# Az Európai Unió L 140/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.140.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 140 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. június 8. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.140.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 140

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. június 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-án Luganóban aláírt egyezmény hatálybalépésének időpontjáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 492/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 3.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről | 2 |
| | * | A Tanács 493/2010/EU rendelete (2010. június 7.) az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról | 17 |
| | * | A Bizottság 494/2010/EU rendelete (2010. május 25.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 19 |
| | | A Bizottság 495/2010/EU rendelete (2010. június 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 21 |
| | | A Bizottság 496/2010/EU rendelete (2010. június 7.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 23 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/310/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága egy lengyel tagjának kinevezéséről | 25 |
| | | 2010/311/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága hat olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről | 26 |
| | | 2010/312/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága három dán póttagjának kinevezéséről | 27 |
| | | 2010/313/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 7.) a 669/2009/EK rendelet alapján a ciprusi takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók engedélyezett telephelyén végzendő fizikai ellenőrzések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 3525. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-án Luganóban aláírt egyezmény hatálybalépésének időpontjáról

1

RENDELETEK

*

A Tanács 492/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 3.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről

2

*

A Tanács 493/2010/EU rendelete (2010. június 7.) az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról

17

*

A Bizottság 494/2010/EU rendelete (2010. május 25.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

19

A Bizottság 495/2010/EU rendelete (2010. június 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

21

A Bizottság 496/2010/EU rendelete (2010. június 7.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

23

HATÁROZATOK

2010/310/EU

*

A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága egy lengyel tagjának kinevezéséről

25

2010/311/EU

*

A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága hat olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről

26

2010/312/EU

*

A Tanács határozata (2010. június 3.) a Régiók Bizottsága három dán póttagjának kinevezéséről

27

2010/313/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 7.) a 669/2009/EK rendelet alapján a ciprusi takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók engedélyezett telephelyén végzendő fizikai ellenőrzések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 3525. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 3525. számú dokumentummal történt)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/1

---

Tájékoztatás a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-án Luganóban aláírt egyezmény hatálybalépésének időpontjáról

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-án Luganóban aláírt egyezmény (1) annak 69. cikke (4) és (5) bekezdésének megfelelően 2010. január 1-jén hatályba lépett az Európai Unió, valamint Norvégia és Dánia között.

---

(1)  HL L 147., 2009.6.10., 5. o. Az egyezményhez készült magyarázó jelentést az alábbi helyen tették közzé: HL C 319., 2009.12.23., 1. o.

---

RENDELETEK

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/2

---

A TANÁCS 492/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. június 3.)

a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó nátrium-ciklamát behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó nátrium-ciklamát behozatalára.

2.   JELENLEGI VIZSGÁLAT

2.1.   FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

| (2) | A lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet a Productos Aditivos S.A., az Unió egyetlen nátrium-ciklamát-gyártója nyújtotta be 2008. december 11-én. |
| --- | --- |

(2)

A lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet a Productos Aditivos S.A., az Unió egyetlen nátrium-ciklamát-gyártója nyújtotta be 2008. december 11-én.

| (3) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatását vagy megismétlődését eredményezné.

2.2.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

| (4) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, és 2009. március 10-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) megindította a vizsgálatot az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(4)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, és 2009. március 10-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) megindította a vizsgálatot az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

2.3.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK

| (5) | A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak (FI)) terjedt ki. A károkozás folytaásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(5)

A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak (FI)) terjedt ki. A károkozás folytaásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

3.   A JELEN VIZSGÁLATBAN ÉRINTETT FELEK

| (6) | A lejárati felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmet benyújtó uniós gyártót, az ismert importőröket, a szállítókat és felhasználókat, a Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártókat, valamint az érintett országok hatóságait. |
| --- | --- |

(6)

A lejárati felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmet benyújtó uniós gyártót, az ismert importőröket, a szállítókat és felhasználókat, a Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártókat, valamint az érintett országok hatóságait.

| (7) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek az eljárás megindításról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, ám ilyen kérést egyik fél sem nyújtott be az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek az eljárás megindításról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, ám ilyen kérést egyik fél sem nyújtott be az Európai Bizottságnak.

| (8) | A Bizottság minden, Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Kínából két vállalat (mindkettő a Rainbow Rich Industrial Ltd. hongkongi vállalatcsoporthoz tartozik), valamint Indonéziából is két vállalat jelezte, hogy hajlandó együttműködni és válaszolni a dömpingre vonatkozó kérdőívre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság minden, Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Kínából két vállalat (mindkettő a Rainbow Rich Industrial Ltd. hongkongi vállalatcsoporthoz tartozik), valamint Indonéziából is két vállalat jelezte, hogy hajlandó együttműködni és válaszolni a dömpingre vonatkozó kérdőívre.

| (9) | Kínából két további gyártó – a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited – jelentkezett. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek a vállalatok nem dömpingeltek az Unió piacán. A Fang Da Food Additive (Shenzhen) és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) vállalatra ezért nem vonatkozik a jelenlegi lejárati felülvizsgálat. |
| --- | --- |

(9)

Kínából két további gyártó – a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited – jelentkezett. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek a vállalatok nem dömpingeltek az Unió piacán. A Fang Da Food Additive (Shenzhen) és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) vállalatra ezért nem vonatkozik a jelenlegi lejárati felülvizsgálat.

4.   A KAPOTT INFORMÁCIÓ ELLENŐRZÉSE

| (10) | A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az Unió érdekét. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:






  4.1. | EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az Unió érdekét. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

4.1.

EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing, |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,

| — | valamint a kapcsolatban álló vállalat: Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong). |
| --- | --- |

—

valamint a kapcsolatban álló vállalat: Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).

| 4.2. | AZ INDONÉZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK:






  — | PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung, |
| --- | --- | --- |

4.2.

AZ INDONÉZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK:

—

PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo. |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo.

| 4.3. | AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZATOT ALKOTÓ GYÁRTÓ:






  — | Productos Aditivos S.A., Spanyolország. |
| --- | --- | --- |

4.3.

AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZATOT ALKOTÓ GYÁRTÓ:

—

Productos Aditivos S.A., Spanyolország.

| 4.4. | FÜGGETLEN IMPORTŐR/KERESKEDŐ:






  — | Beneo Palatinit GmbH, Németország. |
| --- | --- | --- |

4.4.

FÜGGETLEN IMPORTŐR/KERESKEDŐ:

—

Beneo Palatinit GmbH, Németország.

| 4.5. | FELHASZNÁLÓ:






  — | Schweppes International Ltd., Hollandia. |
| --- | --- | --- |

4.5.

FELHASZNÁLÓ:

—

Schweppes International Ltd., Hollandia.

5.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (11) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság dömpingellenes vámok kivetését javasolta a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára. |
| --- | --- |

(11)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság dömpingellenes vámok kivetését javasolta a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára.

| (12) | Az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely alatt – a nyilvánosságra hozatalt követően – ismertethették észrevételeiket. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely alatt – a nyilvánosságra hozatalt követően – ismertethették észrevételeiket.

| (13) | A felek által szóban és írásban benyújtott észrevételeket figyelembe vették, megvizsgálták, és a végső megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(13)

A felek által szóban és írásban benyújtott észrevételeket figyelembe vették, megvizsgálták, és a végső megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   ÉRINTETT TERMÉK

| (14) | A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel: ez a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá sorolt, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel: ez a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá sorolt, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék).

| (15) | Amint az eredeti vizsgálat megállapította, a jelenlegi felülvizsgálat pedig megerősítette, a nátrium-ciklamát az Unióban és sok más országban alacsony kalóriatartalmú és diétás élelmiszerek és italok előállításához használt édesítőszerként engedélyezett élelmiszer-adalék. Az élelmiszeripar, valamint az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszert előállítók széles körben használják adalékanyagként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja. |
| --- | --- |

(15)

Amint az eredeti vizsgálat megállapította, a jelenlegi felülvizsgálat pedig megerősítette, a nátrium-ciklamát az Unióban és sok más országban alacsony kalóriatartalmú és diétás élelmiszerek és italok előállításához használt édesítőszerként engedélyezett élelmiszer-adalék. Az élelmiszeripar, valamint az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszert előállítók széles körben használják adalékanyagként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.

2.   HASONLÓ TERMÉK

| (16) | Mint az eredeti vizsgálat keretében, most is kimutatták, hogy a Kínában és Indonéziában gyártott és az Unióban értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik a kérelmező által előállított és az Unió piacán értékesített termékkel, illetve – a rendes értéknek Kína vonatkozásában történő megállapítása érdekében az analóg ország szerepét is betöltő – Indonéziában előállított és a hazai piacon értékesített termékkel. |
| --- | --- |

(16)

Mint az eredeti vizsgálat keretében, most is kimutatták, hogy a Kínában és Indonéziában gyártott és az Unióban értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik a kérelmező által előállított és az Unió piacán értékesített termékkel, illetve – a rendes értéknek Kína vonatkozásában történő megállapítása érdekében az analóg ország szerepét is betöltő – Indonéziában előállított és a hazai piacon értékesített termékkel.

| (17) | Ezért mindezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

Ezért mindezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK

| (18) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések lejárata a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (PGE) nem kerül ismételten elbírálásra. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések lejárata a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (PGE) nem kerül ismételten elbírálásra.

| (19) | Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt az általános módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, amennyiben a körülmények nem változtak. A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapításához az általános gyakorlat szerint a felülvizsgálati időszak négy hónapjának (mindig az egyes negyedévek utolsó hónapjának) adataiból vettek mintát az ügyletekből. Az eredményt egyéb ügyletek elemzésével is ellenőrizték. Egyik gazdasági szereplő sem kifogásolta ezt a módszert. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt az általános módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, amennyiben a körülmények nem változtak. A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapításához az általános gyakorlat szerint a felülvizsgálati időszak négy hónapjának (mindig az egyes negyedévek utolsó hónapjának) adataiból vettek mintát az ügyletekből. Az eredményt egyéb ügyletek elemzésével is ellenőrizték. Egyik gazdasági szereplő sem kifogásolta ezt a módszert.

| (20) | Az Eurostat-adatok azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 3 000–5 000 tonna érintett terméket importáltak az Unióba. Ennek több mint 90 %-a Kínából, a maradék pedig Indonéziából származott. Egyéb országokból gyakorlatilag nem vettek nyilvántartásba behozatalt. |
| --- | --- |

(20)

Az Eurostat-adatok azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 3 000–5 000 tonna érintett terméket importáltak az Unióba. Ennek több mint 90 %-a Kínából, a maradék pedig Indonéziából származott. Egyéb országokból gyakorlatilag nem vettek nyilvántartásba behozatalt.

2.   DÖMPINGELT BEHOZATAL A VIZSGÁLATI IDŐSZAKBAN

2.1.   KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

2.1.1.   
  Analóg ország

| (21) | Azokat a vállalatokat kivéve, amelyeknek piacgazdasági elbánást biztosítottak az eredeti vizsgálatban, a rendes értéket Kína vonatkozásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(21)

Azokat a vállalatokat kivéve, amelyeknek piacgazdasági elbánást biztosítottak az eredeti vizsgálatban, a rendes értéket Kína vonatkozásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg.

| (22) | Az előző vizsgálat során Indonéziát választott ák a Kínára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak. |
| --- | --- |

(22)

Az előző vizsgálat során Indonéziát választott ák a Kínára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak.

| (23) | Erre a választásra a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben tett javaslatot, az érdekelteknek pedig nem volt ellenvetésük a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(23)

Erre a választásra a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben tett javaslatot, az érdekelteknek pedig nem volt ellenvetésük a megadott határidőn belül.

| (24) | A kínai árak helyett ésszerű választásnak tekintették az indonéz árakat alapul venni, mivel Indonézia hazai piacán verseny uralkodik, egyre nagyobb arányú a Kínából származó behozatal, és legalább hat gyártó is működik. Emellett úgy tűnik, hogy a vizsgált terméket kizárólag az Unióban, a Kínában és Indonéziában gyártják. A jelenlegi vizsgálat során semmi nem bizonyította ennek az ellenkezőjét. |
| --- | --- |

(24)

A kínai árak helyett ésszerű választásnak tekintették az indonéz árakat alapul venni, mivel Indonézia hazai piacán verseny uralkodik, egyre nagyobb arányú a Kínából származó behozatal, és legalább hat gyártó is működik. Emellett úgy tűnik, hogy a vizsgált terméket kizárólag az Unióban, a Kínában és Indonéziában gyártják. A jelenlegi vizsgálat során semmi nem bizonyította ennek az ellenkezőjét.

| (25) | Ezért a jelenlegi vizsgálat keretében Indonézia töltötte be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét. |
| --- | --- |

(25)

Ezért a jelenlegi vizsgálat keretében Indonézia töltötte be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.

2.1.2.   
  Együttműködő kínai exportáló gyártók

2.1.2.1.   Előzetes megjegyzések

| (26) | Mint a (8) preambulumbekezdésben is szerepel, ebben a felülvizsgálatban két olyan gyártó működött együtt, amely a Rainbow Rich Industries hongkongi székhelyű vállalatcsoporthoz tartozik. A felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export több mint felét képviselték. Figyelmen kívül hagyva az eljárásban nem érintett vállalatok termelését és értékesítési volumenét, az együttműködő gyártók a kínai össztermelés több mint háromnegyedét, a kapacitásnak pedig csaknem a felét képviselték. Az Unióba irányuló exportnak több mint a 80 %-a származott tőlük. Tekintettel az együttműködés mértékére, az együttműködő exportőröktől származó részletes információk szolgáltak információforrásul a Kínából származó, károkat okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez. |
| --- | --- |

(26)

Mint a (8) preambulumbekezdésben is szerepel, ebben a felülvizsgálatban két olyan gyártó működött együtt, amely a Rainbow Rich Industries hongkongi székhelyű vállalatcsoporthoz tartozik. A felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export több mint felét képviselték. Figyelmen kívül hagyva az eljárásban nem érintett vállalatok termelését és értékesítési volumenét, az együttműködő gyártók a kínai össztermelés több mint háromnegyedét, a kapacitásnak pedig csaknem a felét képviselték. Az Unióba irányuló exportnak több mint a 80 %-a származott tőlük. Tekintettel az együttműködés mértékére, az együttműködő exportőröktől származó részletes információk szolgáltak információforrásul a Kínából származó, károkat okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez.

| (27) | Az egyik együttműködő, a Golden Time Enterprises (Shenzhen), jelentős mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, míg testvérvállalata, a Jintian Enterprises (Nanjing), az intézkedések elrendelése óta nem exportál az Unióba. A nem exportáló vállalatnál – Jintian Enterprises (Nanjing) – lebonyolított helyszíni ellenőrző látogatás során gyűjtött adatok alapján azonban részletesebb bepillantást vált lehetővé a kínai belföldi piac viszonyaiba, ahol a vállalat jelentős piaci részesedéssel és a meglévő kapacitás nagy részével rendelkezik. |
| --- | --- |

(27)

Az egyik együttműködő, a Golden Time Enterprises (Shenzhen), jelentős mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, míg testvérvállalata, a Jintian Enterprises (Nanjing), az intézkedések elrendelése óta nem exportál az Unióba. A nem exportáló vállalatnál – Jintian Enterprises (Nanjing) – lebonyolított helyszíni ellenőrző látogatás során gyűjtött adatok alapján azonban részletesebb bepillantást vált lehetővé a kínai belföldi piac viszonyaiba, ahol a vállalat jelentős piaci részesedéssel és a meglévő kapacitás nagy részével rendelkezik.

| (28) | A vizsgálat során az egyik kínai vállalat azt állította, hogy a jelentős hazai gyártók rendszeres találkozókon egyeztetik a kínai hazai piacra vonatkozó viszonyítási árat. Figyelembe véve az említett gyártók erőfölényét, úgy tűnik, hogy ezzel a mechanizmussal képesek viszonylag magas szinten tartani az árakat a kínai hazai piacon. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálat során az egyik kínai vállalat azt állította, hogy a jelentős hazai gyártók rendszeres találkozókon egyeztetik a kínai hazai piacra vonatkozó viszonyítási árat. Figyelembe véve az említett gyártók erőfölényét, úgy tűnik, hogy ezzel a mechanizmussal képesek viszonylag magas szinten tartani az árakat a kínai hazai piacon.

2.1.2.2.   Rendes érték

| (29) | A Golden Time Enterprises (Shenzhen) esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki. |
| --- | --- |

(29)

A Golden Time Enterprises (Shenzhen) esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.

2.1.2.3.   Exportár

| (30) | A Golden Time Enterprises (Shenzhen) által az Unió viszonylatában alkalmazott exportár az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt, megfelelően kiigazítva. |
| --- | --- |

(30)

A Golden Time Enterprises (Shenzhen) által az Unió viszonylatában alkalmazott exportár az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt, megfelelően kiigazítva.

2.1.2.4.   Ár-összehasonlítás

| (31) | Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a tisztességes összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a hitelek, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a tisztességes összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a hitelek, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően.

2.1.2.5.   Dömpingkülönbözet

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta ki, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az eredeti vizsgálat által megállapítottnál lényegesen nagyobb mértékű dömpingre került sor. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga az uniós határra, CIF paritáson számított érték százalékában kifejezve a Golden Time Enterprises esetében meghaladta a 30 %-ot. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta ki, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az eredeti vizsgálat által megállapítottnál lényegesen nagyobb mértékű dömpingre került sor. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga az uniós határra, CIF paritáson számított érték százalékában kifejezve a Golden Time Enterprises esetében meghaladta a 30 %-ot.

2.1.3.   
  Egyéb kínai exportáló gyártók

2.1.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (33) | A Kínából érkező egyéb behozatal az uniós fogyasztás kevesebb mint 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(33)

A Kínából érkező egyéb behozatal az uniós fogyasztás kevesebb mint 5 %-át tette ki.

| (34) | A Bizottság a további kínai exportáló gyártókra vonatkozó következtetéseit a vizsgálat során gyűjtött adatokra és az Eurostat hivatalos statisztikáira alapozta. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság a további kínai exportáló gyártókra vonatkozó következtetéseit a vizsgálat során gyűjtött adatokra és az Eurostat hivatalos statisztikáira alapozta.

2.1.3.2.   Rendes érték

| (35) | A nem együttműködő kínai exportőrök esetében a rendes értéket az együttműködő indonéz gyártók által független vevők esetében alkalmazott belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki. |
| --- | --- |

(35)

A nem együttműködő kínai exportőrök esetében a rendes értéket az együttműködő indonéz gyártók által független vevők esetében alkalmazott belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki.

2.1.3.3.   Exportár

| (36) | Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportőrök esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Egyéb megbízhatóbb információk hiányában ez a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF paritáson számított átlagos importárakhoz történő viszonyítással történt. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportőrök esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Egyéb megbízhatóbb információk hiányában ez a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF paritáson számított átlagos importárakhoz történő viszonyítással történt.

2.1.3.4.   Ár-összehasonlítás

| (37) | A exportáraknak a többi kínai exportőr esetében kapott súlyozott átlagát összehasonlították az ellenőrzött indonéz gyártók rendes értékének súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. |
| --- | --- |

(37)

A exportáraknak a többi kínai exportőr esetében kapott súlyozott átlagát összehasonlították az ellenőrzött indonéz gyártók rendes értékének súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.

| (38) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. Megbízhatóbb információk hiányában a kiigazításokat az együttműködő kínai exportáló gyártó ellenőrzött költségeire alapozták. |
| --- | --- |

(38)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. Megbízhatóbb információk hiányában a kiigazításokat az együttműködő kínai exportáló gyártó ellenőrzött költségeire alapozták.

2.1.3.5.   Dömpingkülönbözet

| (39) | A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel a (35) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja a (36) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Az így kapott eredmények arra mutatnak, hogy az intézkedések hatálybalépése óta a dömpingelés gyakorlata egyértelműen folytatódott, és a dömpingkülönbözet meghaladta az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(39)

A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel a (35) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja a (36) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Az így kapott eredmények arra mutatnak, hogy az intézkedések hatálybalépése óta a dömpingelés gyakorlata egyértelműen folytatódott, és a dömpingkülönbözet meghaladta az 5 %-ot.

2.1.4.   
  Következtetés a Kínából származó dömpingről

| (40) | A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején folytatódott a Kínából származó dömpingelt kivitel. |
| --- | --- |

(40)

A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején folytatódott a Kínából származó dömpingelt kivitel.

2.2.   INDONÉZIA

2.2.1.   
  Előzetes megjegyzések

| (41) | Mint a (8) preambulumbekezdésben szerepel, két gyártó működött együtt a felülvizsgálatban: a PT Golden Sari és a PT Tunggak Waru Semi. A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnak 40–60 %-át képviselték (4). |
| --- | --- |

(41)

Mint a (8) preambulumbekezdésben szerepel, két gyártó működött együtt a felülvizsgálatban: a PT Golden Sari és a PT Tunggak Waru Semi. A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnak 40–60 %-át képviselték (4).

| (42) | A Bizottság által gyűjtött adatokból világossá vált, hogy az érintett terméket Indonéziában még legalább további négy gyártó állítja elő. Az említett adatok szerint az együttműködő gyártók az indonéz össztermelésnek és -kapacitásnak körülbelül az egyharmadát képviselik. Ebben a felülvizsgálatban Indonézia együttműködésének mértéke tehát alacsony volt. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság által gyűjtött adatokból világossá vált, hogy az érintett terméket Indonéziában még legalább további négy gyártó állítja elő. Az említett adatok szerint az együttműködő gyártók az indonéz össztermelésnek és -kapacitásnak körülbelül az egyharmadát képviselik. Ebben a felülvizsgálatban Indonézia együttműködésének mértéke tehát alacsony volt.

| (43) | A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint a nem együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéz termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető legjobb adatokon alapultak, beleértve a panaszt és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. Az érintett indonéz hatóságokat értesítették a 18. cikk alkalmazásáról, valamint ennek okairól. Az indonéz hatóságoktól e tekintetben nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(43)

A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint a nem együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéz termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető legjobb adatokon alapultak, beleértve a panaszt és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. Az érintett indonéz hatóságokat értesítették a 18. cikk alkalmazásáról, valamint ennek okairól. Az indonéz hatóságoktól e tekintetben nem érkezett észrevétel.

| (44) | A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő közül csak az egyik, a PT Golden Sari exportált az Unióba. A PT Tunggak Waru Semi esetében nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban nem exportált az Unióba; az adatait mindazonáltal fel lehetett használni arra, hogy többek között a termelésre, a kapacitásokra és a harmadik piacokra irányuló kivitelre vonatkozó információkat szerezzenek, amelyek révén részletesebb bepillantást lehetett nyerni az indonéz belföldi és exportpiacok viszonyaiba. |
| --- | --- |

(44)

A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő közül csak az egyik, a PT Golden Sari exportált az Unióba. A PT Tunggak Waru Semi esetében nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban nem exportált az Unióba; az adatait mindazonáltal fel lehetett használni arra, hogy többek között a termelésre, a kapacitásokra és a harmadik piacokra irányuló kivitelre vonatkozó információkat szerezzenek, amelyek révén részletesebb bepillantást lehetett nyerni az indonéz belföldi és exportpiacok viszonyaiba.

2.2.2.   
  Együttműködő indonéz exportáló gyártók

2.2.2.1.   Rendes érték

| (45) | A PT Golden Sari esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki. |
| --- | --- |

(45)

A PT Golden Sari esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.

2.2.2.2.   Exportár

| (46) | A PT Golden Sari esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt, független uniós vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(46)

A PT Golden Sari esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt, független uniós vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

2.2.2.3.   Ár-összehasonlítás

| (47) | Az érintett termék vonatkozásában összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az Unióba irányuló kivitel exportárainak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett termék vonatkozásában összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az Unióba irányuló kivitel exportárainak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.

| (48) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően. |
| --- | --- |

(48)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.

2.2.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (49) | A rendes érték és az exportár összehasonlításának eredménye azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a PT Golden Sari vállalat nem folytatott dömpingelt értékesítést. |
| --- | --- |

(49)

A rendes érték és az exportár összehasonlításának eredménye azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a PT Golden Sari vállalat nem folytatott dömpingelt értékesítést.

2.2.3.   
  Egyéb indonéz exportáló gyártók

2.2.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (50) | Amint az a (43) preambulumbekezdésben említésre került, az Indonézia részéről tapasztalt kismértékű együttműködés következtében a nem együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(50)

Amint az a (43) preambulumbekezdésben említésre került, az Indonézia részéről tapasztalt kismértékű együttműködés következtében a nem együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg.

2.2.3.2.   Rendes érték

| (51) | A rendes értéket a két együttműködő gyártó esetében kiszámított rendes értékek súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(51)

A rendes értéket a két együttműködő gyártó esetében kiszámított rendes értékek súlyozott átlagaként számították ki.

2.2.3.3.   Exportár

| (52) | Egyéb megbízhatóbb információk hiányában a nem együttműködő vállalatok esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF-paritáson számított átlagos importár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(52)

Egyéb megbízhatóbb információk hiányában a nem együttműködő vállalatok esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF-paritáson számított átlagos importár alapján határozták meg.

2.2.3.4.   Ár-összehasonlítás

| (53) | Az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel exportárainak így kapott súlyozott átlagát az együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a rendes érték gyártelepi paritáson megállapított súlyozott átlagával hasonlították össze. |
| --- | --- |

(53)

Az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel exportárainak így kapott súlyozott átlagát az együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a rendes érték gyártelepi paritáson megállapított súlyozott átlagával hasonlították össze.

| (54) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a kezelés, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően. |
| --- | --- |

(54)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a kezelés, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.

2.2.3.5.   Dömpingkülönbözet

| (55) | A fentiek szerint megállapított rendes érték és exportárak összehasonlítása dömpingre utalt. A CIF uniós határparitáson számított importár százalékaként megállapított dömpingkülönbözet közel 30 % volt. |
| --- | --- |

(55)

A fentiek szerint megállapított rendes érték és exportárak összehasonlítása dömpingre utalt. A CIF uniós határparitáson számított importár százalékaként megállapított dömpingkülönbözet közel 30 % volt.

2.2.4.   
  Következtetés az Indonéziából származó dömpingről

| (56) | A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején az indonéz gyártók jelentős részének esetében folytatódott a dömpingelt kivitel. |
| --- | --- |

(56)

A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején az indonéz gyártók jelentős részének esetében folytatódott a dömpingelt kivitel.

3.   A BEHOZATAL ALAKULÁSA AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN

| (57) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésévek összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Indonéziával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges lejáratát követően valószínű-e, hogy a dömping megismétlődik. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésévek összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Indonéziával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges lejáratát követően valószínű-e, hogy a dömping megismétlődik.

| (58) | Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, a Bizottság megvizsgálta az exportőrök körülményeiről és a piaci viszonyokról rendelkezésre álló információkat. Az elemzés elsősorban az együttműködő gyártók által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott és a helyszíni ellenőrző látogatások során ellenőrzött információkon alapult. Egyéb információforrásokat is felhasználtak, mint például az Eurostat importstatisztikáit, valamint az érintett országok hivatalos export- és piaci statisztikáit. |
| --- | --- |

(58)

Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, a Bizottság megvizsgálta az exportőrök körülményeiről és a piaci viszonyokról rendelkezésre álló információkat. Az elemzés elsősorban az együttműködő gyártók által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott és a helyszíni ellenőrző látogatások során ellenőrzött információkon alapult. Egyéb információforrásokat is felhasználtak, mint például az Eurostat importstatisztikáit, valamint az érintett országok hivatalos export- és piaci statisztikáit.

3.1.   KÍNA

3.1.1.   
  Előzetes megjegyzések

| (59) | A fenti (26) preambulumbekezdés szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a kínai termelés több mint háromnegyedét képviselték. A magas együttműködési arány miatt közvetlenül az exportáló gyártóktól lehetett megbízható információkat szerezni az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitelére vonatkozóan. Mindkét ellenőrzött gyártótól gyűjtöttek a kínai piacra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(59)

A fenti (26) preambulumbekezdés szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a kínai termelés több mint háromnegyedét képviselték. A magas együttműködési arány miatt közvetlenül az exportáló gyártóktól lehetett megbízható információkat szerezni az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitelére vonatkozóan. Mindkét ellenőrzött gyártótól gyűjtöttek a kínai piacra vonatkozó adatokat.

| (60) | Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatoktól származó dömpingelt kivitel az eredeti vizsgálat során megállapítottnál lényegesen magasabb szinten folytatódott. |
| --- | --- |

(60)

Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatoktól származó dömpingelt kivitel az eredeti vizsgálat során megállapítottnál lényegesen magasabb szinten folytatódott.

3.1.2.   
  Kihasználatlan kapacitások és készletek

| (61) | A Bizottság által a vizsgálat alatt gyűjtött adatok szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának. A vizsgálat azt mutatta, hogy Kínában a belföldi fogyasztás valószínűleg nem venné fel ennek a többletkapacitásnak a jelentős részét. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság által a vizsgálat alatt gyűjtött adatok szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának. A vizsgálat azt mutatta, hogy Kínában a belföldi fogyasztás valószínűleg nem venné fel ennek a többletkapacitásnak a jelentős részét.

| (62) | Az egyik kínai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak után jelentősen csökkenteni kívánja termelési kapacitását. Kézzelfogható bizonyítékkal azonban nem szolgált. Még ha ez elméletileg a kínai kapacitás csökkenéséhez vezethetne is, a többi kínai gyártót arra ösztönözné, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználtságának növelésével betöltse a Kína exportjában kialakuló űrt. |
| --- | --- |

(62)

Az egyik kínai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak után jelentősen csökkenteni kívánja termelési kapacitását. Kézzelfogható bizonyítékkal azonban nem szolgált. Még ha ez elméletileg a kínai kapacitás csökkenéséhez vezethetne is, a többi kínai gyártót arra ösztönözné, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználtságának növelésével betöltse a Kína exportjában kialakuló űrt.

| (63) | Továbbá az egyéb harmadik országok piacai is csak korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit. Először is több nagy ország (többek között az Egyesült Államok, India, Japán, Mexikó, Dél-Korea, valamint a Közép-Kelet egésze) szabályozási okokból nem importálja a terméket. Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk szerint nem valószínű, hogy a nátrium-ciklamát további jelentős piacai (Dél-Amerika, Dél-Afrika és Ázsia) a közeljövőben jelentősen növekednének. Az Unió piaca ezért továbbra is a termék kulcsfontosságú piaca, amely nemcsak mérete miatt, hanem a termék behozatalára szolgáló jól ismert, kiforrott értékesítési csatornák megléte miatt is vonzó. |
| --- | --- |

(63)

Továbbá az egyéb harmadik országok piacai is csak korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit. Először is több nagy ország (többek között az Egyesült Államok, India, Japán, Mexikó, Dél-Korea, valamint a Közép-Kelet egésze) szabályozási okokból nem importálja a terméket. Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk szerint nem valószínű, hogy a nátrium-ciklamát további jelentős piacai (Dél-Amerika, Dél-Afrika és Ázsia) a közeljövőben jelentősen növekednének. Az Unió piaca ezért továbbra is a termék kulcsfontosságú piaca, amely nemcsak mérete miatt, hanem a termék behozatalára szolgáló jól ismert, kiforrott értékesítési csatornák megléte miatt is vonzó.

| (64) | Végül azt kellett megvizsgálni, hogy a többletkapacitást fel lehet-e használni más termékek gyártására az érintett vállalatokon belül. Ez azonban nem valószínű, mivel az ellenőrzött gyártók nem gyártanak semmilyen más terméket jelentős mennyiségben, továbbá arra sincs bizonyíték, hogy a nátrium-ciklamátot előállító egyéb kínai gyártók könnyedén át tudnának állni más termékek gyártására. |
| --- | --- |

(64)

Végül azt kellett megvizsgálni, hogy a többletkapacitást fel lehet-e használni más termékek gyártására az érintett vállalatokon belül. Ez azonban nem valószínű, mivel az ellenőrzött gyártók nem gyártanak semmilyen más terméket jelentős mennyiségben, továbbá arra sincs bizonyíték, hogy a nátrium-ciklamátot előállító egyéb kínai gyártók könnyedén át tudnának állni más termékek gyártására.

| (65) | Az előzőek arra utalnak, hogy az intézkedések lejárata esetén Kína valószínűleg folytatná az Unióba irányuló nagy volumenű exportját. |
| --- | --- |

(65)

Az előzőek arra utalnak, hogy az intézkedések lejárata esetén Kína valószínűleg folytatná az Unióba irányuló nagy volumenű exportját.

3.1.3.   
  Az uniós és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat

| (66) | A Bizottság megállapította, hogy a Kínából az Unióba érkező nagy volumenű behozatal értékesítési árai alacsonyabbak a Kína belföldi piacán alkalmazott áraknál. Figyelembe véve az említett behozatal mértékét és a kínai dömpingelt behozatal piaci részesedését, az említett behozatal eladási árait kell vonatkoztatási árnak tekinteni az Unióban: a piacra jelentős mennyiségekkel belépni kívánó egyéb kínai gyártók minden bizonnyal ezekhez az alacsony árakhoz igazodnának, és ezzel dömpingelésbe kezdenének. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság megállapította, hogy a Kínából az Unióba érkező nagy volumenű behozatal értékesítési árai alacsonyabbak a Kína belföldi piacán alkalmazott áraknál. Figyelembe véve az említett behozatal mértékét és a kínai dömpingelt behozatal piaci részesedését, az említett behozatal eladási árait kell vonatkoztatási árnak tekinteni az Unióban: a piacra jelentős mennyiségekkel belépni kívánó egyéb kínai gyártók minden bizonnyal ezekhez az alacsony árakhoz igazodnának, és ezzel dömpingelésbe kezdenének.

3.1.4.   
  A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat

| (67) | A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel ellenőrzött exportárait az ellenőrzött kínai belföldi árakkal, hogy tovább vizsgálja, milyen lenne a kínai exportőrök árképzési magatartása az intézkedések lejárata esetén. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel ellenőrzött exportárait az ellenőrzött kínai belföldi árakkal, hogy tovább vizsgálja, milyen lenne a kínai exportőrök árképzési magatartása az intézkedések lejárata esetén.

| (68) | Megállapításra került, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai – az Unióba irányuló kivitel exportáraival összhangban – következetesen alacsonyabbak, mint a belföldi árak, ami Kína ezen ágazatában strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartást igazol. |
| --- | --- |

(68)

Megállapításra került, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai – az Unióba irányuló kivitel exportáraival összhangban – következetesen alacsonyabbak, mint a belföldi árak, ami Kína ezen ágazatában strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartást igazol.

3.1.5.   
  Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között

| (69) | A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárait az Unióban érvényesülő árakkal, hogy megállapítsa, az intézkedések lejárata arra ösztönözné-e az exportőröket, hogy a kivitelt átirányítsák az Unióba. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárait az Unióban érvényesülő árakkal, hogy megállapítsa, az intézkedések lejárata arra ösztönözné-e az exportőröket, hogy a kivitelt átirányítsák az Unióba.

| (70) | A harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárai általában az uniós árszinten vannak. Ez azt támasztja alá, hogy a kínai exportőrök valószínűleg nem irányítanák át kivitelüket az Unióból más piacokra. |
| --- | --- |

(70)

A harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárai általában az uniós árszinten vannak. Ez azt támasztja alá, hogy a kínai exportőrök valószínűleg nem irányítanák át kivitelüket az Unióból más piacokra.

3.1.6.   
  Következtetés Kínáról

| (71) | A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Kínában a belföldi árak magasak, és semmi nem utal arra, hogy a közeljövőben csökkennének. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára. |
| --- | --- |

(71)

A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Kínában a belföldi árak magasak, és semmi nem utal arra, hogy a közeljövőben csökkennének. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.

| (72) | A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne. |
| --- | --- |

(72)

A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.

3.2.   INDONÉZIA

3.2.1.   
  Előzetes megjegyzések

| (73) | A (42) preambulumbekezdés kifejti, hogy az együttműködő gyártók az indonéz termelés és kapacitás kis hányadát képviselik, ezért a Bizottság a 18. cikket alkalmazta. |
| --- | --- |

(73)

A (42) preambulumbekezdés kifejti, hogy az együttműködő gyártók az indonéz termelés és kapacitás kis hányadát képviselik, ezért a Bizottság a 18. cikket alkalmazta.

| (74) | Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat szerint a nem együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt is folytatták az Indonéziából származó dömpingelt kivitelt. |
| --- | --- |

(74)

Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat szerint a nem együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt is folytatták az Indonéziából származó dömpingelt kivitelt.

3.2.2.   
  Kihasználatlan kapacitások és készletek

| (75) | A felülvizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának. A fennmaradó szabad kapacitás még akkor is az uniós piac felének felelne meg, ha az együttműködő exportőrt figyelmen kívül kellene hagyni. A hivatalos indonéz statisztikák azt mutatják, hogy az indonéz gyártók szemmel láthatóan mind a belföldi, mind a nemzetközi piacon veszítenek piaci részesedésükből a kínai versenytársak agresszív árképzési politikája miatt. Ezért valószínű, hogy Indonézia rendelkezésre álló szabad kapacitása a közeljövőben még inkább növekedni fog. |
| --- | --- |

(75)

A felülvizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának. A fennmaradó szabad kapacitás még akkor is az uniós piac felének felelne meg, ha az együttműködő exportőrt figyelmen kívül kellene hagyni. A hivatalos indonéz statisztikák azt mutatják, hogy az indonéz gyártók szemmel láthatóan mind a belföldi, mind a nemzetközi piacon veszítenek piaci részesedésükből a kínai versenytársak agresszív árképzési politikája miatt. Ezért valószínű, hogy Indonézia rendelkezésre álló szabad kapacitása a közeljövőben még inkább növekedni fog.

| (76) | Megvizsgálták, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitást lefoglalná-e a harmadik országoknak történő értékesítés, de mint a (63) preambulumbekezdésben is szerepel, a harmadik országok piacai előreláthatólag nem veszik fel jelentős mértékben a rendelkezésre álló többletkapacitást. Azt is megvizsgálták, hogy a többletkapacitást fel lehetne-e használni a belföldi piacon történő értékesítéssel. Azonban mint már fentebb is szerepelt, a hivatalos indonéz adatok szerint az indonéz gyártók belföldi piaci részesedése a kínai behozatal hatására csökken. Végül megvizsgálták a más hasonló termékek termelésére való átállás lehetőségét; a (64) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem valószínű, hogy a többletkapacitást ilyen módon fel lehetne használni. |
| --- | --- |

(76)

Megvizsgálták, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitást lefoglalná-e a harmadik országoknak történő értékesítés, de mint a (63) preambulumbekezdésben is szerepel, a harmadik országok piacai előreláthatólag nem veszik fel jelentős mértékben a rendelkezésre álló többletkapacitást. Azt is megvizsgálták, hogy a többletkapacitást fel lehetne-e használni a belföldi piacon történő értékesítéssel. Azonban mint már fentebb is szerepelt, a hivatalos indonéz adatok szerint az indonéz gyártók belföldi piaci részesedése a kínai behozatal hatására csökken. Végül megvizsgálták a más hasonló termékek termelésére való átállás lehetőségét; a (64) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem valószínű, hogy a többletkapacitást ilyen módon fel lehetne használni.

| (77) | Következtetésképpen az intézkedések lejárata esetén az Indonéziában rendelkezésre álló nagy (és egyre növekvő) kapacitás jelentős mértékben az Unió felé irányulna. |
| --- | --- |

(77)

Következtetésképpen az intézkedések lejárata esetén az Indonéziában rendelkezésre álló nagy (és egyre növekvő) kapacitás jelentős mértékben az Unió felé irányulna.

3.2.3.   
  Az uniós és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat

| (78) | Az indonéz belföldi piacon alkalmazott árak a kínai kivitel által az indonéz piacra gyakorolt fokozódó nyomás ellenére magasabbak, mint az Unió piacán alkalmazott árak. Tekintettel e meglehetősen egységes termék Unióba irányuló kínai behozatalának alacsony árszintjére, ezek az árak töltenék be a viszonyítási ár szerepét, amelyhez az indonéz exportőrök minden bizonnyal igazodnának – és ezzel dömpingelésbe kezdenének – az intézkedések lejárata esetén. Ez a megfontolás mind az együttműködő, mind a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik. |
| --- | --- |

(78)

Az indonéz belföldi piacon alkalmazott árak a kínai kivitel által az indonéz piacra gyakorolt fokozódó nyomás ellenére magasabbak, mint az Unió piacán alkalmazott árak. Tekintettel e meglehetősen egységes termék Unióba irányuló kínai behozatalának alacsony árszintjére, ezek az árak töltenék be a viszonyítási ár szerepét, amelyhez az indonéz exportőrök minden bizonnyal igazodnának – és ezzel dömpingelésbe kezdenének – az intézkedések lejárata esetén. Ez a megfontolás mind az együttműködő, mind a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik.

| (79) | Amennyiben az intézkedések kizárólag Indonézia tekintetében jártak le, Kína tekintetében azonban nem, ez az árak szempontjából még vonzóbbá tenné az Unió piacát az indonéz gyártók számára. Dömpingellenes vám nélkül növelhetnék áraikat, kiaknázva, hogy a kínai exportőröknek továbbra is kell dömpingellenes vámot fizetniük. Azt is hozzá kell tenni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalata szerint az árszintek és árkülönbségek szempontjából hasonló forgatókönyv esetén a kínai, illetve indonéz exportőrök közül az utóbbiak exportáltak jelentős volumenben az Unióba. |
| --- | --- |

(79)

Amennyiben az intézkedések kizárólag Indonézia tekintetében jártak le, Kína tekintetében azonban nem, ez az árak szempontjából még vonzóbbá tenné az Unió piacát az indonéz gyártók számára. Dömpingellenes vám nélkül növelhetnék áraikat, kiaknázva, hogy a kínai exportőröknek továbbra is kell dömpingellenes vámot fizetniük. Azt is hozzá kell tenni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalata szerint az árszintek és árkülönbségek szempontjából hasonló forgatókönyv esetén a kínai, illetve indonéz exportőrök közül az utóbbiak exportáltak jelentős volumenben az Unióba.

| (80) | Végül azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések elrendelése után az Unióba irányuló indonéz export folyamatosan csökkent, ami azt a következtetést tűnik alátámasztani, hogy az indonéz exportőrök nem dömpingelt árakon nem tudnak vagy hajlandók jelentős mennyiségeket értékesíteni az Unió piacán. |
| --- | --- |

(80)

Végül azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések elrendelése után az Unióba irányuló indonéz export folyamatosan csökkent, ami azt a következtetést tűnik alátámasztani, hogy az indonéz exportőrök nem dömpingelt árakon nem tudnak vagy hajlandók jelentős mennyiségeket értékesíteni az Unió piacán.

3.2.4.   
  A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat

| (81) | Az együttműködő exportáló gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitelükben alkalmazott ellenőrzött exportáraik magasabbnak bizonyultak az indonéz belföldi áraknál. |
| --- | --- |

(81)

Az együttműködő exportáló gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitelükben alkalmazott ellenőrzött exportáraik magasabbnak bizonyultak az indonéz belföldi áraknál.

| (82) | A nem együttműködő exportőrök esetében a vizsgálat során nem sikerült egyedi adatokat szerezni. Az összes indonéz exportra vonatkozó átlagos exportárakról rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztikák abszolút értékben pontatlannak tűnnek, mivel igen jelentős mértékben eltúlozzák az exportárakat. Mindazonáltal ugyanezen statisztikákból arra lehet következtetni, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai alacsonyabbnak tűnnek az Unióval szemben alkalmazott exportáraknál. Ez azt jelezheti, legalábbis a harmadik országokba irányuló indonéz export jelentős része esetében, hogy ez az értékesítés is dömpingelt módon történik. Az indonéz exportstatisztikák mindenesetre az exportvolumen drasztikus csökkenését jelzik, ami azt támasztja alá, hogy a jelenlegi árszinten az indonéz exportőröket a kínai verseny sújtja. |
| --- | --- |

(82)

A nem együttműködő exportőrök esetében a vizsgálat során nem sikerült egyedi adatokat szerezni. Az összes indonéz exportra vonatkozó átlagos exportárakról rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztikák abszolút értékben pontatlannak tűnnek, mivel igen jelentős mértékben eltúlozzák az exportárakat. Mindazonáltal ugyanezen statisztikákból arra lehet következtetni, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai alacsonyabbnak tűnnek az Unióval szemben alkalmazott exportáraknál. Ez azt jelezheti, legalábbis a harmadik országokba irányuló indonéz export jelentős része esetében, hogy ez az értékesítés is dömpingelt módon történik. Az indonéz exportstatisztikák mindenesetre az exportvolumen drasztikus csökkenését jelzik, ami azt támasztja alá, hogy a jelenlegi árszinten az indonéz exportőröket a kínai verseny sújtja.

3.2.5.   
  Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árak között

| (83) | Az együttműködő gyártó esetében a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai általában magasabbnak bizonyultak az uniós árszintnél. A többi indonéz gyártót tekintve azonban a rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztika ezzel ellentétes képet fest. Ez azt jelzi, hogy az indonéz exportőrök jelentős részének esetében az értékesítés a harmadik országokba irányuló export esetében is dömpingelt módon történik. |
| --- | --- |

(83)

Az együttműködő gyártó esetében a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai általában magasabbnak bizonyultak az uniós árszintnél. A többi indonéz gyártót tekintve azonban a rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztika ezzel ellentétes képet fest. Ez azt jelzi, hogy az indonéz exportőrök jelentős részének esetében az értékesítés a harmadik országokba irányuló export esetében is dömpingelt módon történik.

| (84) | Ez az árkülönbség az Unióba, illetve a világ többi részébe irányuló kivitel exportárai között azt támasztja alá, hogy az indonéz exportőröknek érdekében áll a kivitelt az Unióba irányítani. A Kínából származó behozatalra vonatkozó intézkedések lejárata esetén ez a következtetés még fokozottabban érvényesülne. |
| --- | --- |

(84)

Ez az árkülönbség az Unióba, illetve a világ többi részébe irányuló kivitel exportárai között azt támasztja alá, hogy az indonéz exportőröknek érdekében áll a kivitelt az Unióba irányítani. A Kínából származó behozatalra vonatkozó intézkedések lejárata esetén ez a következtetés még fokozottabban érvényesülne.

3.2.6.   
  Következtetés Indonéziáról

| (85) | A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy az Unióba és harmadik országok piacaira irányuló indonéz exportértékesítés jelentős mértékben dömpingáron történt, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az EU piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné az indonéz exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára. |
| --- | --- |

(85)

A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy az Unióba és harmadik országok piacaira irányuló indonéz exportértékesítés jelentős mértékben dömpingáron történt, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az EU piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné az indonéz exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.

| (86) | A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén a Indonéziából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne. |
| --- | --- |

(86)

A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén a Indonéziából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.

4.   A NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEK

| (87) | Az indonéz hatóságok a megadott határidőn belül nem reagáltak az értesítésre, miszerint a nem együttműködő gyártókra esetleg alkalmazzák a 18. cikket. A nyilvánosságra hozatalt követően azonban az indonéz hatóságok, valamint az egyik indonéz együttműködő gyártó azzal érvelt, hogy a két együttműködő indonéz gyártó az indonéz ipar jelentős részét képviseli. Az érdekelt felek véleménye szerint ennek következtében Indonézia együttműködésének mértékét jelentősnek kell tekinteni, és a 18. cikket nem kell alkalmazni. Továbbá a fent említett felek azt állították, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban több indonéz gyártó nem exportált az Unióba, így nem állt módjukban együttműködni sem. Végül azt állították, hogy mivel az egyik együttműködő gyártó az indonéz export rendkívül nagy részét bonyolítja le, ezért ezeket az együttműködő gyártókat reprezentatívnak kell tekinteni, és mivel ennél a vállalatnál nem derült fény dömpingre, az intézkedéseket Indonézia esetében hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(87)

Az indonéz hatóságok a megadott határidőn belül nem reagáltak az értesítésre, miszerint a nem együttműködő gyártókra esetleg alkalmazzák a 18. cikket. A nyilvánosságra hozatalt követően azonban az indonéz hatóságok, valamint az egyik indonéz együttműködő gyártó azzal érvelt, hogy a két együttműködő indonéz gyártó az indonéz ipar jelentős részét képviseli. Az érdekelt felek véleménye szerint ennek következtében Indonézia együttműködésének mértékét jelentősnek kell tekinteni, és a 18. cikket nem kell alkalmazni. Továbbá a fent említett felek azt állították, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban több indonéz gyártó nem exportált az Unióba, így nem állt módjukban együttműködni sem. Végül azt állították, hogy mivel az egyik együttműködő gyártó az indonéz export rendkívül nagy részét bonyolítja le, ezért ezeket az együttműködő gyártókat reprezentatívnak kell tekinteni, és mivel ennél a vállalatnál nem derült fény dömpingre, az intézkedéseket Indonézia esetében hatályon kívül kell helyezni.

| (88) | Le kell szögezni, hogy a 18. cikket nem alkalmazták az együttműködő gyártókra, akiknek az adatait teljes mértékben figyelembe vették a vizsgálat során. Ami a 18. cikknek a többi indonéz gyártóra történő alkalmazását illeti, az előzőekből az következik, hogy mivel ezek a felek nem szolgáltak információval, a bizottsági szolgálatoknak nincs más választásuk, mint az, hogy a rendelkezésre álló legalkalmasabb tényekre támaszkodjanak. Emlékeztetni kell arra, hogy ahhoz, hogy a lejárati felülvizsgálatokban a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségét értékeljék, a bizottsági szolgálatoknak az exportőr ország ipara egészének állapotára vonatkozó elemeket is értékelniük kell, mint például a belföldi kapacitást, a termelést és az árakat, valamint a harmadik országokba irányuló exportot. |
| --- | --- |

(88)

Le kell szögezni, hogy a 18. cikket nem alkalmazták az együttműködő gyártókra, akiknek az adatait teljes mértékben figyelembe vették a vizsgálat során. Ami a 18. cikknek a többi indonéz gyártóra történő alkalmazását illeti, az előzőekből az következik, hogy mivel ezek a felek nem szolgáltak információval, a bizottsági szolgálatoknak nincs más választásuk, mint az, hogy a rendelkezésre álló legalkalmasabb tényekre támaszkodjanak. Emlékeztetni kell arra, hogy ahhoz, hogy a lejárati felülvizsgálatokban a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségét értékeljék, a bizottsági szolgálatoknak az exportőr ország ipara egészének állapotára vonatkozó elemeket is értékelniük kell, mint például a belföldi kapacitást, a termelést és az árakat, valamint a harmadik országokba irányuló exportot.

| (89) | Mivel a nem együttműködő indonéz gyártó vállalatok az indonéz ipar nagy részét képviselik az Unióba irányuló export, valamint a termelés és a harmadik országokba irányuló export tekintetében, a Bizottság megerősíti a 18. cikk alkalmazását a nem együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a (43) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(89)

Mivel a nem együttműködő indonéz gyártó vállalatok az indonéz ipar nagy részét képviselik az Unióba irányuló export, valamint a termelés és a harmadik országokba irányuló export tekintetében, a Bizottság megerősíti a 18. cikk alkalmazását a nem együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a (43) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (90) | Ami az indonéz exportra vonatkozó intézkedések eltörlésére irányuló kérelmet illeti, meg kell jegyezni, hogy az indonéz hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek megváltoztathatnák a Bizottságnak az együttműködő exportőr reprezentativitására vonatkozó következtetését, amely – mint a (41) preambulumbekezdésben is szerepel – a felülvizsgálati időszakban a teljes indonéz kivitel 40–60 %-ának felelt meg. Ezért nem lehetett úgy tekinteni, hogy az az együttműködő exportőr, amelyről bebizonyosodott, hogy nem folytatott dömpinget, a teljes indonéz kivitelt képviseli. Miként az (55) preambulumbekezdésben is szerepel, az indonéz kivitel fennmaradó részére dömpingelt áron került sor. Ennélfogva megerősítést nyert az a következtetés, miszerint az indonéz export azon részében a dömping folytatódott. Továbbá a dömping folytatódásának hiánya önmagában nem elegendő ok arra, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezzék, ha a megismétlődés valószínűsége megállapítást nyer, miként a jelen lejárati felülvizsgálatban is. Végeredményben annak alapján, hogy az együttműködő indonéz exportőr esetében nem történt dömping, az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérést nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(90)

Ami az indonéz exportra vonatkozó intézkedések eltörlésére irányuló kérelmet illeti, meg kell jegyezni, hogy az indonéz hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek megváltoztathatnák a Bizottságnak az együttműködő exportőr reprezentativitására vonatkozó következtetését, amely – mint a (41) preambulumbekezdésben is szerepel – a felülvizsgálati időszakban a teljes indonéz kivitel 40–60 %-ának felelt meg. Ezért nem lehetett úgy tekinteni, hogy az az együttműködő exportőr, amelyről bebizonyosodott, hogy nem folytatott dömpinget, a teljes indonéz kivitelt képviseli. Miként az (55) preambulumbekezdésben is szerepel, az indonéz kivitel fennmaradó részére dömpingelt áron került sor. Ennélfogva megerősítést nyert az a következtetés, miszerint az indonéz export azon részében a dömping folytatódott. Továbbá a dömping folytatódásának hiánya önmagában nem elegendő ok arra, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezzék, ha a megismétlődés valószínűsége megállapítást nyer, miként a jelen lejárati felülvizsgálatban is. Végeredményben annak alapján, hogy az együttműködő indonéz exportőr esetében nem történt dömping, az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérést nem lehetett elfogadni.

| (91) | Az indonéz hatóságok és az egyik indonéz együttműködő gyártó azt is kérte, hogy hozzák nyilvánosságra az Unióba irányuló teljes indonéz export adatait. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezeket az adatokat mutatószámokkal kellett helyettesíteni (lásd a (41) preambulumbekezdés lábjegyzetét), hogy az indonéz exportáló gyártót megvédjék a bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalától. A piac kis mérete és az érdekeltek korlátozott száma indokolja ezeknek az adatoknak a mutatószámokkal való helyettesítését. Összegezve, jó ok van az adatok bizalmas kezelésének fenntartására, ezért az Unióba irányuló teljes indonéz export adatainak nyilvánosságra hozatalára irányuló kérés nem elfogadható. |
| --- | --- |

(91)

Az indonéz hatóságok és az egyik indonéz együttműködő gyártó azt is kérte, hogy hozzák nyilvánosságra az Unióba irányuló teljes indonéz export adatait. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezeket az adatokat mutatószámokkal kellett helyettesíteni (lásd a (41) preambulumbekezdés lábjegyzetét), hogy az indonéz exportáló gyártót megvédjék a bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalától. A piac kis mérete és az érdekeltek korlátozott száma indokolja ezeknek az adatoknak a mutatószámokkal való helyettesítését. Összegezve, jó ok van az adatok bizalmas kezelésének fenntartására, ezért az Unióba irányuló teljes indonéz export adatainak nyilvánosságra hozatalára irányuló kérés nem elfogadható.

5.   KÖVETKEZTETÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN

| (92) | A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínűleg mindkét, felülvizsgálat által érintett országból folytatódna a dömping. |
| --- | --- |

(92)

A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínűleg mindkét, felülvizsgálat által érintett országból folytatódna a dömping.

D.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (93) | Az Unióban a nátrium-ciklamátot kizárólag a kérelmező gyártó, a Productos Aditivos S.A. állítja elő. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(93)

Az Unióban a nátrium-ciklamátot kizárólag a kérelmező gyártó, a Productos Aditivos S.A. állítja elő. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

2.   UNIÓS FOGYASZTÁS

| (94) | Az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az érintett termékből az Eurostat importstatisztikái szerint az Unióba behozott kumulált mennyiségen, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített teljes ellenőrzött mennyiségen alapultak. Figyelembe véve, hogy ezek az adatok két különböző forrásból származnak, és hogy a kérelmező forgalmi adatait titokban kell tartani, a fogyasztás alakulása az alábbiakban mutatószámok formájában szerepel. |
| --- | --- |

(94)

Az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az érintett termékből az Eurostat importstatisztikái szerint az Unióba behozott kumulált mennyiségen, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített teljes ellenőrzött mennyiségen alapultak. Figyelembe véve, hogy ezek az adatok két különböző forrásból származnak, és hogy a kérelmező forgalmi adatait titokban kell tartani, a fogyasztás alakulása az alábbiakban mutatószámok formájában szerepel.

| (95) | A figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós fogyasztása 5 000 és 7 000 tonna közé esett. 2005 és 2006 között 6 %-kal, 2006 és 2007 között pedig 15 %-kal emelkedett. 2007 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal visszaesett.

  1.   táblázat


  Uniós fogyasztás | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mutatószám | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

A figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós fogyasztása 5 000 és 7 000 tonna közé esett. 2005 és 2006 között 6 %-kal, 2006 és 2007 között pedig 15 %-kal emelkedett. 2007 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal visszaesett.

1.   táblázat

Uniós fogyasztás

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Mutatószám

100

106

122

103

3.   BEHOZATAL AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL

3.1.   KUMULÁCIÓ

| (96) | A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk úgy rendelkezik, hogy amikor egyszerre több országból érkező termékek behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország behozatalának mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk úgy rendelkezik, hogy amikor egyszerre több országból érkező termékek behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország behozatalának mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.

| (97) | Ebben a tekintetben először is megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet minden egyes érintett ország tekintetében nagyobb volt a minimum százaléklábnál. Ezenkívül egyik ország dömpingelt behozatalának mennyisége sem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. Valójában a behozatal mennyisége Kína és Indonézia esetében a felülvizsgálati időszak uniós fogyasztásának hozzávetőleg 50 %-át tette ki. A behozatal mennyiségének kiszámításához a nem dömpingelt behozatalt kizárták. |
| --- | --- |

(97)

Ebben a tekintetben először is megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet minden egyes érintett ország tekintetében nagyobb volt a minimum százaléklábnál. Ezenkívül egyik ország dömpingelt behozatalának mennyisége sem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. Valójában a behozatal mennyisége Kína és Indonézia esetében a felülvizsgálati időszak uniós fogyasztásának hozzávetőleg 50 %-át tette ki. A behozatal mennyiségének kiszámításához a nem dömpingelt behozatalt kizárták.

| (98) | A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a dömpingelt behozatalból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt behozatalból származó termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételei hasonlók voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott/értékesített nátrium-ciklamát származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket. A Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatalra, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó árak nagyságrendje hasonló volt. Ezenfelül az árakat a kereskedelem azonos szintjén összehasonlítva megállapítást nyert, hogy alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(98)

A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a dömpingelt behozatalból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt behozatalból származó termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételei hasonlók voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott/értékesített nátrium-ciklamát származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket. A Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatalra, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó árak nagyságrendje hasonló volt. Ezenfelül az árakat a kereskedelem azonos szintjén összehasonlítva megállapítást nyert, hogy alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (99) | A fentiek fényében a Bizottság úgy vélte, hogy a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett valamennyi kritérium teljesül, és az említett behozatal hatását összesítve kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek fényében a Bizottság úgy vélte, hogy a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett valamennyi kritérium teljesül, és az említett behozatal hatását összesítve kell vizsgálni.

3.2.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL MENNYISÉGE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE

| (100) | A Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  2.   táblázat










  Teljes dömpingelt behozatal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mutatószám | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

A Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

2.   táblázat

Teljes dömpingelt behozatal

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Mutatószám

100

109

198

195

3.   táblázat

| A dömpingelt behozatal piaci részesedése | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mutatószám | 100 | 103 | 161 | 189 |

A dömpingelt behozatal piaci részesedése

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Mutatószám

100

103

161

189

| (101) | A figyelembe vett időszak alatt közel megkétszereződött a dömpingelt behozatal mennyisége, valamint piaci részesedése. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszak alatt közel megkétszereződött a dömpingelt behozatal mennyisége, valamint piaci részesedése.

3.3.   AZ ÉRINTETT TERMÉK BEHOZATALI ÁRÁNAK ALAKULÁSA ÉS ÁRKÉPZÉSE

3.3.1.   
  Az árak alakulása

| (102) | Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  4.   táblázat










  Átlagos dömpingelt importárak | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mutatószám | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

4.   táblázat

Átlagos dömpingelt importárak

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Mutatószám

100

103

104

99

| (103) | A 4. táblázat forrásául a rendelkezésre álló statisztikai adatok, többek között az Eurostat szolgált. Az Unióba irányuló behozatal áraira jellemző általános tendencia 2007-ig növekedést mutat, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenést a 2005-ös szint alá. |
| --- | --- |

(103)

A 4. táblázat forrásául a rendelkezésre álló statisztikai adatok, többek között az Eurostat szolgált. Az Unióba irányuló behozatal áraira jellemző általános tendencia 2007-ig növekedést mutat, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenést a 2005-ös szint alá.

3.3.2.   
  Alákínálás

| (104) | Az alákínálás meghatározásához a Bizottság a kínai együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott információkat vette alapul az elemzésben. A vizsgálatban nem együttműködő egyéb kínai, illetve indonéz vállalatok esetében az alákínálást az Eurostat adataihoz való viszonyítás alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(104)

Az alákínálás meghatározásához a Bizottság a kínai együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott információkat vette alapul az elemzésben. A vizsgálatban nem együttműködő egyéb kínai, illetve indonéz vállalatok esetében az alákínálást az Eurostat adataihoz való viszonyítás alapján állapították meg.

| (105) | Az alákínálás kiszámításához alkalmazott módszer megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. Az exportáló gyártó dömpingellenes vámokat is magukban foglaló importárait a felülvizsgálati időszak során az azonos termékjellemzők súlyozott átlagai alapján összevetették az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait gyártelepi paritásra igazították, majd a CIF uniós határparitáson számított – a dömpingellenes vámokat és a behozatali vámokat is tartalmazó – importárakkal hasonlították össze. Ezt az ár-összehasonlítást a kereskedelem azonos szintjén, szükség esetén megfelelő kiigazítást alkalmazva, továbbá a visszatérítések és árengedmények levonását követően végezték el.

  5.   táblázat







  Alákínálás | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- |
| Kína: | |
| — | Golden Time |

(105)

Az alákínálás kiszámításához alkalmazott módszer megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. Az exportáló gyártó dömpingellenes vámokat is magukban foglaló importárait a felülvizsgálati időszak során az azonos termékjellemzők súlyozott átlagai alapján összevetették az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait gyártelepi paritásra igazították, majd a CIF uniós határparitáson számított – a dömpingellenes vámokat és a behozatali vámokat is tartalmazó – importárakkal hasonlították össze. Ezt az ár-összehasonlítást a kereskedelem azonos szintjén, szükség esetén megfelelő kiigazítást alkalmazva, továbbá a visszatérítések és árengedmények levonását követően végezték el.

5.   táblázat

Alákínálás

2008 (felülvizsgálati időszak)

Kína:

—

Golden Time

21,6 %

| — | Egyéb vállalatok |
| --- | --- |

—

Egyéb vállalatok

3,2 %

Indonézia:

| — | Egyéb vállalatok |
| --- | --- |

—

Egyéb vállalatok

18,7 %

4.   EGYÉB ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt (évente kevesebb mint 50 tonna), ezért nem lehetett hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

5.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

| (106) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2005-től a felülvizsgálati időszakig befolyásolták. |
| --- | --- |

(106)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2005-től a felülvizsgálati időszakig befolyásolták.

| (107) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat mutatószám formájában kell bemutatni. |
| --- | --- |

(107)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat mutatószám formájában kell bemutatni.

5.1.   TERMELÉS, TERMELÉSI KAPACITÁS ÉS KAPACITÁSKIHASZNÁLÁS

| (108) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005-től a felülvizsgálati időszakig 13 %-kal csökkent. Mivel ugyanezen időszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználás a termelés alakulásának megfelelően 10 %-kal csökkent.

  6.   táblázat










  Mutatószámokban | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Termelés volumene | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005-től a felülvizsgálati időszakig 13 %-kal csökkent. Mivel ugyanezen időszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználás a termelés alakulásának megfelelően 10 %-kal csökkent.

6.   táblázat

Mutatószámokban

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Termelési kapacitás

100

100

100

100

Termelés volumene

100

106

88

87

Kapacitáskihasználás

100

106

88

87

5.2.   ÉRTÉKESÍTÉS AZ UNIÓBAN

| (109) | A 7. táblázat adataiból egyértelműen látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség csökkent. A helyzetet tovább élezi, hogy ugyanebben az időszakban az összfogyasztás 3 %-kal nőtt, ahogyan az 1. táblázatban látható. 2007 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése. Ezzel szemben a Kínából és Indonéziából érkező összesített dömpingelt behozatal piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az uniós gazdasági ágazat csökkenő mennyiség mellett növelte az eladási egységárat. Összességében az uniós gazdasági ágazat nátrium-ciklamát-értékesítése az egységárak emelkedése ellenére is veszteséges maradt a felülvizsgálati időszakban.

  7.   táblázat










  Mutatószámokban | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az értékesítés volumene | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Piaci részesedés | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Eladási egységár | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

A 7. táblázat adataiból egyértelműen látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség csökkent. A helyzetet tovább élezi, hogy ugyanebben az időszakban az összfogyasztás 3 %-kal nőtt, ahogyan az 1. táblázatban látható. 2007 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése. Ezzel szemben a Kínából és Indonéziából érkező összesített dömpingelt behozatal piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az uniós gazdasági ágazat csökkenő mennyiség mellett növelte az eladási egységárat. Összességében az uniós gazdasági ágazat nátrium-ciklamát-értékesítése az egységárak emelkedése ellenére is veszteséges maradt a felülvizsgálati időszakban.

7.   táblázat

Mutatószámokban

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Az értékesítés volumene

100

93

81

72

Piaci részesedés

100

88

66

70

Eladási egységár

100

100

108

123

5.3.   KÉSZLETEK

| (110) | 2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben ingadozott az uniós gyártó készletszintje: a figyelembe vett időszak alatt közel felére esett vissza.

  8.   táblázat










  Mutatószám | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készlet (tonna) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben ingadozott az uniós gyártó készletszintje: a figyelembe vett időszak alatt közel felére esett vissza.

8.   táblázat

Mutatószám

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Készlet (tonna)

100

113

29

53

5.4.   NYERESÉGESSÉG

| (111) | Az összességében véve kis mértékű javulás ellenére az Unió gazdasági ágazatának nyereségessége a teljes figyelembe vett időszak alatt egységesen negatív maradt. |
| --- | --- |

(111)

Az összességében véve kis mértékű javulás ellenére az Unió gazdasági ágazatának nyereségessége a teljes figyelembe vett időszak alatt egységesen negatív maradt.

5.5.   FOGLALKOZTATÁS, TERMELÉKENYSÉG ÉS BÉREK

| (112) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás 19 %-kal csökkent a vizsgált időszakban. Az alkalmazottak termelékenysége (a termelt tonnaszám osztva az alkalmazottak számával) növekedett. A figyelembe vett időszakban 5 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos munkaerőköltség.

  9.   táblázat










  Mutatószámokban | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Egy alkalmazottra eső munkaerőköltség | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Termelékenység (alkalmazottanként) | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás 19 %-kal csökkent a vizsgált időszakban. Az alkalmazottak termelékenysége (a termelt tonnaszám osztva az alkalmazottak számával) növekedett. A figyelembe vett időszakban 5 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos munkaerőköltség.

9.   táblázat

Mutatószámokban

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Foglalkoztatás

100

88

91

81

Egy alkalmazottra eső munkaerőköltség

100

99

81

105

Termelékenység (alkalmazottanként)

100

121

97

107

5.6.   BERUHÁZÁSOK ÉS A BERUHÁZÁSOK MEGTÉRÜLÉSE

| (113) | A figyelembe vett időszakban a beruházások közel ötven százalékkal visszaestek, ami az uniós gyártó összességében negatív helyzetét tükrözi. Az egyedüli uniós gyártó nettó nyereségének és állóeszközei könyv szerinti bruttó értékének arányában kifejezett beruházásmegtérülési szint a nyereségesség alakulását tükrözi, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 80 %-kal esett vissza.

  10.   táblázat










  Mutatószámokban | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (felülvizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházás | 100 | 44 | 7 | 53 |
| A beruházás megtérülése | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

A figyelembe vett időszakban a beruházások közel ötven százalékkal visszaestek, ami az uniós gyártó összességében negatív helyzetét tükrözi. Az egyedüli uniós gyártó nettó nyereségének és állóeszközei könyv szerinti bruttó értékének arányában kifejezett beruházásmegtérülési szint a nyereségesség alakulását tükrözi, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 80 %-kal esett vissza.

10.   táblázat

Mutatószámokban

2005

2006

2007

2008 (felülvizsgálati időszak)

Beruházás

100

44

7

53

A beruházás megtérülése

100

54

20

21

5.7.   PÉNZÁRAMLÁS ÉS TŐKEBEVONÁSI KÉPESSÉG

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat pénzáramlását csak az uniós gazdasági ágazat tevékenységének egészével összefüggésben lehet értékelni. 2005-ben a pénzáramlás kis mértékben pozitív maradt, de a következő időszakban romlott, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében negatívvá vált. A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek miatt az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonás is nehezebbé vált. |
| --- | --- |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat pénzáramlását csak az uniós gazdasági ágazat tevékenységének egészével összefüggésben lehet értékelni. 2005-ben a pénzáramlás kis mértékben pozitív maradt, de a következő időszakban romlott, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében negatívvá vált. A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek miatt az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonás is nehezebbé vált.

5.8.   A DÖMPING MÉRTÉKE

| (115) | A felülvizsgálati időszakban mindkét érintett országból folytatódott a dömpingelt kivitel, ez alól csak az együttműködő indonéz exportáló gyártó jelentett kivételt. Figyelembe véve a kivitel teljes mennyiségét, valamint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árait, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(115)

A felülvizsgálati időszakban mindkét érintett országból folytatódott a dömpingelt kivitel, ez alól csak az együttműködő indonéz exportáló gyártó jelentett kivételt. Figyelembe véve a kivitel teljes mennyiségét, valamint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árait, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.9.   A KORÁBBI DÖMPING OKOZTA KÁROK HELYREÁLLÍTÁSA

| (116) | A Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatala ellen 2004 márciusában vezettek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen időszakban az uniós gyártók helyzetének még csak részleges helyreállása volt megfigyelhető, ahogy az a fenti adatokból is kiderül. |
| --- | --- |

(116)

A Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatala ellen 2004 márciusában vezettek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen időszakban az uniós gyártók helyzetének még csak részleges helyreállása volt megfigyelhető, ahogy az a fenti adatokból is kiderül.

5.10.   KÖVETKEZTETÉS A KÁRRÓL

| (117) | Az Unió piacán jelentősen megnőtt a Kínából és Indonéziából származó, alacsony árú behozatal. Az uniós gazdasági ágazat egyes kármutatói a helyreállítás jeleit mutatják, mások viszont negatív változásra utalnak. |
| --- | --- |

(117)

Az Unió piacán jelentősen megnőtt a Kínából és Indonéziából származó, alacsony árú behozatal. Az uniós gazdasági ágazat egyes kármutatói a helyreállítás jeleit mutatják, mások viszont negatív változásra utalnak.

| (118) | Figyelembe véve az egyedüli uniós gyártó összességében romló helyzetét, valamint a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal nagyságrendjét, továbbá azt, hogy jelentős alákínálásra derült fény, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyos kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(118)

Figyelembe véve az egyedüli uniós gyártó összességében romló helyzetét, valamint a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal nagyságrendjét, továbbá azt, hogy jelentős alákínálásra derült fény, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyos kárt szenvedett.

6.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA, VALAMINT AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA

6.1.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA

| (119) | A fent (a (100) preambulumbekezdésben) kifejtettek szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített mennyisége és piaci részesedése csaknem megduplázódott a figyelembe vett időszakban. Mindkét érintett ország esetében jelentős alákínálásra is fény derült. Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlásának, illetve a Kínából és Indonéziából származó összesített dömpingelt behozatal jelentős növekedésének egyértelmű időbeli egybeesését, ez a behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az Unió piacán nőtt a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal részaránya, és az uniós gyártó korábbi piaci részesedésének jelentős részét elhódította. |
| --- | --- |

(119)

A fent (a (100) preambulumbekezdésben) kifejtettek szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített mennyisége és piaci részesedése csaknem megduplázódott a figyelembe vett időszakban. Mindkét érintett ország esetében jelentős alákínálásra is fény derült. Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlásának, illetve a Kínából és Indonéziából származó összesített dömpingelt behozatal jelentős növekedésének egyértelmű időbeli egybeesését, ez a behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az Unió piacán nőtt a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal részaránya, és az uniós gyártó korábbi piaci részesedésének jelentős részét elhódította.

6.2.   EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA

| (120) | A Bizottság elemezte, hogy a dömpingelt behozatalon kívül bármilyen egyéb ismert tényezőnek lehetett-e kihatása az uniós gyártó által folyamatosan elszenvedett kárra, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által előidézett kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatal hatásának. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság elemezte, hogy a dömpingelt behozatalon kívül bármilyen egyéb ismert tényezőnek lehetett-e kihatása az uniós gyártó által folyamatosan elszenvedett kárra, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által előidézett kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatal hatásának.

6.2.1.   
  A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal hatása

| (121) | A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal mennyisége folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak az árai következetesen magasabbak voltak a dömpingelt behozatal árainál. Mindezek alapján megállapítható, hogy a Kínából és Indonéziából származó, nem dömpingelt behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(121)

A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal mennyisége folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak az árai következetesen magasabbak voltak a dömpingelt behozatal árainál. Mindezek alapján megállapítható, hogy a Kínából és Indonéziából származó, nem dömpingelt behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

6.2.2.   
  Exportpiaci teljesítmények

| (122) | Az uniós exportőr Unión kívüli exportértékesítése a teljes forgalmának kevesebb mint 25 %-át tette ki. Az Unió-beli értékesítéssel ellentétben az exportértékesítés nyereségessége javult a figyelembe vett időszakban, ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(122)

Az uniós exportőr Unión kívüli exportértékesítése a teljes forgalmának kevesebb mint 25 %-át tette ki. Az Unió-beli értékesítéssel ellentétben az exportértékesítés nyereségessége javult a figyelembe vett időszakban, ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

6.2.3.   
  A nyersanyagárak ingadozása

| (123) | A nátrium-ciklamát nyersanyagai áringadozásának is lehetett negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Ez a tény azonban önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megszakítsa az okozati viszonyt az elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal között. Az utóbbit ugyanolyan mértékben kellett, hogy érintsék a nyersanyagárak változásai, mint az uniós gyártó költségei, mivel szorosan összefüggnek az olaj és a karbamid árával. |
| --- | --- |

(123)

A nátrium-ciklamát nyersanyagai áringadozásának is lehetett negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Ez a tény azonban önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megszakítsa az okozati viszonyt az elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal között. Az utóbbit ugyanolyan mértékben kellett, hogy érintsék a nyersanyagárak változásai, mint az uniós gyártó költségei, mivel szorosan összefüggnek az olaj és a karbamid árával.

6.2.4.   
  A fogyasztói szokások változásai

| (124) | A fogyasztói szokásoknak az új termékek piaci bevezetésével együtt járó megváltozása nem gyakorolt megfigyelhető hatást a nátrium-ciklamát fogyasztására. Valójában úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamát és ezek az új termékek közvetlenül nem helyettesítik egymást. |
| --- | --- |

(124)

A fogyasztói szokásoknak az új termékek piaci bevezetésével együtt járó megváltozása nem gyakorolt megfigyelhető hatást a nátrium-ciklamát fogyasztására. Valójában úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamát és ezek az új termékek közvetlenül nem helyettesítik egymást.

6.3.   KÖVETKEZTETÉS

| (125) | A Bizottság mindezek alapján arra következtet, hogy a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nem volt más olyan tényező, amely megszakította volna ezt az okozati viszonyt. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság mindezek alapján arra következtet, hogy a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nem volt más olyan tényező, amely megszakította volna ezt az okozati viszonyt.

E.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÁLLAPOTÁT AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN BEFOLYÁSOLÓ, ELŐREVETÍTETT MENNYISÉGI ÉS ÁRHATÁSOK

| (126) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint felmérték a felülvizsgálatban érintett országokból származó behozatalt, hogy megállapítsák, fennáll-e a károkozás folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(126)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint felmérték a felülvizsgálatban érintett országokból származó behozatalt, hogy megállapítsák, fennáll-e a károkozás folytatódásának valószínűsége.

| (127) | Ami a hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását illeti, a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a fenti összegzésben szereplő összetevőkkel egyetemben az alábbi tényezőket vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(127)

Ami a hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását illeti, a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a fenti összegzésben szereplő összetevőkkel egyetemben az alábbi tényezőket vizsgálták meg.

1.1.   KÍNA

| (128) | Amint a fenti (40) preambulumbekezdésben levont következtetésben is szerepel, Kínából a felülvizsgálatban érintett exportőrök által lebonyolított kivitelre továbbra is dömpingelt árakon kerül sor. Úgy tűnik, az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. |
| --- | --- |

(128)

Amint a fenti (40) preambulumbekezdésben levont következtetésben is szerepel, Kínából a felülvizsgálatban érintett exportőrök által lebonyolított kivitelre továbbra is dömpingelt árakon kerül sor. Úgy tűnik, az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.

| (129) | A Kínában rendelkezésre álló kapacitások elemzése szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az egyéb harmadik országok piacai is csupán korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit (lásd a (63) preambulumbekezdést). Ezért az intézkedések lejárata esetén ez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségű kivitelt irányítsanak dömpingáron az Unió piacára (lásd a (65) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(129)

A Kínában rendelkezésre álló kapacitások elemzése szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az egyéb harmadik országok piacai is csupán korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit (lásd a (63) preambulumbekezdést). Ezért az intézkedések lejárata esetén ez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségű kivitelt irányítsanak dömpingáron az Unió piacára (lásd a (65) preambulumbekezdést).

| (130) | A megfigyelt jelentős mértékű dömping és alákínálás arra utal, hogy a fent említett mennyiségek Unióba irányuló kivitele jelentősen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. |
| --- | --- |

(130)

A megfigyelt jelentős mértékű dömping és alákínálás arra utal, hogy a fent említett mennyiségek Unióba irányuló kivitele jelentősen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne.

| (131) | Az ilyen mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes előidézni az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását. Egy ilyen forgatókönyv eredményeként minden valószínűség szerint még nyomottabbak lennének az uniós gazdasági ágazat árai és/vagy alacsonyabb a termelésének és értékesítésének szintje. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlana, ami a kár fokozódásához vezetne. Ilyen fejlemények esetén az egyedüli uniós gyártó valószínűleg meg is szűnne. |
| --- | --- |

(131)

Az ilyen mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes előidézni az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását. Egy ilyen forgatókönyv eredményeként minden valószínűség szerint még nyomottabbak lennének az uniós gazdasági ágazat árai és/vagy alacsonyabb a termelésének és értékesítésének szintje. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlana, ami a kár fokozódásához vezetne. Ilyen fejlemények esetén az egyedüli uniós gyártó valószínűleg meg is szűnne.

1.2.   INDONÉZIA

| (132) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott az Indonéziából származó dömping. A felülvizsgálat alatt az is megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának, és a közeljövőben valószínűleg még tovább növekszik (lásd a (75) preambulumbekezdést). Mivel semmi nem utal arra, hogy az egyéb harmadik országok piacai vagy a belföldi piac fel tudná venni ezt a többletkapacitást, ennek eredményeként az intézkedések lejárta esetén növekedhet az Unióba irányuló, alacsonyabb árú kivitel. |
| --- | --- |

(132)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott az Indonéziából származó dömping. A felülvizsgálat alatt az is megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának, és a közeljövőben valószínűleg még tovább növekszik (lásd a (75) preambulumbekezdést). Mivel semmi nem utal arra, hogy az egyéb harmadik országok piacai vagy a belföldi piac fel tudná venni ezt a többletkapacitást, ennek eredményeként az intézkedések lejárta esetén növekedhet az Unióba irányuló, alacsonyabb árú kivitel.

| (133) | Kínához hasonlóan a megállapított számottevő dömping és alákínálás azt jelzi, hogy az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel lényegesen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. Hasonlóképpen, a mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes lenne előidézni az uniós gyártó már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását, és valószínűleg az egyedüli uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. Csakúgy mint Kína esetében, az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz kivitel is jellemzően dömpingelt kivitelnek tűnik, amennyiben az árak alacsonyabbak az Európai Unióba irányuló kivitel árainál, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. |
| --- | --- |

(133)

Kínához hasonlóan a megállapított számottevő dömping és alákínálás azt jelzi, hogy az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel lényegesen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. Hasonlóképpen, a mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes lenne előidézni az uniós gyártó már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását, és valószínűleg az egyedüli uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. Csakúgy mint Kína esetében, az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz kivitel is jellemzően dömpingelt kivitelnek tűnik, amennyiben az árak alacsonyabbak az Európai Unióba irányuló kivitel árainál, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.

2.   KÖVETKEZTETÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGÉRŐL

| (134) | Az uniós gazdasági ágazat már hosszú évek óta szenved a dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van. |
| --- | --- |

(134)

Az uniós gazdasági ágazat már hosszú évek óta szenved a dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.

| (135) | Amint az fent megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása már önmagában is egyértelműen jelzi annak a valószínűségét, hogy a károkozás a jövőben is folytatódni fog, ez pedig az intézkedések további fenntartását indokolja. |
| --- | --- |

(135)

Amint az fent megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása már önmagában is egyértelműen jelzi annak a valószínűségét, hogy a károkozás a jövőben is folytatódni fog, ez pedig az intézkedések további fenntartását indokolja.

| (136) | A behozatalra vonatkozó megállapítások azt mutatják, hogy a nagy mennyiségű, dömpingelt árú behozatal valószínűleg folytatódni fog, továbbá az árlenyomó hatás várhatóan fokozza majd a dömpingelt behozatal és az Unióban előállított nátrium-ciklamát közötti versenyt. A vizsgálat nem azonosított egyetlen olyan tényezőt sem, amely képes lenne megtörni a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás közötti erős okozati kapcsolatot. |
| --- | --- |

(136)

A behozatalra vonatkozó megállapítások azt mutatják, hogy a nagy mennyiségű, dömpingelt árú behozatal valószínűleg folytatódni fog, továbbá az árlenyomó hatás várhatóan fokozza majd a dömpingelt behozatal és az Unióban előállított nátrium-ciklamát közötti versenyt. A vizsgálat nem azonosított egyetlen olyan tényezőt sem, amely képes lenne megtörni a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás közötti erős okozati kapcsolatot.

| (137) | Az intézkedések megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és az egyedüli uniós gyártó léte kerülne veszélybe. |
| --- | --- |

(137)

Az intézkedések megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és az egyedüli uniós gyártó léte kerülne veszélybe.

| (138) | Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Indonéziából származó, dömpingelt behozatal miatt nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás folytatódik. |
| --- | --- |

(138)

Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Indonéziából származó, dömpingelt behozatal miatt nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás folytatódik.

F.   UNIÓS ÉRDEK

1.   BEVEZETÉS

| (139) | Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek megállapítása a különböző érdekek, a kérelmező uniós gyártó, az importőrök, a beszállítók és a fogyasztók szempontjainak figyelembevételével történt. |
| --- | --- |

(139)

Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek megállapítása a különböző érdekek, a kérelmező uniós gyártó, az importőrök, a beszállítók és a fogyasztók szempontjainak figyelembevételével történt.

2.   A KÉRELMEZŐ UNIÓS GYÁRTÓ ÉRDEKE

| (140) | Az egyedüli uniós gyártóval kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy veszteséges helyzete annak az eredménye, hogy nehezen tudott versenyezni az alacsony árú dömpingelt behozatallal, amelynek már a figyelembe vett időszak elején is jelentős volt a piaci részesedése és ugyanezen időszak alatt számottevően tovább nőtt. |
| --- | --- |

(140)

Az egyedüli uniós gyártóval kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy veszteséges helyzete annak az eredménye, hogy nehezen tudott versenyezni az alacsony árú dömpingelt behozatallal, amelynek már a figyelembe vett időszak elején is jelentős volt a piaci részesedése és ugyanezen időszak alatt számottevően tovább nőtt.

| (141) | A Bizottság megítélése szerint az intézkedések hatályban tartása előnyös lenne az uniós gyártó számára, amely így legalább a volumenét és talán értékesítési árait is növelni tudná, ezzel kitermelné a szükséges szintű megtérülést, aminek köszönhetően folytathatná a termelőberendezésekbe történő beruházást. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése a károk helyreállításának megtorpanásához, illetve az uniós gyártó által elszenvedett kár folytatódásához, sőt akár fokozódásához vezetne. Komolyan veszélyeztetné az uniós gyártó működőképességét, amely ennek következtében akár meg is szűnhetne, ezzel pedig a piacon szűkülne a kínálat és a verseny. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság megítélése szerint az intézkedések hatályban tartása előnyös lenne az uniós gyártó számára, amely így legalább a volumenét és talán értékesítési árait is növelni tudná, ezzel kitermelné a szükséges szintű megtérülést, aminek köszönhetően folytathatná a termelőberendezésekbe történő beruházást. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése a károk helyreállításának megtorpanásához, illetve az uniós gyártó által elszenvedett kár folytatódásához, sőt akár fokozódásához vezetne. Komolyan veszélyeztetné az uniós gyártó működőképességét, amely ennek következtében akár meg is szűnhetne, ezzel pedig a piacon szűkülne a kínálat és a verseny.

3.   AZ IMPORTŐRÖK ÉRDEKE

| (142) | A vizsgálat megindításakor húsz független importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük három azt válaszolta, hogy már nem működnek az érintett termék piacán. Csak két másik importőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök a teljes érintett behozatal 7 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(142)

A vizsgálat megindításakor húsz független importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük három azt válaszolta, hogy már nem működnek az érintett termék piacán. Csak két másik importőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök a teljes érintett behozatal 7 %-át képviselték.

| (143) | A vizsgálat azt tárta fel, hogy a több nátrium-ciklamát-szállító megléte lényeges. Minőségi és élelmiszer-biztonsági okokból az importőröknek mind az ázsiai, mind az európai beszerzési forrásokkal együtt kell működniük. |
| --- | --- |

(143)

A vizsgálat azt tárta fel, hogy a több nátrium-ciklamát-szállító megléte lényeges. Minőségi és élelmiszer-biztonsági okokból az importőröknek mind az ázsiai, mind az európai beszerzési forrásokkal együtt kell működniük.

4.   A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE

| (144) | A vizsgálat megindításakor tizenhárom lehetséges felhasználónak küldtek kérdőívet, ám közülük csupán kettő válaszolt a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(144)

A vizsgálat megindításakor tizenhárom lehetséges felhasználónak küldtek kérdőívet, ám közülük csupán kettő válaszolt a Bizottságnak.

| (145) | Az érintett termék legnagyobb felhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. Az érintett termék iránti kereslet ezért ezen gazdasági ágazatok helyzetétől függ. |
| --- | --- |

(145)

Az érintett termék legnagyobb felhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. Az érintett termék iránti kereslet ezért ezen gazdasági ágazatok helyzetétől függ.

| (146) | Az együttműködő felhasználók figyelemreméltó haszonkulcsot érnek el a nátrium-ciklamát felhasználásával a fogyasztóknak készülő termékeken. A dömpingellenes vámok valójában annyira minimális hatást gyakoroltak összköltségeikre (kevesebb mint 1 %-ot tettek ki), hogy a meglévő intézkedések nem érinthették őket aránytalanul. |
| --- | --- |

(146)

Az együttműködő felhasználók figyelemreméltó haszonkulcsot érnek el a nátrium-ciklamát felhasználásával a fogyasztóknak készülő termékeken. A dömpingellenes vámok valójában annyira minimális hatást gyakoroltak összköltségeikre (kevesebb mint 1 %-ot tettek ki), hogy a meglévő intézkedések nem érinthették őket aránytalanul.

5.   A BESZÁLLÍTÓK ÉRDEKE

| (147) | Nyolc lehetséges beszállítónak küldtek kérdőívet, ám egy sem válaszolt a Bizottságnak. A rendelkezésre álló információ alapján úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos üzletáguk meglehetősen elhanyagolható. Mindenesetre az egyedüli uniós gyártó helyzetének további romlása korlátozott mértékben továbbgyűrűzve negatívan érintheti az egyedüli gyártó nyersanyag-beszállítóit. Mindezek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések a beszállító gazdasági ágazat számára is előnyösek lennének, mivel segítenének abban, hogy megőrizzék egyik vevőjüket. |
| --- | --- |

(147)

Nyolc lehetséges beszállítónak küldtek kérdőívet, ám egy sem válaszolt a Bizottságnak. A rendelkezésre álló információ alapján úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos üzletáguk meglehetősen elhanyagolható. Mindenesetre az egyedüli uniós gyártó helyzetének további romlása korlátozott mértékben továbbgyűrűzve negatívan érintheti az egyedüli gyártó nyersanyag-beszállítóit. Mindezek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések a beszállító gazdasági ágazat számára is előnyösek lennének, mivel segítenének abban, hogy megőrizzék egyik vevőjüket.

6.   KÖVETKEZTETÉS AZ UNIÓ ÉRDEKÉRŐL

| (148) | Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(148)

Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

G.   A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (149) | A fentiekben levont következtetésekre tekintettel a Kínából és Indonéziából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(149)

A fentiekben levont következtetésekre tekintettel a Kínából és Indonéziából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Tanács a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Vámtétel
  (EUR/kg) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság | 0,11 | A473 |
| Az összes többi vállalat | 0,26 | A999 |
| Indonézia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia | 0,24 | A502 |
| Az összes többi vállalat | 0,27 | A999 |

Ország

Vállalat

Vámtétel

(EUR/kg)

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköztársaság

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság

0,11

A473

Az összes többi vállalat

0,26

A999

Indonézia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia

0,24

A502

Az összes többi vállalat

0,27

A999

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 145. cikke szerint kell kiigazítani, a dömpingellenes vámnak az e cikk (2) bekezdése alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal kell csökkenteni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 72., 2004.3.11., 1. o.

2

(3)  HL C 56., 2009.3.10., 42. o.

3

(4)  Mivel a felülvizsgálati időszak alatt kizárólag egy indonéz együttműködő exportált az Unióba, ez a számadat titoktartási céllal intervallumként van megadva.

4

(5)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

5

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/17

---

A TANÁCS 493/2010/EU RENDELETE

(2010. június 7.)

az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel a Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2008/109/KKBP közös álláspont módosításáról szóló, 2010. március 1-jei 2010/129/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság közös javaslatára,

mivel:

| (1) | A Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. február 10-i 2004/137/KKBP tanácsi közös álláspont (2) az 1521 (2003) ENSZ biztonsági tanácsi határozatban megállapított intézkedések végrehajtását írja elő, többek között a katonai tevékenységekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtásra vonatkozó tilalmat. A határozat a katonai tevékenységekkel kapcsolatos pénzügyi segítségnyújtást is megtiltja. Az említett közös álláspont alapján a 234/2004/EK tanácsi rendelet (3) általános tilalmat vezet be a katonai tevékenységekkel kapcsolatos technikai segítségnek, finanszírozásnak vagy pénzügyi segítségnek bármely libériai személy, jogalany vagy szervezet számára történő nyújtására vagy Libériában történő felhasználására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. február 10-i 2004/137/KKBP tanácsi közös álláspont (2) az 1521 (2003) ENSZ biztonsági tanácsi határozatban megállapított intézkedések végrehajtását írja elő, többek között a katonai tevékenységekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtásra vonatkozó tilalmat. A határozat a katonai tevékenységekkel kapcsolatos pénzügyi segítségnyújtást is megtiltja. Az említett közös álláspont alapján a 234/2004/EK tanácsi rendelet (3) általános tilalmat vezet be a katonai tevékenységekkel kapcsolatos technikai segítségnek, finanszírozásnak vagy pénzügyi segítségnek bármely libériai személy, jogalany vagy szervezet számára történő nyújtására vagy Libériában történő felhasználására vonatkozóan.

| (2) | 2008. február 12-én a Tanács elfogadta a 2008/109/KKBP közös álláspontot (4), amely megerősíti és egyéb vonatkozó intézkedésekkel együtt egyetlen jogi aktusba foglalja az említett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

2008. február 12-én a Tanács elfogadta a 2008/109/KKBP közös álláspontot (4), amely megerősíti és egyéb vonatkozó intézkedésekkel együtt egyetlen jogi aktusba foglalja az említett intézkedéseket.

| (3) | 2009. december 17-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1903 (2009) határozatot, amely módosította a fegyverekre és az azokhoz kapcsolódó katonai felszerelésekre, továbbá a katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítség, tanács és kiképzés nyújtására vonatkozó, korlátozó ENSZ-intézkedéseket azáltal, hogy a Libéria területén tevékenykedő nem kormányzati szervezetekre és egyénekre korlátozta azok hatályát. Az említett határozat alapján a 2008/109/KKBP közös álláspontot a 2010/129/KKBP határozat módosította. |
| --- | --- |

(3)

2009. december 17-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1903 (2009) határozatot, amely módosította a fegyverekre és az azokhoz kapcsolódó katonai felszerelésekre, továbbá a katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítség, tanács és kiképzés nyújtására vonatkozó, korlátozó ENSZ-intézkedéseket azáltal, hogy a Libéria területén tevékenykedő nem kormányzati szervezetekre és egyénekre korlátozta azok hatályát. Az említett határozat alapján a 2008/109/KKBP közös álláspontot a 2010/129/KKBP határozat módosította.

| (4) | Ezért a 234/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 234/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A természetes személyek személyes adatainak e rendelet értelmében történő feldolgozása során tiszteletben kell tartani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5), továbbá a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), |
| --- | --- |

(5)

A természetes személyek személyes adatainak e rendelet értelmében történő feldolgozása során tiszteletben kell tartani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5), továbbá a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 234/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  E rendelet értelmében:






  a) | »technikai segítségnyújtás«: minden helyreállítással, fejlesztéssel, gyártással, szereléssel, vizsgálatokkal és karbantartással kapcsolatosan biztosított, illetve bármely más műszaki szolgáltatás, amely a következő formában jelenhet meg: oktatás, képzés, ismeretek átadása, képesítések vagy tanácsadás. E technikai segítségnyújtás a szóbeli segítségnyújtást is magába foglalja; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

E rendelet értelmében:

a)

»technikai segítségnyújtás«: minden helyreállítással, fejlesztéssel, gyártással, szereléssel, vizsgálatokkal és karbantartással kapcsolatosan biztosított, illetve bármely más műszaki szolgáltatás, amely a következő formában jelenhet meg: oktatás, képzés, ismeretek átadása, képesítések vagy tanácsadás. E technikai segítségnyújtás a szóbeli segítségnyújtást is magába foglalja;

| b) | »szankcióbizottság«: az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1521 (2003) határozatának 21. pontjával létrehozott bizottság.” |
| --- | --- |

b)

»szankcióbizottság«: az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1521 (2003) határozatának 21. pontjával létrehozott bizottság.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Tilos:






  a) | Libériában vagy ottani felhasználásra közvetve vagy közvetlenül, bármely nem kormányzati személynek, jogalanynak vagy szervezetnek valamely katonai tevékenységgel, vagy fegyverek és bármely ahhoz kapcsolódó katonai felszerelés – beleértve a fegyvereket és a lőszereket, a katonai járműveket és felszereléseket, a katonai jellegű felszereléseket és ezek tartalék alkatrészeit – szállításával, gyártásával, karbantartásával kapcsolatos technikai segítséget nyújtani; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Tilos:

a)

Libériában vagy ottani felhasználásra közvetve vagy közvetlenül, bármely nem kormányzati személynek, jogalanynak vagy szervezetnek valamely katonai tevékenységgel, vagy fegyverek és bármely ahhoz kapcsolódó katonai felszerelés – beleértve a fegyvereket és a lőszereket, a katonai járműveket és felszereléseket, a katonai jellegű felszereléseket és ezek tartalék alkatrészeit – szállításával, gyártásával, karbantartásával kapcsolatos technikai segítséget nyújtani;

| b) | Libériában vagy ottani felhasználásra közvetve vagy közvetlenül, bármely nem kormányzati személy, jogalany vagy szervezet számára valamely katonai tevékenységgel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, különösen a támogatások, a kölcsönök és az exporthitel-biztosítás, fegyverek, illetve ahhoz kapcsolódó katonai felszerelések eladása, beszerzése, átszállítása, vagy kivitele esetén; vagy |
| --- | --- |

b)

Libériában vagy ottani felhasználásra közvetve vagy közvetlenül, bármely nem kormányzati személy, jogalany vagy szervezet számára valamely katonai tevékenységgel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, különösen a támogatások, a kölcsönök és az exporthitel-biztosítás, fegyverek, illetve ahhoz kapcsolódó katonai felszerelések eladása, beszerzése, átszállítása, vagy kivitele esetén; vagy

| c) | tudatosan és szándékosan olyan tevékenységekben részt venni, amelyek közvetlen vagy közvetett célja vagy következménye az a) vagy b) pontban meghatározott műveletek előmozdítása.” |
| --- | --- |

c)

tudatosan és szándékosan olyan tevékenységekben részt venni, amelyek közvetlen vagy közvetett célja vagy következménye az a) vagy b) pontban meghatározott műveletek előmozdítása.”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A 2. cikk rendelkezéseitől eltérően, az I. mellékletben szereplő weboldalakon megadott, azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek területén a szolgáltatásnyújtó letelepedett, engedélyezheti a következőket:






  a) | kizárólag az Egyesült Nemzetek libériai missziójának támogatására vagy az általa történő felhasználásra szolgáló technikai segítségnyújtás; vagy |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A 2. cikk rendelkezéseitől eltérően, az I. mellékletben szereplő weboldalakon megadott, azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek területén a szolgáltatásnyújtó letelepedett, engedélyezheti a következőket:

a)

kizárólag az Egyesült Nemzetek libériai missziójának támogatására vagy az általa történő felhasználásra szolgáló technikai segítségnyújtás; vagy

| b) | kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó felszerelésekkel kapcsolatos technikai segítség, amennyiben az érintett tagállam az ilyen segítségnyújtást a szankcióbizottságnak előre bejelentette. Az ilyen bejelentésnek minden szükséges információt tartalmaznia kell, ideértve adott esetben a végső felhasználó megnevezését, a szállítás tervezett időpontját és a szállítás útvonalát. |
| --- | --- |

b)

kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó felszerelésekkel kapcsolatos technikai segítség, amennyiben az érintett tagállam az ilyen segítségnyújtást a szankcióbizottságnak előre bejelentette. Az ilyen bejelentésnek minden szükséges információt tartalmaznia kell, ideértve adott esetben a végső felhasználó megnevezését, a szállítás tervezett időpontját és a szállítás útvonalát.

(2)   Az illetékes hatóságok eseti alapon, valamennyi szükséges szempont – köztük a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (7) meghatározott kritériumok – figyelembevételével hozzák meg az engedélykérelmekre vonatkozó határozatokat. Az illetékes hatóságok biztosítékokat követelnek meg az ilyen engedélyekkel történő visszaélések megakadályozására, és adott esetben rendelkeznek a leszállított fegyverek és az azokhoz kapcsolódó katonai felszerelések visszaszállításáról.

(3)   Már elvégzett tevékenységekre nem adható engedély.

| 4. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Azok a természetes és jogi személyek, jogalanyok és szervezetek, amelyek az 1. cikkben foglaltak szerint bármilyen, katonai tevékenységgel kapcsolatos segítséget szándékoznak nyújtani a libériai kormánynak, előzetesen tájékoztatják azon tagállamnak az I. mellékletben felsorolt weboldalakon szereplő illetékes hatóságát, amelyben lakóhelyük, székhelyük vagy telephelyük található. Az ilyen tájékoztatásnak minden szükséges információt tartalmaznia kell, ideértve adott esetben a végső felhasználó megnevezését, a szállítás tervezett időpontját és a szállítás útvonalát. Az érintett tagállam a tájékoztatás kézhezvételét követően haladéktalanul értesíti a szankcióbizottságot.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Azok a természetes és jogi személyek, jogalanyok és szervezetek, amelyek az 1. cikkben foglaltak szerint bármilyen, katonai tevékenységgel kapcsolatos segítséget szándékoznak nyújtani a libériai kormánynak, előzetesen tájékoztatják azon tagállamnak az I. mellékletben felsorolt weboldalakon szereplő illetékes hatóságát, amelyben lakóhelyük, székhelyük vagy telephelyük található. Az ilyen tájékoztatásnak minden szükséges információt tartalmaznia kell, ideértve adott esetben a végső felhasználó megnevezését, a szállítás tervezett időpontját és a szállítás útvonalát. Az érintett tagállam a tájékoztatás kézhezvételét követően haladéktalanul értesíti a szankcióbizottságot.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CORBACHO

---

(1)  HL L 51., 2010.3.2., 23. o.

1

(2)  HL L 40., 2004.2.12., 35. o.

2

(3)  HL L 40., 2004.2.12., 1. o.

3

(4)  HL L 38., 2008.2.13., 26. o.

4

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

5

(6)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

6

(7)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.”

7

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/19

---

A BIZOTTSÁG 494/2010/EU RENDELETE

(2010. május 25.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió 2009. december 15-én parafálta a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banán európai uniós kereskedelmi rendszerének szerkezetére és működésére vonatkozó, az Európai Unió és Brazília, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás meghatározza azon feltételeket, amelyek lehetővé teszik a banán uniós behozatali rendszeréhez kapcsolódóan a WTO keretén belül folyó lezáratlan jogviták és igénybejelentések végleges rendezését. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió 2009. december 15-én parafálta a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banán európai uniós kereskedelmi rendszerének szerkezetére és működésére vonatkozó, az Európai Unió és Brazília, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás meghatározza azon feltételeket, amelyek lehetővé teszik a banán uniós behozatali rendszeréhez kapcsolódóan a WTO keretén belül folyó lezáratlan jogviták és igénybejelentések végleges rendezését.

| (2) | A megállapodás (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az Unió a banánra kiszabott vámtarifát fokozatosan 176 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékről 114 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékre csökkenti. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az Unió a banánra kiszabott vámtarifát fokozatosan 176 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékről 114 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékre csökkenti.

| (3) | A megállapodás hatálybalépéséig, valamint a megállapodás (8) bekezdésének b) pontjával összhangban, az említett vámtarifa-csökkentéseket ideiglenesen és visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni a megállapodás aláírásának napjától, feltéve, hogy a megállapodást aláíró többi fél eleget tesz kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás hatálybalépéséig, valamint a megállapodás (8) bekezdésének b) pontjával összhangban, az említett vámtarifa-csökkentéseket ideiglenesen és visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni a megállapodás aláírásának napjától, feltéve, hogy a megállapodást aláíró többi fél eleget tesz kötelezettségeinek.

| (4) | A Tanács 2010. május 10-én elfogadta a megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatot. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2010. május 10-én elfogadta a megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatot.

| (5) | Ennélfogva helyénvaló végrehajtani a megállapodásban meghatározott első vámtarifa-csökkentést, amely a vámtétel 148 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékre való csökkentését foglalja magában, valamint indokolt előírni, hogy az említett vámtétel visszamenőleges hatállyal, 2009. december 15-től2010. december 31-ig legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Ennélfogva helyénvaló végrehajtani a megállapodásban meghatározott első vámtarifa-csökkentést, amely a vámtétel 148 EUR/1 000 kg nettó tömeg értékre való csökkentését foglalja magában, valamint indokolt előírni, hogy az említett vámtétel visszamenőleges hatállyal, 2009. december 15-től2010. december 31-ig legyen alkalmazandó.

| (6) | A 2658/87/EGK rendeletnek az 1031/2008/EK bizottsági rendelet (2) és a 948/2009/EK bizottsági rendelet (3) által módosított I. mellékletét a megállapodás aláírását követően ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2658/87/EGK rendeletnek az 1031/2008/EK bizottsági rendelet (2) és a 948/2009/EK bizottsági rendelet (3) által módosított I. mellékletét a megállapodás aláírását követően ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2658/87/EGK rendeletnek az 1031/2008/EK rendelet által módosított I. mellékletében a 0803 00 19 KN-kódra vonatkozó „Banán, a plantain fajta kivételével, frissen” sorban a harmadik oszlop (Szerződéses vámtétel) bejegyzése helyébe a következő szöveg lép: „148 EUR/1 000 kg/net”.

2. cikk

A 2658/87/EGK rendeletnek a 948/2009/EK rendelet által módosított I. mellékletében a 0803 00 19 KN-kódra vonatkozó „Banán, a plantain fajta kivételével, frissen” sorban a harmadik oszlop (Szerződéses vámtétel) bejegyzése helyébe a következő szöveg lép: „148 EUR/1 000 kg/net”.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket 2009. december 15-től kell alkalmazni.

A 2. cikket 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 291., 2008.10.31., 1. o.

2

(3)  HL L 287., 2009.10.31., 1. o.

3

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/21

---

A BIZOTTSÁG 495/2010/EU RENDELETE

(2010. június 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. június 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/23

---

A BIZOTTSÁG 496/2010/EU RENDELETE

(2010. június 7.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 488/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 488/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. június 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 138., 2010.6.4., 7. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. június 8-án alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/25

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. június 3.)

a Régiók Bizottsága egy lengyel tagjának kinevezéséről

(2010/310/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a lengyel kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1).

| (2) | Jan KOZLOWSKI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Jan KOZLOWSKI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a Régiók Bizottságába a következő személyt nevezi ki tagként:

Mieczysław STRUK, Marszałek Województwa Pomorskiego.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o. és HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

1

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/26

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. június 3.)

a Régiók Bizottsága hat olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről

(2010/311/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1).

| (2) | Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO és Claudio MARTINI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett. Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA és Maria Rita LORENZETTI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. Gianfranco VITAGLIANO-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO és Claudio MARTINI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye megüresedett. Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA és Maria Rita LORENZETTI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. Gianfranco VITAGLIANO-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria,

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise,

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio, |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio,

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte,

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte,

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria; |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria;

és

| b) | póttagként:






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna,

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia,

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania,

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o. és HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

1

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/27

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. június 3.)

a Régiók Bizottsága három dán póttagjának kinevezéséről

(2010/312/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a dán kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1).

| (2) | Bent HANSEN, Carl HOLST és Bent LARSEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Bent HANSEN, Carl HOLST és Bent LARSEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki póttagként:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem,

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem,

| — | Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o. és HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

1

---

| 8.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/28

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 7.)

a 669/2009/EK rendelet alapján a ciprusi takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók engedélyezett telephelyén végzendő fizikai ellenőrzések engedélyezéséről

(az értesítés a C(2010) 3525. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/313/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalára vonatkozó fokozott hatósági ellenőrzések tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2006/504/EK határozat módosításáról szóló, 2009. július 24-i 669/2009/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 669/2009/EK rendelet megállapítja az ezen ellenőrzésekről szóló szabályokat, beleértve a kijelölt, az Európai Unióba való beléptetési pontokon végzendő fizikai ellenőrzéseket. Ezenkívül meghatározza az ezekre a beléptetési pontokra vonatkozó minimumkövetelményeket, és előírja, hogy a tagállamok kötelesek az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tenni ezen pontok listáját. |
| --- | --- |

(1)

A 669/2009/EK rendelet megállapítja az ezen ellenőrzésekről szóló szabályokat, beleértve a kijelölt, az Európai Unióba való beléptetési pontokon végzendő fizikai ellenőrzéseket. Ezenkívül meghatározza az ezekre a beléptetési pontokra vonatkozó minimumkövetelményeket, és előírja, hogy a tagállamok kötelesek az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tenni ezen pontok listáját.

| (2) | A 669/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az érintett tagállam kérésére a Bizottság engedélyezheti, hogy bizonyos, különleges földrajzi akadályt jelentő körülmények között működő kijelölt beléptetési pontok esetében az illetékes hatóságok a fizikai ellenőrzést a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó telephelyén hajtsák végre, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A 669/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az érintett tagállam kérésére a Bizottság engedélyezheti, hogy bizonyos, különleges földrajzi akadályt jelentő körülmények között működő kijelölt beléptetési pontok esetében az illetékes hatóságok a fizikai ellenőrzést a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó telephelyén hajtsák végre, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek.

| (3) | Ciprus 2009. október 26-án kelt levelében utalt a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő kijelölt beléptetési pontok különleges földrajzi helyzetére, valamint a sziget kis méretére, és felkérte a Bizottságot, hogy engedélyezze, hogy az illetékes hatóságok a 669/2009/EK rendelet alapján a fizikai ellenőrzést a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó telephelyén hajtsák végre. |
| --- | --- |

(3)

Ciprus 2009. október 26-án kelt levelében utalt a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő kijelölt beléptetési pontok különleges földrajzi helyzetére, valamint a sziget kis méretére, és felkérte a Bizottságot, hogy engedélyezze, hogy az illetékes hatóságok a 669/2009/EK rendelet alapján a fizikai ellenőrzést a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozó telephelyén hajtsák végre.

| (4) | Ciprus 2010. február 9-én kelt levelében a Bizottságnak biztosítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy: csak a 669/2009/EK rendeletben meghatározott, a kijelölt beléptetési pontokra vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozói telephelyek lennének jogosultak a fizikai ellenőrzések elvégzésére; a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő illetékes hatóságainak juttatott forrás olyan mértékű lesz, hogy ne zavarja meg a beléptetési pontokon végzendő ellenőrző tevékenységeket, illetve ne befolyásolja azt károsan annak a lehetősége, hogy a fizikai ellenőrzéseket esetleg azok telephelyein kívül végezzék el; és a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozói telephelyeken a fizikai ellenőrzésre kiválasztott szállítmány megérkezése pillanatától fogva a kijelölt beléptetési helyen működő illetékes hatóságok folyamatos felügyelete alatt marad olyan beléptetési ponton és oly módon, hogy az ellenőrzés során védve legyen bármiféle illetéktelen beavatkozástól. |
| --- | --- |

(4)

Ciprus 2010. február 9-én kelt levelében a Bizottságnak biztosítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy: csak a 669/2009/EK rendeletben meghatározott, a kijelölt beléptetési pontokra vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozói telephelyek lennének jogosultak a fizikai ellenőrzések elvégzésére; a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő illetékes hatóságainak juttatott forrás olyan mértékű lesz, hogy ne zavarja meg a beléptetési pontokon végzendő ellenőrző tevékenységeket, illetve ne befolyásolja azt károsan annak a lehetősége, hogy a fizikai ellenőrzéseket esetleg azok telephelyein kívül végezzék el; és a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozói telephelyeken a fizikai ellenőrzésre kiválasztott szállítmány megérkezése pillanatától fogva a kijelölt beléptetési helyen működő illetékes hatóságok folyamatos felügyelete alatt marad olyan beléptetési ponton és oly módon, hogy az ellenőrzés során védve legyen bármiféle illetéktelen beavatkozástól.

| (5) | Ezért figyelembe véve a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő kijelölt beléptetési pontok különleges földrajzi akadályt jelentő körülményeit, illetve a 669/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesítésére vonatkozóan Ciprus megerősítését, helyénvaló engedélyezni, hogy a fizikai ellenőrzéseket bizonyos takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállam által ezen ellenőrzésekre engedélyezett telephelyein végezhessék el. |
| --- | --- |

(5)

Ezért figyelembe véve a larnacai repülőtér és a limassoli kikötő kijelölt beléptetési pontok különleges földrajzi akadályt jelentő körülményeit, illetve a 669/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesítésére vonatkozóan Ciprus megerősítését, helyénvaló engedélyezni, hogy a fizikai ellenőrzéseket bizonyos takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállam által ezen ellenőrzésekre engedélyezett telephelyein végezhessék el.

| (6) | Az ezen határozatban előírt engedélynek megfelelő nyilvánosság biztosítása érdekében helyénvaló, hogy a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók telephelyeinek listáját, amelyet a 669/2009/EK rendelet a fizikai ellenőrzésekre engedélyezett, az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék a rendelet 5. cikkében meghatározott nemzeti internetes címen, |
| --- | --- |

(6)

Az ezen határozatban előírt engedélynek megfelelő nyilvánosság biztosítása érdekében helyénvaló, hogy a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók telephelyeinek listáját, amelyet a 669/2009/EK rendelet a fizikai ellenőrzésekre engedélyezett, az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék a rendelet 5. cikkében meghatározott nemzeti internetes címen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A ciprusi larnacai repülőtér és a limassoli kikötő kijelölt beléptetési pontok illetékes hatóságai a 669/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésével összhangban engedélyt kapnak a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott, annak I. mellékletében felsorolt nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalára vonatkozó fizikai ellenőrzések végrehajtására a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók Ciprus által ilyen ellenőrzésekre engedélyezett telephelyein, feltéve, hogy a rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

(2)   A takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók Ciprus által engedélyezett telephelyeinek listáját ezen cikk (1) bekezdése alapján interneten nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 669/2009/EK rendelet 5. cikkében meghatározott nemzeti internetes címen.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 7-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 194., 2009.7.25., 11. o.

1

---