade efterfrågan på marknaden för kisel. EU-industrins marknadsandel minskade dock med två procentenheter under översynsperioden. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel och minskningen av dess kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden (se skäl 99) visade att unionsindustrin inte helt lyckades dra fördelar av den ökade efterfrågan och förbrukningen på marknaden för kisel, i synnerhet i fråga om marknadsandelar.

| (102) | EU-industrins försäljningspriser per enhet ökade avsevärt år 2007 och under översynsperioden, eftersom efterfrågan var hög på marknaden för kisel under dessa två år, vilket ledde till ovanligt höga priser. Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrin de genomsnittliga priserna med 50 %. Den kraftiga ökningen av försäljningspriserna tillsammans med en mindre ökning av produktionskostnaderna spelade stor roll i den betydande förbättringen av EU-industrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(102)

EU-industrins försäljningspriser per enhet ökade avsevärt år 2007 och under översynsperioden, eftersom efterfrågan var hög på marknaden för kisel under dessa två år, vilket ledde till ovanligt höga priser. Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrin de genomsnittliga priserna med 50 %. Den kraftiga ökningen av försäljningspriserna tillsammans med en mindre ökning av produktionskostnaderna spelade stor roll i den betydande förbättringen av EU-industrins ekonomiska situation.

5.4   Faktorer som påverkar priserna i EU

| (103) | Den höga efterfrågan under skadeundersökningsperioden ledde till att priserna ökade signifikant. Prisnivån för import från tredjeländer, inklusive Kina, följde samma tendens som EU-industrins priser. |
| --- | --- |

(103)

Den höga efterfrågan under skadeundersökningsperioden ledde till att priserna ökade signifikant. Prisnivån för import från tredjeländer, inklusive Kina, följde samma tendens som EU-industrins priser.

| (104) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga produktionskostnaderna per enhet med 21 % medan motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet var 50 %. |
| --- | --- |

(104)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga produktionskostnaderna per enhet med 21 % medan motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet var 50 %.

5.5   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 10

Sysselsättning

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 93 | 91 | 100 |
| Förändring från föregående år | — | –7 % | –2 % | 9 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

93

91

100

Förändring från föregående år

—

–7 %

–2 %

9 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

Tabell 11

Produktivitet

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 119 | 108 |
| Förändring från föregående år | — | 1 % | 18 % | –11 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

101

119

108

Förändring från föregående år

—

1 %

18 %

–11 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

Tabell 12

Löner (EUR/anställd)

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 94 | 107 | 117 |
| Förändring från föregående år | — | –6 % | 13 % | 10 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

94

107

117

Förändring från föregående år

—

–6 %

13 %

10 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (105) | Sysselsättningen förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna ökande med 17 %. Produktiviteten ökade med 8 % under samma period till följd av en ökning av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(105)

Sysselsättningen förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna ökande med 17 %. Produktiviteten ökade med 8 % under samma period till följd av en ökning av produktionsvolymen.

5.6   Lönsamhet

Tabell 13

Lönsamhet

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 161 | 389 | 671 |
| Förändring från föregående år | — | 61 % | 228 % | 282 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

161

389

671

Förändring från föregående år

—

61 %

228 %

282 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (106) | EU-industrins lönsamhet ökade nästan sexfalt från år 2005 till översynsperioden och nådde en hög nivå under översynsperioden. Den ökade vinsten år 2007 och under översynsperioden berodde på höjda försäljningspriser på grund av stor efterfrågan på marknaden för kisel som ett resultat av de rådande ovanligt gynnsamma ekonomiska villkoren. Detta inträffade trots att produktionskostnaderna ökade med 21 % under perioden. |
| --- | --- |

(106)

EU-industrins lönsamhet ökade nästan sexfalt från år 2005 till översynsperioden och nådde en hög nivå under översynsperioden. Den ökade vinsten år 2007 och under översynsperioden berodde på höjda försäljningspriser på grund av stor efterfrågan på marknaden för kisel som ett resultat av de rådande ovanligt gynnsamma ekonomiska villkoren. Detta inträffade trots att produktionskostnaderna ökade med 21 % under perioden.

5.7   Investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 14

Investeringar och avkastning på investeringar

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 135 | 310 | 717 |
| Förändring från föregående år | — | 35 % | 174 % | 408 % |
| Avkastning på investeringar | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

135

310

717

Förändring från föregående år

—

35 %

174 %

408 %

Avkastning på investeringar

7 %

14 %

47 %

96 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (107) | Investeringarna ökade markant under skadeundersökningsperioden, det vill säga sexfalt, motsvarande cirka 30 % av den erhållna vinsten. Unionsindustrin visade sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel i form av investeringar för att öka produktionskapaciteten, antingen genom installation av nya maskiner eller genom förbättring av befintliga maskiner. Dessutom investerade den i den metallurgiska processen för kisel med hög renhet för användning i solenergiindustrin. Denna nya produkt har mycket goda framtidsutsikter. |
| --- | --- |

(107)

Investeringarna ökade markant under skadeundersökningsperioden, det vill säga sexfalt, motsvarande cirka 30 % av den erhållna vinsten. Unionsindustrin visade sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel i form av investeringar för att öka produktionskapaciteten, antingen genom installation av nya maskiner eller genom förbättring av befintliga maskiner. Dessutom investerade den i den metallurgiska processen för kisel med hög renhet för användning i solenergiindustrin. Denna nya produkt har mycket goda framtidsutsikter.

| (108) | Undersökningen visade också att avkastningen på investeringar, det vill säga nettovinsten före skatt för produkten uttryckt som en andel av det bokförda nettovärdet på anläggningstillgångar som avsatts för produkten, ökade markant under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inget som tydde på att EU-industrin hade några större problem med kapitalanskaffning. |
| --- | --- |

(108)

Undersökningen visade också att avkastningen på investeringar, det vill säga nettovinsten före skatt för produkten uttryckt som en andel av det bokförda nettovärdet på anläggningstillgångar som avsatts för produkten, ökade markant under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inget som tydde på att EU-industrin hade några större problem med kapitalanskaffning.

5.8   Kassaflöde

Tabell 15

Kassaflöde

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 114 | 348 | 672 |
| Förändring från föregående år | — | 14 % | 233 % | 325 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

114

348

672

Förändring från föregående år

—

14 %

233 %

325 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (109) | Kassaflödet följde en liknande positiv trend i riktning mot lönsamhet och ökade markant under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Kassaflödet följde en liknande positiv trend i riktning mot lönsamhet och ökade markant under skadeundersökningsperioden.

5.9   Tillväxt

| (110) | Under skadeundersökningsperioden lyckades EU-industrin inte helt dra fördel av den betydande konsumtionstillväxten. Den utnyttjade bara 80 % av sin kapacitet och förlorade två procentenheter av sin marknadsandel. Trots de gällande åtgärderna tog den kinesiska importen huvudsakligen över konsumtionsökningen med de stora kvantiteter som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling. |
| --- | --- |

(110)

Under skadeundersökningsperioden lyckades EU-industrin inte helt dra fördel av den betydande konsumtionstillväxten. Den utnyttjade bara 80 % av sin kapacitet och förlorade två procentenheter av sin marknadsandel. Trots de gällande åtgärderna tog den kinesiska importen huvudsakligen över konsumtionsökningen med de stora kvantiteter som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling.

5.10   Dumpningsmarginalens omfattning

| (111) | Trots de gällande åtgärderna fortsatte en betydande dumpning under översynsperioden, om än på lägre nivåer än vid den ursprungliga undersökningen, baserat både på uppgifter från den enda deltagande exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling och på beräkningar baserade på tillgängliga fakta. |
| --- | --- |

(111)

Trots de gällande åtgärderna fortsatte en betydande dumpning under översynsperioden, om än på lägre nivåer än vid den ursprungliga undersökningen, baserat både på uppgifter från den enda deltagande exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling och på beräkningar baserade på tillgängliga fakta.

5.11   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (112) | EU-industrin lyckades i ett positivt ekonomiskt sammanhang återhämta sig från tidigare dumpning, särskilt vad gäller försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet. Det bör dock påpekas att dumpningsmarginalerna förblev betydande. |
| --- | --- |

(112)

EU-industrin lyckades i ett positivt ekonomiskt sammanhang återhämta sig från tidigare dumpning, särskilt vad gäller försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet. Det bör dock påpekas att dumpningsmarginalerna förblev betydande.

5.12   EU-industrins exportverksamhet

Tabell 16

EU-industrins exportvolym

| | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 72 | 168 | 27 |
| Förändring från föregående år | — | –28 % | 96 % | – 141 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin. |

2005

2006

2007

ÖP

Index

100

72

168

27

Förändring från föregående år

—

–28 %

96 %

– 141 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.

| (113) | Unionsindustrins export av kisel minskade med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen under översynsperioden. Även om denna nedgång vid en jämförelse kan förefalla markant är den mindre betydelsefull i absoluta tal, eftersom unionsindustrin inte är inriktad på export. Unionstillverkarna är i hög grad inriktade på unionsmarknaden. Det ska dock noteras att vissa unionstillverkare har närstående bolag utanför unionen som tillverkar och säljer för dessa marknader och därmed minskar behovet av export från unionen. |
| --- | --- |

(113)

Unionsindustrins export av kisel minskade med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen under översynsperioden. Även om denna nedgång vid en jämförelse kan förefalla markant är den mindre betydelsefull i absoluta tal, eftersom unionsindustrin inte är inriktad på export. Unionstillverkarna är i hög grad inriktade på unionsmarknaden. Det ska dock noteras att vissa unionstillverkare har närstående bolag utanför unionen som tillverkar och säljer för dessa marknader och därmed minskar behovet av export från unionen.

5.13   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (114) | Antidumpningsåtgärderna hade en tydlig positiv påverkan på unionsindustrins situation. Alla huvudsakliga skadeindikatorer, exempelvis produktion, produktivitet, lager, försäljningsvolym, försäljningspriser, investeringar, lönsamhet och kassaflöde, visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Vinsten som uppnåddes under översynsperioden återspeglar det faktum att detta ägde rum under en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln. |
| --- | --- |

(114)

Antidumpningsåtgärderna hade en tydlig positiv påverkan på unionsindustrins situation. Alla huvudsakliga skadeindikatorer, exempelvis produktion, produktivitet, lager, försäljningsvolym, försäljningspriser, investeringar, lönsamhet och kassaflöde, visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Vinsten som uppnåddes under översynsperioden återspeglar det faktum att detta ägde rum under en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln.

| (115) | När det gäller unionsindustrins marknadsandel kunde den något minskande tendensen anses tyda på skada i den meningen att unionsindustrin trots den tillgängliga produktionskapaciteten inte lyckades dra fördel av konsumtionsökningen. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller unionsindustrins marknadsandel kunde den något minskande tendensen anses tyda på skada i den meningen att unionsindustrin trots den tillgängliga produktionskapaciteten inte lyckades dra fördel av konsumtionsökningen.

| (116) | Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av indikatorerna för unionsindustrin anses unionsindustrin inte ha lidit någon väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av indikatorerna för unionsindustrin anses unionsindustrin inte ha lidit någon väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.

G.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1.   Sammanfattning av analysen av sannolikheten för att dumpningen fortsätter och skadlig dumpning återkommer

| (117) | Det bör erinras om att den kinesiska importen ökade avsevärt trots gällande åtgärder och tog över större delen av den marknadsandel som gått förlorad genom importen från tredjeländer. De exporterande tillverkarna i Kina fortsatte dumpa på betydande nivåer. Det finns därför ingen anledning att tro att kineserna inte kommer att fortsätta dumpa. Under översynsperioden skulle dessutom de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % längre än unionsindustrins importpriser, om inte åtgärderna hade gällt. |
| --- | --- |

(117)

Det bör erinras om att den kinesiska importen ökade avsevärt trots gällande åtgärder och tog över större delen av den marknadsandel som gått förlorad genom importen från tredjeländer. De exporterande tillverkarna i Kina fortsatte dumpa på betydande nivåer. Det finns därför ingen anledning att tro att kineserna inte kommer att fortsätta dumpa. Under översynsperioden skulle dessutom de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % längre än unionsindustrins importpriser, om inte åtgärderna hade gällt.

| (118) | Det ska också noteras att åtgärderna år 2007, efter ett förfarande beträffande kringgående, utvidgades till import av kisel avsänd från Sydkorea oavsett om importen deklarerats ha ursprung i Sydkorea eller ej. Utvidgningen av åtgärderna hade positiv inverkan, eftersom importen av kisel från Sydkorea minskade markant. |
| --- | --- |

(118)

Det ska också noteras att åtgärderna år 2007, efter ett förfarande beträffande kringgående, utvidgades till import av kisel avsänd från Sydkorea oavsett om importen deklarerats ha ursprung i Sydkorea eller ej. Utvidgningen av åtgärderna hade positiv inverkan, eftersom importen av kisel från Sydkorea minskade markant.

| (119) | Undersökningen visade att de kinesiska tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet under översynsperioden, det vill säga cirka 540 000 ton. Trots den ökade efterfrågan i Kina förväntas överkapaciteten bestå under de kommande åren (se skäl 74). |
| --- | --- |

(119)

Undersökningen visade att de kinesiska tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet under översynsperioden, det vill säga cirka 540 000 ton. Trots den ökade efterfrågan i Kina förväntas överkapaciteten bestå under de kommande åren (se skäl 74).

| (120) | Såsom nämnts ovan är unionsmarknaden ett viktigt avsättningsområde för Kina, eftersom den andra stora exportmarknaden, Förenta staterna, har infört betydande antidumpningsåtgärder mot Kina och därför är praktiskt taget oåtkomligt för kinesisk export. |
| --- | --- |

(120)

Såsom nämnts ovan är unionsmarknaden ett viktigt avsättningsområde för Kina, eftersom den andra stora exportmarknaden, Förenta staterna, har infört betydande antidumpningsåtgärder mot Kina och därför är praktiskt taget oåtkomligt för kinesisk export.

| (121) | De kinesiska importpriserna visade sig i genomsnitt vara 15 % lägre än importpriserna från andra tredjeländer, och endast under översynsperioden var de 5 % högre. Med tanke på de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse för unionsmarknaden kan det förväntas att en mycket stor exportvolym till priser som är lägre än andra tredjeländers går till EU-marknaden med stark prissänkande verkan totalt sett, om åtgärderna upphör. |
| --- | --- |

(121)

De kinesiska importpriserna visade sig i genomsnitt vara 15 % lägre än importpriserna från andra tredjeländer, och endast under översynsperioden var de 5 % högre. Med tanke på de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse för unionsmarknaden kan det förväntas att en mycket stor exportvolym till priser som är lägre än andra tredjeländers går till EU-marknaden med stark prissänkande verkan totalt sett, om åtgärderna upphör.

| (122) | EUSMET hävdade att den marknadsandel på 56 % som utgjordes av import från tredjeländer jämfört med den relativt låga marknadsandelen som utgjordes av den kinesiska importen skulle ha haft mer avgörande inverkan på unionstillverkarnas marknadsandel under översynsperioden, särskilt som importen från tredjeländer låg 5 % lägre i pris än den kinesiska. Man fann i detta avseende att trots att priserna på import från tredjeländer var 5 % lägre än priserna på import från Kina under översynsperioden, minskade marknadsandelen för importen från tredjeländer med 4 % mellan år 2007 och översynsperioden jämfört med en ökning av marknadsandelen för import från Kina på 34 % (se tabellerna 2 och 3 ovan). Under samma period förblev unionsindustrins marknadsandel oförändrad. Man kan under dessa omständigheter inte sluta sig till att import från tredjeländer hade någon avgörande inverkan på unionsindustrins marknadsandel under översynsperioden. |
| --- | --- |

(122)

EUSMET hävdade att den marknadsandel på 56 % som utgjordes av import från tredjeländer jämfört med den relativt låga marknadsandelen som utgjordes av den kinesiska importen skulle ha haft mer avgörande inverkan på unionstillverkarnas marknadsandel under översynsperioden, särskilt som importen från tredjeländer låg 5 % lägre i pris än den kinesiska. Man fann i detta avseende att trots att priserna på import från tredjeländer var 5 % lägre än priserna på import från Kina under översynsperioden, minskade marknadsandelen för importen från tredjeländer med 4 % mellan år 2007 och översynsperioden jämfört med en ökning av marknadsandelen för import från Kina på 34 % (se tabellerna 2 och 3 ovan). Under samma period förblev unionsindustrins marknadsandel oförändrad. Man kan under dessa omständigheter inte sluta sig till att import från tredjeländer hade någon avgörande inverkan på unionsindustrins marknadsandel under översynsperioden.

| (123) | Det hävdades att kommissionen inte tog hänsyn till den sannolika ökningen av tillverkningskostnaderna (som närmare bestämt berodde på högre elkostnader, bristande strömförsörjning, ökade investeringskostnader, hög inflation, höjda råvarupriser och högre internationella transportkostnader) när den bedömde hur de kinesiska exportpriserna förmodligen skulle utvecklas. Även om elkostnaderna ökade i Kina är detta inte den enda betydelsefulla kostnaden. Det gavs dessutom ingen antydan om hur omfattande ökningen var och exakt hur den påverkande den totala kostnaden och försäljningspriserna. När det gäller de övriga komponenterna var de antingen rent hypotetiska och/eller inte tillräckligt väl underbyggda eller kvantifierade för att några meningsfulla slutsatser skulle kunna dras. Det bör också noteras att man inte kan utgå från att exportpriser nödvändigtvis baseras på tillverkningskostnaden, eftersom ett stort antal andra faktorer också kan påverka prisnivån, såsom politiska åtgärder och tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

(123)

Det hävdades att kommissionen inte tog hänsyn till den sannolika ökningen av tillverkningskostnaderna (som närmare bestämt berodde på högre elkostnader, bristande strömförsörjning, ökade investeringskostnader, hög inflation, höjda råvarupriser och högre internationella transportkostnader) när den bedömde hur de kinesiska exportpriserna förmodligen skulle utvecklas. Även om elkostnaderna ökade i Kina är detta inte den enda betydelsefulla kostnaden. Det gavs dessutom ingen antydan om hur omfattande ökningen var och exakt hur den påverkande den totala kostnaden och försäljningspriserna. När det gäller de övriga komponenterna var de antingen rent hypotetiska och/eller inte tillräckligt väl underbyggda eller kvantifierade för att några meningsfulla slutsatser skulle kunna dras. Det bör också noteras att man inte kan utgå från att exportpriser nödvändigtvis baseras på tillverkningskostnaden, eftersom ett stort antal andra faktorer också kan påverka prisnivån, såsom politiska åtgärder och tillgång och efterfrågan.

| (124) | Man fann också att på marknader i tredjeländer där inga antidumpningstullar är i kraft låg de kinesiska exportpriserna under översynsperioden på lägre nivåer än priserna till unionen. |
| --- | --- |

(124)

Man fann också att på marknader i tredjeländer där inga antidumpningstullar är i kraft låg de kinesiska exportpriserna under översynsperioden på lägre nivåer än priserna till unionen.

| (125) | Det slogs därför fast att dumpningen fortsatte och att det var sannolikt att volymen dumpad import skulle öka och utöva press nedåt på priserna i unionen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna drogs in. Det finns därför ingen anledning att tro att de kinesiska priserna kommer att öka. Det är följaktligen sannolikt att skadan återkommer, eftersom detta skulle ha negativ påverkan på unionsindustrins lönsamhet och på den ekonomiska återhämtning som noterades under översynsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Det slogs därför fast att dumpningen fortsatte och att det var sannolikt att volymen dumpad import skulle öka och utöva press nedåt på priserna i unionen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna drogs in. Det finns därför ingen anledning att tro att de kinesiska priserna kommer att öka. Det är följaktligen sannolikt att skadan återkommer, eftersom detta skulle ha negativ påverkan på unionsindustrins lönsamhet och på den ekonomiska återhämtning som noterades under översynsperioden.

2.   Den dumpade importens inverkan på unionsindustrin – indikationer och trolig utveckling under tiden efter översynsperioden

| (126) | Under en period med ökande konsumtion minskade unionsindustrins marknadsandel och marknadsandelen för import från tredjeländer, medan marknadsandelen för den kinesiska importen ökade markant. Med tanke på dessa blandade indikatorer (det vill säga generell återhämtning för unionsindustrin, men förlust av marknadsandel) och det faktum att översynsperioden var en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln undersökte man utvecklingen efter översynsperioden för att få en tydligare bild av de troliga framtida tendenserna. Det bör även erinras om att sannolikheten för att en skada ska återuppstå till följd av prispress nedåt också kan förstärkas av den globala ekonomins utveckling och dess effekter på efterfrågan och konsumtion. |
| --- | --- |

(126)

Under en period med ökande konsumtion minskade unionsindustrins marknadsandel och marknadsandelen för import från tredjeländer, medan marknadsandelen för den kinesiska importen ökade markant. Med tanke på dessa blandade indikatorer (det vill säga generell återhämtning för unionsindustrin, men förlust av marknadsandel) och det faktum att översynsperioden var en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln undersökte man utvecklingen efter översynsperioden för att få en tydligare bild av de troliga framtida tendenserna. Det bör även erinras om att sannolikheten för att en skada ska återuppstå till följd av prispress nedåt också kan förstärkas av den globala ekonomins utveckling och dess effekter på efterfrågan och konsumtion.

| (127) | På grundval av justerade uppgifter från Eurostat och den information som lämnades av unionsindustrin beträffande utvecklingen av försäljningsvolymerna och priserna i unionen under perioden från januari 2009 till september 2009 kunde en tydlig och kontinuerlig nedåtgående tendens observeras i unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden. Försäljningsvolymen uppgick till 52 % av den kvantitet som såldes under de motsvarande nio månaderna år 2008, även om de genomsnittliga försäljningspriserna låg kvar på samma nivå som år 2008 på grund av långsiktiga avtal och produktionsnedskärningar. |
| --- | --- |

(127)

På grundval av justerade uppgifter från Eurostat och den information som lämnades av unionsindustrin beträffande utvecklingen av försäljningsvolymerna och priserna i unionen under perioden från januari 2009 till september 2009 kunde en tydlig och kontinuerlig nedåtgående tendens observeras i unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden. Försäljningsvolymen uppgick till 52 % av den kvantitet som såldes under de motsvarande nio månaderna år 2008, även om de genomsnittliga försäljningspriserna låg kvar på samma nivå som år 2008 på grund av långsiktiga avtal och produktionsnedskärningar.

| (128) | När det gäller unionsindustrins lönsamhet var den negativa utvecklingen betydande. Vinstnivåerna sjönk kontinuerligt och hamnade på låga nivåer och till och med under det vinstmål på 6,5 % som fastställdes under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(128)

När det gäller unionsindustrins lönsamhet var den negativa utvecklingen betydande. Vinstnivåerna sjönk kontinuerligt och hamnade på låga nivåer och till och med under det vinstmål på 6,5 % som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.

| (129) | Det ska noteras att efterfrågan i unionen minskade markant på grund av den globala ekonomiska krisen. Detta hade negativ inverkan på försäljningsvolymerna och lönsamheten på unionsmarknaden. Unionsindustrins ekonomiska ställning försämrades och gjorde unionsindustrin mer sårbar. Under dessa omständigheter skulle inte unionsindustrin kunna stå emot den negativa inverkan genom ökad dumpad import från Kina. Denna situation kommer sannolikt att förvärras ytterligare på grund av trycket genom sådan import. |
| --- | --- |

(129)

Det ska noteras att efterfrågan i unionen minskade markant på grund av den globala ekonomiska krisen. Detta hade negativ inverkan på försäljningsvolymerna och lönsamheten på unionsmarknaden. Unionsindustrins ekonomiska ställning försämrades och gjorde unionsindustrin mer sårbar. Under dessa omständigheter skulle inte unionsindustrin kunna stå emot den negativa inverkan genom ökad dumpad import från Kina. Denna situation kommer sannolikt att förvärras ytterligare på grund av trycket genom sådan import.

| (130) | Den kinesiska importen minskade vad gäller både volym och pris, dock särskilt i volym. När det gäller priserna sjönk de kinesiska importpriserna mer än unionsindustrins priser (8 % respektive 2 %). Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande konstaterades för tiden efter översynsperioden. Om åtgärderna inte hade varit i kraft skulle emellertid de kinesiska importpriserna ha underskridit EU-industrins priser med 3 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit 11 %. Det konstaterades dessutom att om åtgärderna upphävdes skulle importpriserna för kvantiteter avsedda för den fria marknaden ha underskridit unionsindustrins importpriser med 22 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit upp till 38 %. |
| --- | --- |

(130)

Den kinesiska importen minskade vad gäller både volym och pris, dock särskilt i volym. När det gäller priserna sjönk de kinesiska importpriserna mer än unionsindustrins priser (8 % respektive 2 %). Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande konstaterades för tiden efter översynsperioden. Om åtgärderna inte hade varit i kraft skulle emellertid de kinesiska importpriserna ha underskridit EU-industrins priser med 3 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit 11 %. Det konstaterades dessutom att om åtgärderna upphävdes skulle importpriserna för kvantiteter avsedda för den fria marknaden ha underskridit unionsindustrins importpriser med 22 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit upp till 38 %.

| (131) | Man fann också att de kinesiska exportpriserna på marknaderna i tredjeländer som inte skyddades av antidumpningstullar låg på mycket lägre nivåer än till unionen jämfört med priserna under översynsperioden (se skäl 123). Detta visar att prispressen nedåt ökar under perioder med ekonomisk nedgång. |
| --- | --- |

(131)

Man fann också att de kinesiska exportpriserna på marknaderna i tredjeländer som inte skyddades av antidumpningstullar låg på mycket lägre nivåer än till unionen jämfört med priserna under översynsperioden (se skäl 123). Detta visar att prispressen nedåt ökar under perioder med ekonomisk nedgång.

| (132) | På grundval av det ovanstående och med tanke på den tydliga nedåtgående tendensen för unionsindustrins ekonomiska situation drog man slutsatsen att det var troligt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra. |
| --- | --- |

(132)

På grundval av det ovanstående och med tanke på den tydliga nedåtgående tendensen för unionsindustrins ekonomiska situation drog man slutsatsen att det var troligt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra.

3.   Slutsatser om sannolikheten för att skadan återkommer

| (133) | Det fastslås att om åtgärderna upphävs skulle det sannolikt ske en markant ökning av den dumpade importen från Kina till unionen med prispress nedåt. Inte bara de omfattande investeringar som gjorts av unionsindustrin för att utveckla och förbättra produktionen skulle sättas på spel genom en sådan situation, utan också utvecklingen av ny produktion för solcellskisel, som är en framtida marknad. Dessutom skulle sannolikheten för att skadan återkommer öka på grund av den senaste tidens ekonomiska nedgång. |
| --- | --- |

(133)

Det fastslås att om åtgärderna upphävs skulle det sannolikt ske en markant ökning av den dumpade importen från Kina till unionen med prispress nedåt. Inte bara de omfattande investeringar som gjorts av unionsindustrin för att utveckla och förbättra produktionen skulle sättas på spel genom en sådan situation, utan också utvecklingen av ny produktion för solcellskisel, som är en framtida marknad. Dessutom skulle sannolikheten för att skadan återkommer öka på grund av den senaste tidens ekonomiska nedgång.

H.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (134) | Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse baserades på en uppskattning av de olika inblandade intressena, det vill säga intressena hos unionsindustrin, importörerna/handlarna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(134)

Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse baserades på en uppskattning av de olika inblandade intressena, det vill säga intressena hos unionsindustrin, importörerna/handlarna och användarna av den berörda produkten.

| (135) | Det bör erinras om att det vid de tidigare översynerna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång måste man dessutom analysera en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft och bedöma eventuell otillbörlig negativ inverkan på de parter som berörs av de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(135)

Det bör erinras om att det vid de tidigare översynerna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång måste man dessutom analysera en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft och bedöma eventuell otillbörlig negativ inverkan på de parter som berörs av de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

| (136) | Därför undersöktes huruvida det fanns tvingande skäl att anta att det inte låg i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta speciella fall, trots ovanstående slutsatser beträffande sannolikheten för att dumpningen fortsätter och sannolikheten för att skadan återkommer. |
| --- | --- |

(136)

Därför undersöktes huruvida det fanns tvingande skäl att anta att det inte låg i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta speciella fall, trots ovanstående slutsatser beträffande sannolikheten för att dumpningen fortsätter och sannolikheten för att skadan återkommer.

2.   Unionsindustrins intressen

| (137) | Det bör erinras om att de höga vinstmarginalerna som uppnåddes år 2007 och under översynsperioden berodde på de höjda försäljningspriserna. Denna faktor förväntades inte fortsätta gälla under de kommande åren. |
| --- | --- |

(137)

Det bör erinras om att de höga vinstmarginalerna som uppnåddes år 2007 och under översynsperioden berodde på de höjda försäljningspriserna. Denna faktor förväntades inte fortsätta gälla under de kommande åren.

| (138) | Unionsindustrin har bevisat att den är en livskraftig och konkurrenskraftig industri som kan anpassa sig till marknadens skiftande villkor. Detta bekräftades i synnerhet av den positiva utvecklingen av alla huvudsakliga skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden. De fortsatta åtgärderna sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång hade bidragit till att återupprätta unionsindustrins ekonomiska situation och i synnerhet prisnivåerna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrin har bevisat att den är en livskraftig och konkurrenskraftig industri som kan anpassa sig till marknadens skiftande villkor. Detta bekräftades i synnerhet av den positiva utvecklingen av alla huvudsakliga skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden. De fortsatta åtgärderna sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång hade bidragit till att återupprätta unionsindustrins ekonomiska situation och i synnerhet prisnivåerna på unionsmarknaden.

| (139) | Under skadeundersökningsperioden visade unionsindustrin sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel och förbättrade sin effektivitet avsevärt. Unionsindustrin gjorde omfattande investeringar inte bara för att öka sin produktionskapacitet, utan också för att utveckla forskningen och tekniken inom den metallurgiska processen för framställning av kisel med hög renhet för solenergiindustrin. |
| --- | --- |

(139)

Under skadeundersökningsperioden visade unionsindustrin sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel och förbättrade sin effektivitet avsevärt. Unionsindustrin gjorde omfattande investeringar inte bara för att öka sin produktionskapacitet, utan också för att utveckla forskningen och tekniken inom den metallurgiska processen för framställning av kisel med hög renhet för solenergiindustrin.

| (140) | Marknaden för solcellskisel är ny marknad med utmärkta framtidsutsikter på grund av den förväntade ökningen av användningen av solenergi de kommande åren. Det är därför mycket viktigt för unionsindustrin att vara verksam på denna nya marknad. Två av unionstillverkarna har i detta avseende planer på att uppföra två nya anläggningar för solcellskisel i unionen för att tillgodose en del av unionsmarknadens behov. Det ska noteras att investeringarna som görs på denna nya nischmarknad i hög grad är beroende av att det i unionen finns traditionell tillverkning av kisel, som är den huvudsakliga råvara som används vid framställning av solcellskisel. |
| --- | --- |

(140)

Marknaden för solcellskisel är ny marknad med utmärkta framtidsutsikter på grund av den förväntade ökningen av användningen av solenergi de kommande åren. Det är därför mycket viktigt för unionsindustrin att vara verksam på denna nya marknad. Två av unionstillverkarna har i detta avseende planer på att uppföra två nya anläggningar för solcellskisel i unionen för att tillgodose en del av unionsmarknadens behov. Det ska noteras att investeringarna som görs på denna nya nischmarknad i hög grad är beroende av att det i unionen finns traditionell tillverkning av kisel, som är den huvudsakliga råvara som används vid framställning av solcellskisel.

| (141) | En av unionstillverkarna har dessutom tillkännagett planer på att investera i nya anläggningar i Kina för att tillgodose det förväntade ökade behovet på den kinesiska marknaden av både traditionell kisel och solcellskisel. |
| --- | --- |

(141)

En av unionstillverkarna har dessutom tillkännagett planer på att investera i nya anläggningar i Kina för att tillgodose det förväntade ökade behovet på den kinesiska marknaden av både traditionell kisel och solcellskisel.

| (142) | Såsom nämnts ovan är det mycket sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna tillåts upphöra, och det skulle sätta de investeringar som unionsindustrin har gjort den senaste tiden på spel. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att åtgärderna mot den dumpade importen från Kina bibehålls. |
| --- | --- |

(142)

Såsom nämnts ovan är det mycket sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna tillåts upphöra, och det skulle sätta de investeringar som unionsindustrin har gjort den senaste tiden på spel. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att åtgärderna mot den dumpade importen från Kina bibehålls.

3.   Ej närstående importörers/handlares intressen

| (143) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående importörer/handlare. Svar inkom från två ej närstående importörer som också använde den berörda produkten. Kommentarerna från dessa företag behandlas i avsnittet nedan om användarnas intressen. En importör/handlare gav sig till känna, men besvarade inte frågeformuläret. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående importörer/handlare. Svar inkom från två ej närstående importörer som också använde den berörda produkten. Kommentarerna från dessa företag behandlas i avsnittet nedan om användarnas intressen. En importör/handlare gav sig till känna, men besvarade inte frågeformuläret.

| (144) | Med tanke på att importörerna, bortsett från inköp från Kina, också har tillgång till leverans av kisel från både EU-tillverkare och försörjningskällor i tredjeländer utan antidumpningstull, t.ex. Norge och Brasilien, vilka har mer än 56 % av unionens marknadsandel, anses det att konkurrensen på unionsmarknaden är säkerställd. |
| --- | --- |

(144)

Med tanke på att importörerna, bortsett från inköp från Kina, också har tillgång till leverans av kisel från både EU-tillverkare och försörjningskällor i tredjeländer utan antidumpningstull, t.ex. Norge och Brasilien, vilka har mer än 56 % av unionens marknadsandel, anses det att konkurrensen på unionsmarknaden är säkerställd.

| (145) | På grundval av det ovanstående och eftersom handlarna inte samarbetade och det inte fanns något som tydde på motsatsen, drog man slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att de fortsatta åtgärderna inte skulle påverka importörerna. |
| --- | --- |

(145)

På grundval av det ovanstående och eftersom handlarna inte samarbetade och det inte fanns något som tydde på motsatsen, drog man slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att de fortsatta åtgärderna inte skulle påverka importörerna.

4.   Användarnas intressen

| (146) | Det bör erinras om att EUSMET, en intresseorganisation för användare inom kemisektorn, ansökte om den aktuella interimsöversynen som är begränsad till dumpning. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående användare och deras intresseorganisationer. Tolv användare samarbetade i undersökningen, och några av dem var de viktigaste importörerna av kinesisk kisel som hänförs till förfarandet för aktiv förädling. Dessutom samarbetade en annan intresseorganisation för användare genom att skicka in kommentarer. |
| --- | --- |

(146)

Det bör erinras om att EUSMET, en intresseorganisation för användare inom kemisektorn, ansökte om den aktuella interimsöversynen som är begränsad till dumpning. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående användare och deras intresseorganisationer. Tolv användare samarbetade i undersökningen, och några av dem var de viktigaste importörerna av kinesisk kisel som hänförs till förfarandet för aktiv förädling. Dessutom samarbetade en annan intresseorganisation för användare genom att skicka in kommentarer.

| (147) | De viktigaste industriella användarna av kisel i unionen är den kemiska industrin och aluminiumindustrin, som representerar 60 % respektive 40 % av unionens förbrukning. |
| --- | --- |

(147)

De viktigaste industriella användarna av kisel i unionen är den kemiska industrin och aluminiumindustrin, som representerar 60 % respektive 40 % av unionens förbrukning.

| (148) | För den kemiska industrin är kisel den huvudsakliga råvaran för framställning av både silikoner, som har en mängd användningsområden, särskilt bilindustrin och byggindustrin, och polykisel som används i elektronik- och solenergiindustrin. Andelen kisel i tillverkningskostnaden för de olika typerna av silikoner och polykisel varierade från 2 till 35 % beroende på framställningsprocessen för varje typ av produkt i senare led i produktionskedjan. I genomsnitt låg dock andelen kisel i den totala produktionskostnaden för silikoner mellan 11 och 21 %, medan den för polykisel låg mellan 2 och 10 %. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas påverkan på tillverkningskostnaden för de användare i den kemiska industrin som köper all sin kisel från Kina till mellan 2 och 4 %. För andra företag inom den kemiska industrin kommer påverkan att vara mindre betydande. |
| --- | --- |

(148)

För den kemiska industrin är kisel den huvudsakliga råvaran för framställning av både silikoner, som har en mängd användningsområden, särskilt bilindustrin och byggindustrin, och polykisel som används i elektronik- och solenergiindustrin. Andelen kisel i tillverkningskostnaden för de olika typerna av silikoner och polykisel varierade från 2 till 35 % beroende på framställningsprocessen för varje typ av produkt i senare led i produktionskedjan. I genomsnitt låg dock andelen kisel i den totala produktionskostnaden för silikoner mellan 11 och 21 %, medan den för polykisel låg mellan 2 och 10 %. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas påverkan på tillverkningskostnaden för de användare i den kemiska industrin som köper all sin kisel från Kina till mellan 2 och 4 %. För andra företag inom den kemiska industrin kommer påverkan att vara mindre betydande.

| (149) | Några av de kemiföretag som samarbetade i undersökningen var de största importörerna av kinesisk kisel som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling och var således befriade från antidumpningstull. De hävdade emellertid att de inte kunde absorbera kostnaden för tull eller föra över den på sina kunder och att förfarandet för aktiv förädling inte utgjorde någon lättnad i samband med de svårigheter som skapats genom de gällande åtgärderna, eftersom de måste lägga ned avsevärda resurser på tullbehandling och andra administrativa procedurer. Vidare ansåg de att de var pressade att investera i nya anläggningar i Kina för att vara nära den billiga råvarukällan och bli mer konkurrenskraftiga på den asiatiska marknaden. |
| --- | --- |

(149)

Några av de kemiföretag som samarbetade i undersökningen var de största importörerna av kinesisk kisel som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling och var således befriade från antidumpningstull. De hävdade emellertid att de inte kunde absorbera kostnaden för tull eller föra över den på sina kunder och att förfarandet för aktiv förädling inte utgjorde någon lättnad i samband med de svårigheter som skapats genom de gällande åtgärderna, eftersom de måste lägga ned avsevärda resurser på tullbehandling och andra administrativa procedurer. Vidare ansåg de att de var pressade att investera i nya anläggningar i Kina för att vara nära den billiga råvarukällan och bli mer konkurrenskraftiga på den asiatiska marknaden.

| (150) | För aluminiumindustrin är kisel också en viktig råvara för aluminiumförädlarnas framställning av gjutlegeringar. Dessa legeringar används framför allt i bilindustrin och byggindustrin. Andelen kisel i deras tillverkningskostnad varierade från 8 till 10 % beroende på vilken skrotkvalitet de använde som redan innehöll kisel. De flesta aluminiumförädlarna som samarbetade i undersökningen köpte kisel från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar eftersom deras produkter huvudsakligen är avsedda för EU-marknaden och de kan därför inte utnyttja förfarandet för aktiv förädling. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas det att påverkan på tillverkningskostnaden för de användare av aluminium som köper all sin kisel från Kina är cirka 2 %. För andra användare av aluminium kommer påverkan att vara lägre. Undersökningen visade att aluminiumförädlarnas lönsamhet inte var särskilt hög, och höjda kiselpriser har därför negativ inverkan på deras vinst på grund av deras begränsade marginaler. |
| --- | --- |

(150)

För aluminiumindustrin är kisel också en viktig råvara för aluminiumförädlarnas framställning av gjutlegeringar. Dessa legeringar används framför allt i bilindustrin och byggindustrin. Andelen kisel i deras tillverkningskostnad varierade från 8 till 10 % beroende på vilken skrotkvalitet de använde som redan innehöll kisel. De flesta aluminiumförädlarna som samarbetade i undersökningen köpte kisel från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar eftersom deras produkter huvudsakligen är avsedda för EU-marknaden och de kan därför inte utnyttja förfarandet för aktiv förädling. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas det att påverkan på tillverkningskostnaden för de användare av aluminium som köper all sin kisel från Kina är cirka 2 %. För andra användare av aluminium kommer påverkan att vara lägre. Undersökningen visade att aluminiumförädlarnas lönsamhet inte var särskilt hög, och höjda kiselpriser har därför negativ inverkan på deras vinst på grund av deras begränsade marginaler.

| (151) | Den kemiska industrin hade cirka 14 000 anställda och aluminiumindustrin 6 000. Under skadeundersökningsperioden ökade sysselsättningen i den kemiska industrin med 8 % medan den förblev oförändrad i aluminiumindustrin. |
| --- | --- |

(151)

Den kemiska industrin hade cirka 14 000 anställda och aluminiumindustrin 6 000. Under skadeundersökningsperioden ökade sysselsättningen i den kemiska industrin med 8 % medan den förblev oförändrad i aluminiumindustrin.

| (152) | Alla användare opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder med motiveringen att åtgärderna hade varit i kraft för länge, att de hade medfört en artificiell höjning av prisnivåerna för kisel på unionsmarknaden oberoende av ursprung och att EU-industrin inte hade lidit skada under översynsperioden. Det finns emellertid inte fog för detta påstående med tanke på den synnerligen stora marknadsandel som innehas av de kinesiska exportörerna för kisel avsedd för aktiv förädling och med tanke på konkurrensen för kisel avsedd för fri omsättning. Medan man förvisso fann att unionsindustrin i huvudsak inte led någon skada, måste frågan om sannolikheten för att skadan återkommer också bedömas i en översyn vid giltighetstidens slut. Såsom angetts ovan (se i synnerhet skäl 133) fann man att det var sannolikt i detta fall. |
| --- | --- |

(152)

Alla användare opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder med motiveringen att åtgärderna hade varit i kraft för länge, att de hade medfört en artificiell höjning av prisnivåerna för kisel på unionsmarknaden oberoende av ursprung och att EU-industrin inte hade lidit skada under översynsperioden. Det finns emellertid inte fog för detta påstående med tanke på den synnerligen stora marknadsandel som innehas av de kinesiska exportörerna för kisel avsedd för aktiv förädling och med tanke på konkurrensen för kisel avsedd för fri omsättning. Medan man förvisso fann att unionsindustrin i huvudsak inte led någon skada, måste frågan om sannolikheten för att skadan återkommer också bedömas i en översyn vid giltighetstidens slut. Såsom angetts ovan (se i synnerhet skäl 133) fann man att det var sannolikt i detta fall.

| (153) | EUSMET har hävdat att det var brist på kisel på unionsmarknaden under översynsperioden, vilket visades av att beställningar från en del av deras medlemmar inte hade tillgodosetts av tillverkarna i tredjeländer. Påståendet var emellertid inte underbyggt. När EUSMET bedömde den tillgängliga kapaciteten på marknaden togs endast hänsyn till unionstillverkarnas kapacitet och inte till import från tredjeländer inklusive Kina som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling. Det vidhålls därför, mot bakgrund av unionsindustrins försäljning och importvolymen, att det inte rådde någon brist och att efterfrågan på marknaden kunde tillgodoses. |
| --- | --- |

(153)

EUSMET har hävdat att det var brist på kisel på unionsmarknaden under översynsperioden, vilket visades av att beställningar från en del av deras medlemmar inte hade tillgodosetts av tillverkarna i tredjeländer. Påståendet var emellertid inte underbyggt. När EUSMET bedömde den tillgängliga kapaciteten på marknaden togs endast hänsyn till unionstillverkarnas kapacitet och inte till import från tredjeländer inklusive Kina som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling. Det vidhålls därför, mot bakgrund av unionsindustrins försäljning och importvolymen, att det inte rådde någon brist och att efterfrågan på marknaden kunde tillgodoses.

| (154) | EUSMET hävdade också att unionsindustrin avsiktligt begränsar tillverkningen genom tillfälliga driftstopp och därför begränsar försäljningen på unionsmarknaden för att kontrollera försäljningspriserna. En unionstillverkare valde att göra avbrott i tillverkningen, men under dessa perioder hade de tillräckliga lager för att leverera till kunderna i enlighet med sina gällande långsiktiga avtal. En annan unionstillverkare hade vissa avbrott i tillverkningen, men bara under tiden efter översynsperioden, och avbrotten upprepades inte. Det ansågs därför att EUSMET:s påstående att driftstoppen var avsedda att kontrollera priserna inte var underbyggt. |
| --- | --- |

(154)

EUSMET hävdade också att unionsindustrin avsiktligt begränsar tillverkningen genom tillfälliga driftstopp och därför begränsar försäljningen på unionsmarknaden för att kontrollera försäljningspriserna. En unionstillverkare valde att göra avbrott i tillverkningen, men under dessa perioder hade de tillräckliga lager för att leverera till kunderna i enlighet med sina gällande långsiktiga avtal. En annan unionstillverkare hade vissa avbrott i tillverkningen, men bara under tiden efter översynsperioden, och avbrotten upprepades inte. Det ansågs därför att EUSMET:s påstående att driftstoppen var avsedda att kontrollera priserna inte var underbyggt.

| (155) | Användarna vill förståeligt nog ha fri tillgång till billiga råvaror för att bli mer konkurrenskraftiga. De anser att friheten att välja leverantör är väsentlig, eftersom de menar att obegränsad tillgång till kisel kommer att bli viktigare i framtiden på grund av den förväntade ökningen av efterfrågan på kisel fram till år 2013, som i stor utsträckning har samband med de solcellsrelaterade projekten. EUSMET hävdade att den påstådda bristen kommer att öka med den förväntade ökningen av efterfrågan på unionsmarknaden för kisel under åren fram till 2013. Ändå visar de siffror som tillhandahölls och som antagandena baserades på att unionens förbrukning även år 2013 kommer att ligga på en lägre nivå än under skadeundersökningsperioden. Det finns därför ingen anledning till att den framtida efterfrågan på kisel inte skulle kunna tillgodoses. Dessutom kan frihet att välja leverantör dock inte i sig motivera att dumpning accepteras. För konkurrensen på unionsmarknaden krävs att konkurrensvillkoren är lika för alla aktörer. |
| --- | --- |

(155)

Användarna vill förståeligt nog ha fri tillgång till billiga råvaror för att bli mer konkurrenskraftiga. De anser att friheten att välja leverantör är väsentlig, eftersom de menar att obegränsad tillgång till kisel kommer att bli viktigare i framtiden på grund av den förväntade ökningen av efterfrågan på kisel fram till år 2013, som i stor utsträckning har samband med de solcellsrelaterade projekten. EUSMET hävdade att den påstådda bristen kommer att öka med den förväntade ökningen av efterfrågan på unionsmarknaden för kisel under åren fram till 2013. Ändå visar de siffror som tillhandahölls och som antagandena baserades på att unionens förbrukning även år 2013 kommer att ligga på en lägre nivå än under skadeundersökningsperioden. Det finns därför ingen anledning till att den framtida efterfrågan på kisel inte skulle kunna tillgodoses. Dessutom kan frihet att välja leverantör dock inte i sig motivera att dumpning accepteras. För konkurrensen på unionsmarknaden krävs att konkurrensvillkoren är lika för alla aktörer.

| (156) | Användarna i den kemiska industrin påpekade också att unionsindustrin skulle förbli en viktig försörjningskälla som en garanti för snabb tillgång till den berörda produkten, tillförlitliga leveranser och högre produktkvalitet än den kinesiska. |
| --- | --- |

(156)

Användarna i den kemiska industrin påpekade också att unionsindustrin skulle förbli en viktig försörjningskälla som en garanti för snabb tillgång till den berörda produkten, tillförlitliga leveranser och högre produktkvalitet än den kinesiska.

| (157) | Ändå visade undersökningen att de gällande åtgärderna inte hade någon signifikant negativ inverkan på deras verksamhet. I synnerhet ökade vissa användare i den kemiska industrin avsevärt sin import av kisel från Kina under skadeundersökningsperioden, och de flesta hade sunda finanser. Sammanfattningsvis ansågs det, liksom vid de tidigare översynerna, att de fortsatta åtgärderna vid giltighetstidens slut inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på de industriella användarna, också med tanke på att nivån på de föreslagna åtgärderna skulle sänkas avsevärt. |
| --- | --- |

(157)

Ändå visade undersökningen att de gällande åtgärderna inte hade någon signifikant negativ inverkan på deras verksamhet. I synnerhet ökade vissa användare i den kemiska industrin avsevärt sin import av kisel från Kina under skadeundersökningsperioden, och de flesta hade sunda finanser. Sammanfattningsvis ansågs det, liksom vid de tidigare översynerna, att de fortsatta åtgärderna vid giltighetstidens slut inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på de industriella användarna, också med tanke på att nivån på de föreslagna åtgärderna skulle sänkas avsevärt.

5.   Slutsats beträffande unionens intresse

| (158) | Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(158)

Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga antidumpningsåtgärderna.

I.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (159) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna, men på en lägre nivå. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men de ändrade inte de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(159)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna, men på en lägre nivå. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men de ändrade inte de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla antidumpningsåtgärderna.

| (160) | Till följd av interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör antidumpningstull införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina motsvarande den lägsta skademarginalen på vilken de gällande åtgärderna är baserade och de dumpningsmarginaler som konstaterades i den aktuella översynen. |
| --- | --- |

(160)

Till följd av interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör antidumpningstull införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina motsvarande den lägsta skademarginalen på vilken de gällande åtgärderna är baserade och de dumpningsmarginaler som konstaterades i den aktuella översynen.

| (161) | Åtgärder kommer följaktligen att införas motsvarande de dumpningsmarginaler som konstaterats, det vill säga 16,3 % för den enda företagsgruppen som beviljades individuell behandling och 19,0 % för alla andra företag. |
| --- | --- |

(161)

Åtgärder kommer följaktligen att införas motsvarande de dumpningsmarginaler som konstaterats, det vill säga 16,3 % för den enda företagsgruppen som beviljades individuell behandling och 19,0 % för alla andra företag.

| (162) | De åtgärder som utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 42/2007 (13) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen ska bibehållas men på de nivåer som anges i skäl 161. |
| --- | --- |

(162)

De åtgärder som utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 42/2007 (13) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen ska bibehållas men på de nivåer som anges i skäl 161.

| (163) | Exportörer i Sydkorea som överväger att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artikel 13.4 i grundförordningen kommer att uppmanas att fylla i ett frågeformulär i syfte att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det är berättigat med befrielse. Sådan befrielse får beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för fortsatt tillämpning av metoder för vilka det inte finns tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt bevis för dumpning. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan ska skickas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och exportförsäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(163)

Exportörer i Sydkorea som överväger att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artikel 13.4 i grundförordningen kommer att uppmanas att fylla i ett frågeformulär i syfte att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det är berättigat med befrielse. Sådan befrielse får beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för fortsatt tillämpning av metoder för vilka det inte finns tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt bevis för dumpning. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan ska skickas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och exportförsäljning av den berörda produkten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av kisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 och som har sitt ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för produkten som beskrivs i första stycket och tillverkas av de nedan angivna företagen:

| Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 |
| Alla andra företag | 19 % | A999 |

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

16,3 %

A971

Alla andra företag

19 %

A999

3.   Utvidgningen av den slutgiltiga antidumpningstullsatsen för import från alla andra företag i Kina (det vill säga 19 %) till att även omfatta import av produkten som beskrivs i första stycket som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, ska bibehållas (Taric-nummer 2804690010).

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Ansökningar om befrielse från utvidgningen av den tull som anges i artikel 1.3 ska göras skriftligen på ett av unionens officiella språk och vara undertecknade av en person som har rätt att företräda sökanden.

2.   Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| Office: N-105 04/17 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Directorate-General for Trade

Directorate B

Office: N-105 04/17

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

3.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införs genom den här förordningen befrias från den utvidgade tull som nämns i artikel 1.3.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och den ska gälla under en period om fem år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2010.

På rådets vägnar

M. SEBASTIÁN

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

2

(3)  EGT L 198, 28.7.1990, s. 57.

3

(4)  EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

4

(5)  EUT C 254, 7.10.2008, s. 9.

5

(6)  EUT C 51, 4.3.2009, s. 17.

6

(7)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

7

(8)  EGT L 345, 16.12.1997, s. 1.

8

(9)  CRU mars 2009.

9

(10)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

10

(11)  EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

11

(12)  Källa: Kinesisk exportstatistik.

12

Källa

(13)  EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

13

---

| 29.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 131/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 468/2010

av den 28 maj 2010

om upprättande av EU:s förteckning över fartyg som är inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artiklarna 27 och 30, och

av följande skäl:

| (1) | I kapitel V i förordning (EG) nr 1005/2008 fastställs förfaranden för identifiering av fiskefartyg som bedriver olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiskefartyg) samt förfaranden för upprättande av EU:s förteckning över sådana fartyg. I artikel 37 föreskrivs åtgärder som ska vidtas mot fiskefartyg som förts upp på den förteckningen. |
| --- | --- |

(1)

I kapitel V i förordning (EG) nr 1005/2008 fastställs förfaranden för identifiering av fiskefartyg som bedriver olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiskefartyg) samt förfaranden för upprättande av EU:s förteckning över sådana fartyg. I artikel 37 föreskrivs åtgärder som ska vidtas mot fiskefartyg som förts upp på den förteckningen.

| (2) | Enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 1005/2008 ska EU:s förteckning innehålla IUU-fiskefartyg som identifierats av kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 1005/2008 ska EU:s förteckning innehålla IUU-fiskefartyg som identifierats av kommissionen.

| (3) | Enligt artikel 30 i den förordningen ska EU:s förteckning också innehålla fiskefartyg som ingår i förteckningar över IUU-fartyg vilka har antagits av regionala fiskeriorganisationer. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 30 i den förordningen ska EU:s förteckning också innehålla fiskefartyg som ingår i förteckningar över IUU-fartyg vilka har antagits av regionala fiskeriorganisationer.

| (4) | Tills kommissionen direkt identifierar andra fiskefartyg som bedriver olagligt, orapporterat och oreglerat fiske kommer EU:s förteckning att enbart innehålla fartyg som ingår i förteckningar över IUU-fartyg vilka har antagits av regionala fiskeriorganisationer. |
| --- | --- |

(4)

Tills kommissionen direkt identifierar andra fiskefartyg som bedriver olagligt, orapporterat och oreglerat fiske kommer EU:s förteckning att enbart innehålla fartyg som ingår i förteckningar över IUU-fartyg vilka har antagits av regionala fiskeriorganisationer.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

”EU:s förteckning över IUU-fartyg” innebär, vid tillämpning av denna förordning, en förteckning över fiskefartyg som har bedrivit olagligt, orapporterat och oreglerat fiske enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 1005/2008.

Artikel 2

EU:s förteckning över IUU-fartyg finns i bilagan.

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

---

BILAGA

EU:s förteckning över IUU-fartyg

DEL A

Fartyg förtecknade i enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1005/2008

DEL B

Fartyg förtecknade i enlighet med artikel 30 i förordning (EG) nr 1005/2008

| Fartygets IMO (1)-nummer/referens för regional fiskeriförvaltningsorganisation | Fartygets namn (tidigare namn) (2) | Flaggstat (2) | Förtecknad hos regional fiskeriförvaltningsorganisation (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20080003 | ABDI BABA 1 (EROL BÜLBÜL) | Bolivia (tidigare flaggstat: Turkiet) | Iccat |
| 20060010 | ACROS NO. 2 | Okänd (senast kända flaggstat: Honduras) | Iccat |
| 20060009 | ACROS NO. 3 | Okänd (senast kända flaggstat: Honduras) | Iccat |
| 7306570 | ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE) | Panama | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| | ALDABRA | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 7036345 | AMORINN | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | BALENA | Okänd (senast kända flaggstat: Vanuatu) | IOTC |
| | BHASKARA No 10 | Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien) | IATTC |
| | BHASKARA No 9 | Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien) | IATTC |
| | BHINEKA | Indonesien | IATTC |
| | BIGARO | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 20060001 | BIGEYE | Okänd | Iccat |
| 20040005 | BRAVO | Okänd | Iccat |
| | CAMELOT | Okänd | IATTC |
| 6803961 | CARMELA (GOLD DRAGON) | Togo (tidigare flaggstat: Ekvatorialguinea) | CCAMLR, SEAFO |
| 20080002 | CEVAHIR (SALIH BAYRAKTAR) | Bolivia (tidigare flaggstat: Turkiet) | Iccat |
| | CHIA HAO No 66 | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 8713392 | CHU LIM | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 6607666 | CONSTANT | Ekvatorialguinea | CCAMLR, SEAFO |
| 7322897 | CORVUS | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| 20080001 | DANIAA (CARLOS) | Okänd (senast kända flaggstat: Guinea Conakry) | Iccat |
| 8422852 | DOLPHIN (OGNEVKA) | Ryssland | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 9042001 | DRACO-1 | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| | DRAGON III | Okänd | IATTC |
| 8604668 | EROS DOS (FURABOLOS) | Panama | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 20080005 | GALA 1 (MANARA II/ROAGAN) | Okänd (senast kända flaggstat: Libyen) | Iccat |
| | GOIDAU RUEY No 1 | Panama | IATTC |
| 7020126 | GOOD HOPE | Nigeria | CCAMLR, SEAFO |
| 6719419 | GORILERO (GRAN SOL) | Okänd (senast kända flaggstat: Sierra Leone) | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| | GUNUAR MELYAN 21 | Okänd | IOTC |
| 7322926 | HEAVY SEA | Panama | CCAMLR, SEAFO |
| | HIROYOSHI 17 | Indonesien | IATTC |
| | HOOM XIANG 11 | Malaysia | IOTC |
| 7332218 | IANNIS 1 | Okänd | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| | JIMMY WIJAYA 35 | Indonesien | IATTC |
| | JINN FENG TSAIR No 1 | Taiwan | WCPFC |
| | JYI LIH 88 | Okänd | IATTC |
| 20060007 | LILA NO. 10 | Okänd (senast kända flaggstat: Panama) | Iccat |
| 7815337 | LINA (SEIFUKU MARU NO 35) | Indonesien (tidigare flaggstat: Japan) | WCPFC |
| | LINGSAR 08 | Indonesien | IOTC |
| 20040007 | MADURA 2 | Okänd | Iccat |
| 20040008 | MADURA 3 | Okänd | Iccat |
| 8707240 | MAINE | Guinea Conakry | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 20060002 | MARIA | Okänd | Iccat |
| | MARTA LUCIA R | Colombia | IATTC |
| 20060005 | MELILLA NO. 101 | Okänd (senast kända flaggstat: Panama) | Iccat |
| 20060004 | MELILLA NO. 103 | Okänd (senast kända flaggstat: Panama) | Iccat |
| | MINAKO | Indonesien | WCPFC |
| | MING YU SHENG 8 | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 7385174 | MURTOSA | Togo | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 8721593 | NEMANSKIY | Okänd | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 20060003 | No. 101 GLORIA (GOLDEN LAKE) | Okänd (senast kända flaggstat: Panama) | Iccat |
| 20060008 | No. 2 CHOYU | Okänd (senast kända flaggstat: Honduras) | Iccat |
| 20060011 | No. 3 CHOYU | Okänd (senast kända flaggstat: Honduras) | Iccat |
| 9230658 | NORTH OCEAN | Kina | CCAMLR, SEAFO |
| 20040006 | OCEAN DIAMOND | Okänd | Iccat |
| 7826233 | OCEAN LION | Okänd (senast kända flaggstat: Ekvatorialguinea) | IOTC |
| | ORCA | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 20060012 | ORIENTE NO. 7 | Okänd (senast kända flaggstat: Honduras) | Iccat |
| 9404285 | PARSIAN SHILA | Iran | IOTC |
| | PERMATA | Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien) | IATTC |
| | PERMATA 1 | Indonesien | IATTC |
| | PERMATA 138 | Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien) | IATTC |
| | PERMATA 2 | Indonesien | IATTC |
| | PERMATA 6 | Indonesien | IATTC |
| | PERMATA 8 | Indonesien | IATTC |
| | PERMATA 102 | Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien) | IATTC |
| 6622642 | PERSEVERANCE | Ekvatorialguinea | CCAMLR, SEAFO |
| 6706084 | RED (KABOU) | Panama | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 6818930 | REX | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | REYMAR 6 | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 7388267 | ROSS | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| 8221947 | SENTA (SHIN TAKARA MARU) | Panama (tidigare flaggstat: Japan) | WCPFC |
| 20080004 | SHARON 1 (MANARA I/POSEIDON) | Okänd (senast kända flaggstat: Libyen) | Iccat |
| 20050001 | SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG) | Okänd (senast kända flaggstat: Saint Vincent och Grenadinerna) | Iccat |
| 7347407 | SUNNY JANE | Okänd | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| | TA FU 1 | Okänd | IATTC |
| | TCHING YE No 6 | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 9319856 | TROSKY (PALOMA V) | Kambodja | CCAMLR, SEAFO |
| 6905408 | TYPHOON-1 | Togo | CCAMLR, SEAFO |
| | WEN TENG No 688 | Okänd (senast kända flaggstat: Belize) | IATTC |
| 9230672 | WEST OCEAN | Kina | CCAMLR, SEAFO |
| | YU FONG 168 | Taiwan | WCPFC |
| | YU MAAN WON | Okänd (senast kända flaggstat: Georgien) | IOTC |
| 7321374 | YUCATAN BASIN (ENXEMBRE) | Panama | NEAFC, Nafo, SEAFO |
| 9037537 | ZEUS (TRITON-1) | Togo (tidigare flaggstat: Sierra Leone) | CCAMLR, SEAFO |

Fartygets IMO (1)-nummer/referens för regional fiskeriförvaltningsorganisation

Fartygets namn (tidigare namn) (2)

Flaggstat (2)

Förtecknad hos regional fiskeriförvaltningsorganisation (2)

20080003

ABDI BABA 1 (EROL BÜLBÜL)

Bolivia (tidigare flaggstat: Turkiet)

Iccat

20060010

ACROS NO. 2

Okänd (senast kända flaggstat: Honduras)

Iccat

20060009

ACROS NO. 3

Okänd (senast kända flaggstat: Honduras)

Iccat

7306570

ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE)

Panama

NEAFC, Nafo, SEAFO

ALDABRA

Togo

CCAMLR, SEAFO

7036345

AMORINN

Togo

CCAMLR, SEAFO

BALENA

Okänd (senast kända flaggstat: Vanuatu)

IOTC

BHASKARA No 10

Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien)

IATTC

BHASKARA No 9

Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien)

IATTC

BHINEKA

Indonesien

IATTC

BIGARO

Togo

CCAMLR, SEAFO

20060001

BIGEYE

Okänd

Iccat

20040005

BRAVO

Okänd

Iccat

CAMELOT

Okänd

IATTC

6803961

CARMELA (GOLD DRAGON)

Togo (tidigare flaggstat: Ekvatorialguinea)

CCAMLR, SEAFO

20080002

CEVAHIR (SALIH BAYRAKTAR)

Bolivia (tidigare flaggstat: Turkiet)

Iccat

CHIA HAO No 66

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

8713392

CHU LIM

Togo

CCAMLR, SEAFO

6607666

CONSTANT

Ekvatorialguinea

CCAMLR, SEAFO

7322897

CORVUS

Panama

CCAMLR, SEAFO

20080001

DANIAA (CARLOS)

Okänd (senast kända flaggstat: Guinea Conakry)

Iccat

8422852

DOLPHIN (OGNEVKA)

Ryssland

NEAFC, Nafo, SEAFO

9042001

DRACO-1

Panama

CCAMLR, SEAFO

DRAGON III

Okänd

IATTC

8604668

EROS DOS (FURABOLOS)

Panama

NEAFC, Nafo, SEAFO

20080005

GALA 1 (MANARA II/ROAGAN)

Okänd (senast kända flaggstat: Libyen)

Iccat

GOIDAU RUEY No 1

Panama

IATTC

7020126

GOOD HOPE

Nigeria

CCAMLR, SEAFO

6719419

GORILERO (GRAN SOL)

Okänd (senast kända flaggstat: Sierra Leone)

NEAFC, Nafo, SEAFO

GUNUAR MELYAN 21

Okänd

IOTC

7322926

HEAVY SEA

Panama

CCAMLR, SEAFO

HIROYOSHI 17

Indonesien

IATTC

HOOM XIANG 11

Malaysia

IOTC

7332218

IANNIS 1

Okänd

NEAFC, Nafo, SEAFO

JIMMY WIJAYA 35

Indonesien

IATTC

JINN FENG TSAIR No 1

Taiwan

WCPFC

JYI LIH 88

Okänd

IATTC

20060007

LILA NO. 10

Okänd (senast kända flaggstat: Panama)

Iccat

7815337

LINA (SEIFUKU MARU NO 35)

Indonesien (tidigare flaggstat: Japan)

WCPFC

LINGSAR 08

Indonesien

IOTC

20040007

MADURA 2

Okänd

Iccat

20040008

MADURA 3

Okänd

Iccat

8707240

MAINE

Guinea Conakry

NEAFC, Nafo, SEAFO

20060002

MARIA

Okänd

Iccat

MARTA LUCIA R

Colombia

IATTC

20060005

MELILLA NO. 101

Okänd (senast kända flaggstat: Panama)

Iccat

20060004

MELILLA NO. 103

Okänd (senast kända flaggstat: Panama)

Iccat

MINAKO

Indonesien

WCPFC

MING YU SHENG 8

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

7385174

MURTOSA

Togo

NEAFC, Nafo, SEAFO

8721593

NEMANSKIY

Okänd

NEAFC, Nafo, SEAFO

20060003

No. 101 GLORIA (GOLDEN LAKE)

Okänd (senast kända flaggstat: Panama)

Iccat

20060008

No. 2 CHOYU

Okänd (senast kända flaggstat: Honduras)

Iccat

20060011

No. 3 CHOYU

Okänd (senast kända flaggstat: Honduras)

Iccat

9230658

NORTH OCEAN

Kina

CCAMLR, SEAFO

20040006

OCEAN DIAMOND

Okänd

Iccat

7826233

OCEAN LION

Okänd (senast kända flaggstat: Ekvatorialguinea)

IOTC

ORCA

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

20060012

ORIENTE NO. 7

Okänd (senast kända flaggstat: Honduras)

Iccat

9404285

PARSIAN SHILA

Iran

IOTC

PERMATA

Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien)

IATTC

PERMATA 1

Indonesien

IATTC

PERMATA 138

Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien)

IATTC

PERMATA 2

Indonesien

IATTC

PERMATA 6

Indonesien

IATTC

PERMATA 8

Indonesien

IATTC

PERMATA 102

Okänd (senast kända flaggstat: Indonesien)

IATTC

6622642

PERSEVERANCE

Ekvatorialguinea

CCAMLR, SEAFO

6706084

RED (KABOU)

Panama

NEAFC, Nafo, SEAFO

6818930

REX

Togo

CCAMLR, SEAFO

REYMAR 6

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

7388267

ROSS

Togo

CCAMLR, SEAFO

8221947

SENTA (SHIN TAKARA MARU)

Panama (tidigare flaggstat: Japan)

WCPFC

20080004

SHARON 1 (MANARA I/POSEIDON)

Okänd (senast kända flaggstat: Libyen)

Iccat

20050001

SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG)

Okänd (senast kända flaggstat: Saint Vincent och Grenadinerna)

Iccat

7347407

SUNNY JANE

Okänd

NEAFC, Nafo, SEAFO

TA FU 1

Okänd

IATTC

TCHING YE No 6

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

9319856

TROSKY (PALOMA V)

Kambodja

CCAMLR, SEAFO

6905408

TYPHOON-1

Togo

CCAMLR, SEAFO

WEN TENG No 688

Okänd (senast kända flaggstat: Belize)

IATTC

9230672

WEST OCEAN

Kina

CCAMLR, SEAFO

YU FONG 168

Taiwan

WCPFC

YU MAAN WON

Okänd (senast kända flaggstat: Georgien)

IOTC

7321374

YUCATAN BASIN (ENXEMBRE)

Panama

NEAFC, Nafo, SEAFO

9037537

ZEUS (TRITON-1)

Togo (tidigare flaggstat: Sierra Leone)

CCAMLR, SEAFO

---

(1)  Internationella sjöfartsorganisationen.

(2)  Se de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas webbplatser för ytterligare information.

---

| 29.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 131/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 131/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 469/2010

av den 28 maj 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 maj 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 maj 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 49,9 |
| MK | 50,2 |
| TN | 87,1 |
| TR | 62,4 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 37,3 |
| MK | 70,2 |
| TR | 119,7 |
| ZZ | 67,1 |
| 0709 90 70 | TR | 109,3 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 10 20 | EG | 61,8 |
| IL | 52,4 |
| MA | 57,5 |
| US | 60,2 |
| ZA | 65,8 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 50 10 | AR | 100,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 74,4 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | AR | 69,2 |
| BR | 79,1 |
| CA | 113,1 |
| CL | 80,0 |
| CN | 71,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 107,8 |
| US | 148,6 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 87,1 |
| 0809 20 95 | TR | 541,2 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 434,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

49,9

MK

50,2

TN

87,1

TR

62,4

ZZ

62,4

0707 00 05

AL

41,0

MA

37,3

MK

70,2

TR

119,7

ZZ

67,1

0709 90 70

TR

109,3

ZZ

109,3

0805 10 20

EG

61,8

IL

52,4

MA

57,5

US

60,2

ZA

65,8

ZZ

59,5

0805 50 10

AR

100,8

BR

112,1

TR

74,4

ZA

94,0

ZZ

95,3

0808 10 80

AR

69,2

BR

79,1

CA

113,1

CL

80,0

CN

71,3

MK

26,7

NZ

107,8

US

148,6

ZA

87,8

ZZ

87,1

0809 20 95

TR

541,2

US

328,1

ZZ

434,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 29.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 131/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 131/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 470/2010

av den 28 maj 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 457/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 457/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 maj 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 maj 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 128, 27.5.2010, s. 7.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 29 maj 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 39,80 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,80 | 2,96 |
| 1701 12 10 (1) | 39,80 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,80 | 2,67 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

39,80

0,00

1701 11 90 (1)

39,80

2,96

1701 12 10 (1)

39,80

0,00

1701 12 90 (1)

39,80

2,67

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---