# Az Európai Unió L 117/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.117.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 117 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. május 11. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.117.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 117

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. május 11.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 400/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. április 26.) az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 401/2010/EU rendelete (2010. május 7.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról és helyesbítéséről | 13 |
| | * | A Bizottság 402/2010/EU rendelete (2010. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pintadeau de la Drôme [OFJ]) | 60 |
| | * | A Bizottság 403/2010/EU rendelete (2010. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Tarta de Santiago [OFJ]) | 62 |
| | * | A Bizottság 404/2010/EU rendelete (2010. május 10.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 64 |
| | | A Bizottság 405/2010/EU rendelete (2010. május 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 83 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/266/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. április 30.) a 92/260/EGK, 93/195/EGK, 93/197/EGK és 2004/211/EK határozatoknak a Kína egyes részeiről származó törzskönyvezett lovak behozatalának és egyes harmadik országbeli elnevezések kiigazításának tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 2635. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. május 6.) az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről
  (az értesítés a C(2010) 2923. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. május 6.) a görög kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (EKB/2010/3) | 102 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 400/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. április 26.) az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

1

*

A Bizottság 401/2010/EU rendelete (2010. május 7.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról és helyesbítéséről

13

*

A Bizottság 402/2010/EU rendelete (2010. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pintadeau de la Drôme [OFJ])

60

*

A Bizottság 403/2010/EU rendelete (2010. május 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Tarta de Santiago [OFJ])

62

*

A Bizottság 404/2010/EU rendelete (2010. május 10.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

64

A Bizottság 405/2010/EU rendelete (2010. május 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

83

HATÁROZATOK

2010/266/EU

*

A Bizottság határozata (2010. április 30.) a 92/260/EGK, 93/195/EGK, 93/197/EGK és 2004/211/EK határozatoknak a Kína egyes részeiről származó törzskönyvezett lovak behozatalának és egyes harmadik országbeli elnevezések kiigazításának tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 2635. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 2635. számú dokumentummal történt)

1

85

2010/267/EU

*

A Bizottság határozata (2010. május 6.) az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről
  (az értesítés a C(2010) 2923. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 2923. számú dokumentummal történt)

1

95

2010/268/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. május 6.) a görög kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (EKB/2010/3)

(EKB/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/1

---

A TANÁCS 400/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. április 26.)

az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Meglévő intézkedések és korábbi vizsgálatok

| (1) | Az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

Az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

| (2) | 2004-ben, miután megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek Marokkóban történő átrakodásával kijátszották az eredeti intézkedéseket az alaprendelet 13. cikke szerint, az 1886/2004/EK tanácsi rendelettel (3) kiterjesztették az intézkedéseket a Marokkóban feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. Hasonlóképpen, miután egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó behozatalokra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a 760/2004/EK tanácsi rendelettel (4) kiterjesztették az intézkedéseket a Moldovában feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. |
| --- | --- |

(2)

2004-ben, miután megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek Marokkóban történő átrakodásával kijátszották az eredeti intézkedéseket az alaprendelet 13. cikke szerint, az 1886/2004/EK tanácsi rendelettel (3) kiterjesztették az intézkedéseket a Marokkóban feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. Hasonlóképpen, miután egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó behozatalokra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a 760/2004/EK tanácsi rendelettel (4) kiterjesztették az intézkedéseket a Moldovában feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.

| (3) | Az 1858/2005/EK rendelettel (5) a Tanács – egy hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően – a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki az eredeti intézkedések szintjén. Az így kivetett vám marad hatályban és elnevezése a továbbiakban: „a hatályban lévő intézkedések”. |
| --- | --- |

(3)

Az 1858/2005/EK rendelettel (5) a Tanács – egy hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően – a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki az eredeti intézkedések szintjén. Az így kivetett vám marad hatályban és elnevezése a továbbiakban: „a hatályban lévő intézkedések”.

1.2.   A kérelem

| (4) | 2009. június 29-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13 cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) nyújtotta be az uniós acéldrótkötél- és kábelgyártók (a továbbiakban: kérelmező) nevében. |
| --- | --- |

(4)

2009. június 29-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13 cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) nyújtotta be az uniós acéldrótkötél- és kábelgyártók (a továbbiakban: kérelmező) nevében.

| (5) | A kérelemben azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelését követően a kereskedelem szerkezetében jelentős változás következett be: a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Népköztársaságból és Malajziából került sor az Unióba irányuló kivitelre, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezete állítólagosan a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságban és Malajziában történő átrakodása miatt változott meg. |
| --- | --- |

(5)

A kérelemben azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelését követően a kereskedelem szerkezetében jelentős változás következett be: a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Népköztársaságból és Malajziából került sor az Unióba irányuló kivitelre, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezete állítólagosan a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságban és Malajziában történő átrakodása miatt változott meg.

| (6) | A kérelemben azt állították továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudtak teljes mértékben érvényesülni az ár és a mennyiség tekintetében. Ezenkívül elegendő bizonyíték volt arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(6)

A kérelemben azt állították továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudtak teljes mértékben érvényesülni az ár és a mennyiség tekintetében. Ezenkívül elegendő bizonyíték volt arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.

| (7) | Végül a kérelmező azt állította, hogy a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest. |
| --- | --- |

(7)

Végül a kérelmező azt állította, hogy a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.

1.3.   Az eljárás megindítása

| (8) | Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 734/2009/EK rendelettel (6) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalait. |
| --- | --- |

(8)

Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 734/2009/EK rendelettel (6) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalait.

1.4.   A vizsgálat

| (9) | A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, a Koreai Köztársaság és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és a kérelmező uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldtek azoknak a kínai, koreai köztársaságbeli és malajziai ismert gyártóknak/exportőröknek, melyeket a Bizottság a kérelemből vagy az Európai Unió koreai köztársaságbeli és malajziai misszióján keresztül ismert vagy akik jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidőkön belül. Kérdőíveket küldtek továbbá a kérelemben megnevezett koreai köztársaságbeli és malajziai kereskedőknek és uniós importőröknek. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, a Koreai Köztársaság és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és a kérelmező uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldtek azoknak a kínai, koreai köztársaságbeli és malajziai ismert gyártóknak/exportőröknek, melyeket a Bizottság a kérelemből vagy az Európai Unió koreai köztársaságbeli és malajziai misszióján keresztül ismert vagy akik jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidőkön belül. Kérdőíveket küldtek továbbá a kérelemben megnevezett koreai köztársaságbeli és malajziai kereskedőknek és uniós importőröknek. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (10) | A Koreai Köztársaságból tizenöt gyártó/exportőr és két kereskedő, Malajziából két gyártó/exportőr, Kínából öt gyártó/exportőr, az Unióból ezekkel kapcsolatban álló két importőr, illetve kapcsolatban nem álló tíz importőr, valamint az Európai Acéldrótkötél-Importőrök Szövetsége jelentkezett. Több más vállalat azt állította, hogy nem vett részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében. |
| --- | --- |

(10)

A Koreai Köztársaságból tizenöt gyártó/exportőr és két kereskedő, Malajziából két gyártó/exportőr, Kínából öt gyártó/exportőr, az Unióból ezekkel kapcsolatban álló két importőr, illetve kapcsolatban nem álló tíz importőr, valamint az Európai Acéldrótkötél-Importőrök Szövetsége jelentkezett. Több más vállalat azt állította, hogy nem vett részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében.

| (11) | A következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket és azt követően az ő telephelyeiken került sor ellenőrző látogatásokra: | Koreai köztársaságbeli gyártók/exportőrök:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket és azt követően az ő telephelyeiken került sor ellenőrző látogatásokra:

Koreai köztársaságbeli gyártók/exportőrök:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City, |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City,

| — | Cosmo Wire Ltd., Ulsan, |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd., Ulsan,

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun, |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City és a vele kapcsolatban álló DSR Corp., Busan vállalat, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City és a vele kapcsolatban álló DSR Corp., Busan vállalat,

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city, |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,

| — | Kiswire Ltd., Seoul, |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd., Seoul,

| — | Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun, |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,

| — | Manho Rope & Wire Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd., Busan,

| — | Shin Han Rope Co.,Ltd., Incheon, |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co.,Ltd., Incheon,

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City

| | Koreai köztársaságbeli kereskedők:







  — | Trion Co Ltd., Busan |
| --- | --- | --- |

Koreai köztársaságbeli kereskedők:

—

Trion Co Ltd., Busan

| | Malajziai gyártók/exportőrök:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru, |
| --- | --- | --- |

Malajziai gyártók/exportőrök:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor

| | Kínai gyártók/exportőrök:







  — | Qingdao DSR, Qingdao, |
| --- | --- | --- |

Kínai gyártók/exportőrök:

—

Qingdao DSR, Qingdao,

| — | Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao, |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City

| | Kapcsolt importőrök:







  — | Kiswire Europe, Hollandia, |
| --- | --- | --- |

Kapcsolt importőrök:

—

Kiswire Europe, Hollandia,

| — | Verope AG, Svájc. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Svájc.

1.5.   Vizsgálati időszak

| (12) | A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2008. július 1.–2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás kivizsgálására irányuló adatgyűjtés 1999-től a vizsgálati időszak végéig tartott. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2008. július 1.–2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás kivizsgálására irányuló adatgyűjtés 1999-től a vizsgálati időszak végéig tartott.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános szempontok

| (13) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták a következőket: megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám kárcsökkentő hatásait aláásták a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei; és volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre vonatkozóan korábban meghatározott rendes érték tekintetében, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták a következőket: megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám kárcsökkentő hatásait aláásták a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei; és volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre vonatkozóan korábban meghatározott rendes érték tekintetében, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

2.2.   Az érintett termék és a hasonló termék

| (14) | Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek, „steel ropes and cables”), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek, „steel ropes and cables”), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).

| (15) | A vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá besorolt, a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: a vizsgált termék). |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá besorolt, a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: a vizsgált termék).

| (16) | A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából az Unióba exportált, illetve a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, az Unióba szánt acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából az Unióba exportált, illetve a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, az Unióba szánt acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

2.3.   Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása

| (17) | A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint a Koreai Köztársaságból 14 exportőr/gyártó, Malajziából 2 exportáló gyártó, Kínából pedig 3 exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket. |
| --- | --- |

(17)

A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint a Koreai Köztársaságból 14 exportőr/gyártó, Malajziából 2 exportáló gyártó, Kínából pedig 3 exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.

| (18) | A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy koreai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, ezért viszavonta együttműködését. |
| --- | --- |

(18)

A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy koreai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, ezért viszavonta együttműködését.

| (19) | Egy másik koreai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (47) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt. |
| --- | --- |

(19)

Egy másik koreai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (47) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt.

| (20) | Az együttműködő koreai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes koreai export 81 %-át képviselték a COMEXT szerint. Így mégha az együttműködés jelentős mértékű volt is, az együttműködő gyártók/exportőrök nem fedték le teljes egészében a Koreai Köztársaságból exportált acél drótkötél és -kábel teljes volumenét. Ezért a teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult. |
| --- | --- |

(20)

Az együttműködő koreai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes koreai export 81 %-át képviselték a COMEXT szerint. Így mégha az együttműködés jelentős mértékű volt is, az együttműködő gyártók/exportőrök nem fedték le teljes egészében a Koreai Köztársaságból exportált acél drótkötél és -kábel teljes volumenét. Ezért a teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.

| (21) | Malajziában két ismert gyártó van. A malajziai két együttműködő vállalat összes kivitelének mennyisége meghaladta a vizsgált termék a COMEXT-be bejegyzett importvolumenét. Emiatt úgy tekintették, hogy az exportáló gyártók képviselik az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelét. |
| --- | --- |

(21)

Malajziában két ismert gyártó van. A malajziai két együttműködő vállalat összes kivitelének mennyisége meghaladta a vizsgált termék a COMEXT-be bejegyzett importvolumenét. Emiatt úgy tekintették, hogy az exportáló gyártók képviselik az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelét.

| (22) | A kérelmező azt állította, hogy a COMEXT-adatok nem megbízhatóak, ezért a Malajziából az Unióba irányuló teljes exportvolumen meghatározásakor nem ezekre az adatokra kellene támaszkodni. A vizsgálat során azonban az importadatokat összevetették a malajziai hivatalos statisztikákkal és a kérdőívekre adott, ellenőrzött válaszokkal. Ebből az elemzésből nem az derült ki, hogy a Malajziából történő tényleges export meghaladta volna az együttműködő malajziai vállalatok által bejelentett exportot. Így el kellett utasítani a kérelmező érvelését. |
| --- | --- |

(22)

A kérelmező azt állította, hogy a COMEXT-adatok nem megbízhatóak, ezért a Malajziából az Unióba irányuló teljes exportvolumen meghatározásakor nem ezekre az adatokra kellene támaszkodni. A vizsgálat során azonban az importadatokat összevetették a malajziai hivatalos statisztikákkal és a kérdőívekre adott, ellenőrzött válaszokkal. Ebből az elemzésből nem az derült ki, hogy a Malajziából történő tényleges export meghaladta volna az együttműködő malajziai vállalatok által bejelentett exportot. Így el kellett utasítani a kérelmező érvelését.

| (23) | Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről: az exportőrök/gyártók közül csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba, és Malajziába is csak nagyon csekély mennyiségben. Az együttműködő vállalatok kivitelei a Koreai Köztársaságba irányuló kínai összkivitel 41 %-át képviselték. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek exportvolumenét. |
| --- | --- |

(23)

Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről: az exportőrök/gyártók közül csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba, és Malajziába is csak nagyon csekély mennyiségben. Az együttműködő vállalatok kivitelei a Koreai Köztársaságba irányuló kínai összkivitel 41 %-át képviselték. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek exportvolumenét.

| (24) | A fentiek figyelembevételével, az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalára, illetve a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT-adatokat használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai, koreai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába történő összbehozatal mennyiségének meghatározásához. Az adatokat összevetették a különböző statisztikai forrásokkal és megerősítették olyan egyéb statisztikai adatbázisok alapján mint a Globális Kereskedelmi Atlasz, a Kínai Exportadatbázis, és a Koreai Köztársaság és Malajzia vámhatóságai által szolgáltatott adatok. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek figyelembevételével, az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalára, illetve a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT-adatokat használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai, koreai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába történő összbehozatal mennyiségének meghatározásához. Az adatokat összevetették a különböző statisztikai forrásokkal és megerősítették olyan egyéb statisztikai adatbázisok alapján mint a Globális Kereskedelmi Atlasz, a Kínai Exportadatbázis, és a Koreai Köztársaság és Malajzia vámhatóságai által szolgáltatott adatok.

| (25) | A koreai, malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Emiatt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján megfelelően kiigazították a statisztikákat. |
| --- | --- |

(25)

A koreai, malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Emiatt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján megfelelően kiigazították a statisztikákat.

2.4.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

| (26) | Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba történő behozatala először szinte nullára esett vissza az intézkedések 1999-es elrendelését követően. A 2003–2006 közötti fokozatos növekedést követően – 2006-ban a behozatal 8 656 tonnán tetőzött – megfordult a tendencia és a behozatal mennyisége 2006 és a VI között újból csökkent, több mint 40 %-kal. |
| --- | --- |

(26)

Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba történő behozatala először szinte nullára esett vissza az intézkedések 1999-es elrendelését követően. A 2003–2006 közötti fokozatos növekedést követően – 2006-ban a behozatal 8 656 tonnán tetőzött – megfordult a tendencia és a behozatal mennyisége 2006 és a VI között újból csökkent, több mint 40 %-kal.

| (27) | Másrészt az acél drótkötelek és -kábelek Koreából az Unióba történő behozatala jelentősen, kb. 11 123 tonnáról 48 214 tonnára nőtt 1999 és 2008 között. Az éves növekedés abszolút értékben 2002-ben és 2003-ban volt a legjelentősebb, azt követően pedig 2006-ban és 2007-ben. |
| --- | --- |

(27)

Másrészt az acél drótkötelek és -kábelek Koreából az Unióba történő behozatala jelentősen, kb. 11 123 tonnáról 48 214 tonnára nőtt 1999 és 2008 között. Az éves növekedés abszolút értékben 2002-ben és 2003-ban volt a legjelentősebb, azt követően pedig 2006-ban és 2007-ben.

| (28) | A panaszban szereplő, valamint az Európai Unió koreai köztársaságbeli missziójától kapott információk alapján úgy tekinthető, hogy a jelenlegi vizsgálat kiterjedt a vizsgált termék tényleges koreai gyártóinak nagy többségére, ha nem mindegyikére. Emiatt úgy tekinthető, hogy a nem együttműködő koreai vállalatok Unióba irányuló exportját – mely a Koreai Köztársaságból származó teljes exportmennyiség közel 19 %-át tette ki – a (18) és (47) preambulumbekezdésben említett gyártókon kívül főleg kereskedők végezték. |
| --- | --- |

(28)

A panaszban szereplő, valamint az Európai Unió koreai köztársaságbeli missziójától kapott információk alapján úgy tekinthető, hogy a jelenlegi vizsgálat kiterjedt a vizsgált termék tényleges koreai gyártóinak nagy többségére, ha nem mindegyikére. Emiatt úgy tekinthető, hogy a nem együttműködő koreai vállalatok Unióba irányuló exportját – mely a Koreai Köztársaságból származó teljes exportmennyiség közel 19 %-át tette ki – a (18) és (47) preambulumbekezdésben említett gyártókon kívül főleg kereskedők végezték.

| (29) | E vállalatok láthatóan növelték az Unióba irányuló exportjukat 2006-ban és 2007-ben. Az említett években a kivitel közel 20 %-kal meghaladta a 2005-ös exportot. 2005 az első év, melyre vonatkozóan ezen a szinten rendelkezésre állnak adatok. A nem együttműködő vállalatok kivitelei 2008-tól kezdődően csökkentek, amihez figyelembe kell venni a koreai hatóságok által ebben az időszakban végzett, az (52) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálatot. |
| --- | --- |

(29)

E vállalatok láthatóan növelték az Unióba irányuló exportjukat 2006-ban és 2007-ben. Az említett években a kivitel közel 20 %-kal meghaladta a 2005-ös exportot. 2005 az első év, melyre vonatkozóan ezen a szinten rendelkezésre állnak adatok. A nem együttműködő vállalatok kivitelei 2008-tól kezdődően csökkentek, amihez figyelembe kell venni a koreai hatóságok által ebben az időszakban végzett, az (52) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálatot.

| (30) | Malajziát illetően a COMEXT-adatok és az együttműködő vállalatok összkivitele azt mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló kivitel a múltban szintén folyamatosan nőtt. A növekedés 2005 és a VI között volt a legjelentősebb és a legszilárdabb, amikoris Malajzia Unióba irányuló exportja megduplázódott. |
| --- | --- |

(30)

Malajziát illetően a COMEXT-adatok és az együttműködő vállalatok összkivitele azt mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló kivitel a múltban szintén folyamatosan nőtt. A növekedés 2005 és a VI között volt a legjelentősebb és a legszilárdabb, amikoris Malajzia Unióba irányuló exportja megduplázódott.

| (31) | Az 1. táblázat tartalmazza az acél drótköteleknek és -kábeleknek a fent említett országokból az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 1999-es elrendelésétől a vizsgálati időszakig.

  1.   táblázat


  Az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta


  Forrás: COMEXT, Koreai statisztika (KITA)












  Behozatal volumene (tonna) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Nincs adat | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Az összbehozatal megoszlása | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Koreai Köztársaság | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Az összbehozatal megoszlása | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malajzia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Az összbehozatal megoszlása | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Az 1. táblázat tartalmazza az acél drótköteleknek és -kábeleknek a fent említett országokból az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 1999-es elrendelésétől a vizsgálati időszakig.

1.   táblázat

Az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta

Forrás: COMEXT, Koreai statisztika (KITA)

Behozatal volumene (tonna)

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Kína

Nincs adat

414

283

394

913

2 809

Az összbehozatal megoszlása

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Koreai Köztársaság

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Az összbehozatal megoszlása

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malajzia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Az összbehozatal megoszlása

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Behozatal volumene (tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Az összbehozatal megoszlása | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Koreai Köztársaság | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Az összbehozatal megoszlása | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Nem együttműködő koreai vállalatok | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malajzia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Az összbehozatal megoszlása | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Együttműködő malajziai vállalatok (index, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Behozatal volumene (tonna)

2005

2006

2007

2008

VI

Kína

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Az összbehozatal megoszlása

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Koreai Köztársaság

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Az összbehozatal megoszlása

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Nem együttműködő koreai vállalatok

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Index (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malajzia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Az összbehozatal megoszlása

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Együttműködő malajziai vállalatok (index, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | A fenti három kereskedelmi forgalom alakulását illetően megfigyelhető, hogy különösen 2005 óta a koreai exportőrök és részben a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán. |
| --- | --- |

(32)

A fenti három kereskedelmi forgalom alakulását illetően megfigyelhető, hogy különösen 2005 óta a koreai exportőrök és részben a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán.

| (33) | A globális gazdasági megtorpanás miatt – mely egybeesik a vizsgálati időszakkal – csökkent az acél drótkötelek és -kábelek értékesített mennyisége, illetve lelassult a növekedés valamennyi érintett ország között. A csökkenés azonban a Kínából az Unióba történő behozatalok esetében volt a legjelentősebb (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

A globális gazdasági megtorpanás miatt – mely egybeesik a vizsgálati időszakkal – csökkent az acél drótkötelek és -kábelek értékesített mennyisége, illetve lelassult a növekedés valamennyi érintett ország között. A csökkenés azonban a Kínából az Unióba történő behozatalok esetében volt a legjelentősebb (– 27 %).

| (34) | Az acél drótkötelek és -kábelek (valamennyi átmérő) kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: az 1999. évi viszonylag jelentéktelen mennyiség (2 519 tonna) 78 822 tonnára emelkedett 2008-ban. Az emelkedés 2005 és 2008 között volt a legszámottevőbb, amikoris a behozatal megnégyszereződött. Az utóbbi években Kína volt az acél drótkötelek és -kábelek legnagyobb, Koreába szállító exportőre: az acél drótkötelek és -kábelek összbehozatalának 89 %-át képviselte. Csak az érintett termék (a 3 mm-t meghaladó átmérőjű termékek) becsült importja 58 885 tonna volt 2008-ban. |
| --- | --- |

(34)

Az acél drótkötelek és -kábelek (valamennyi átmérő) kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: az 1999. évi viszonylag jelentéktelen mennyiség (2 519 tonna) 78 822 tonnára emelkedett 2008-ban. Az emelkedés 2005 és 2008 között volt a legszámottevőbb, amikoris a behozatal megnégyszereződött. Az utóbbi években Kína volt az acél drótkötelek és -kábelek legnagyobb, Koreába szállító exportőre: az acél drótkötelek és -kábelek összbehozatalának 89 %-át képviselte. Csak az érintett termék (a 3 mm-t meghaladó átmérőjű termékek) becsült importja 58 885 tonna volt 2008-ban.

| (35) | Ha csak a nem együttműködő koreai vállalatok behozatalait vizsgáljuk, akkor ugyanilyen drasztikus növekedés figyelhető meg, vagyis 2007-ben és 2008-ban ezen vállalatok Kínából származó behozatala megnégyszereződött. Bár ezt követően csökkenni kezdett a behozatal, még mindig jóval a 2005-ös behozatali szint felett maradt és továbbra is igen jelentős mennyiséget képviselt.

  2.   táblázat


  Kínai termékek Koreai Köztársaságba történő behozatala 1999 és a vizsgálati időszak között | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (tonna, valamennyi átmérő) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Éves változás (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Nem együttműködő koreai vállalatok általi behozatal (tonna, csak az érintett termék) | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Index (2005 = 100) | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | Nincs adat | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Forrás: Koreai statisztika (KITA), a koreai vámhatóságoktól származó adatok, az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk |

(35)

Ha csak a nem együttműködő koreai vállalatok behozatalait vizsgáljuk, akkor ugyanilyen drasztikus növekedés figyelhető meg, vagyis 2007-ben és 2008-ban ezen vállalatok Kínából származó behozatala megnégyszereződött. Bár ezt követően csökkenni kezdett a behozatal, még mindig jóval a 2005-ös behozatali szint felett maradt és továbbra is igen jelentős mennyiséget képviselt.

2.   táblázat

Kínai termékek Koreai Köztársaságba történő behozatala 1999 és a vizsgálati időszak között

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

VI

Behozatal (tonna, valamennyi átmérő)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Éves változás (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Nem együttműködő koreai vállalatok általi behozatal (tonna, csak az érintett termék)

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Index (2005 = 100)

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

Nincs adat

100

252

473

415

307

Forrás: Koreai statisztika (KITA), a koreai vámhatóságoktól származó adatok, az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk

| (36) | Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmát, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. Ezenkívül jelentős eltéréseket mutattak. Így erre vonatkozóan nem lehetett megbízható adatokhoz jutni. |
| --- | --- |

(36)

Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmát, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. Ezenkívül jelentős eltéréseket mutattak. Így erre vonatkozóan nem lehetett megbízható adatokhoz jutni.

| (37) | A kérelmező állítása szerint az a tény, hogy nem lehetett megbízható adatokhoz jutni, nem elegendő annak megállapításához, hogy nem játszották ki az intézkedéseket. A (38) és (55) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálat során rendelkezésre álló bizonyítékok – különös tekintettel az együttműködő malajziai exportáló gyártók gyártási volumenére és az Unióba irányuló exporteladásaikra – rámutattak, hogy a Malajziából exportált acél drótkötelek és -kábelek ténylegesen Malajziából származtak, tehát nem került sor az intézkedések kijátszására. Emiatt ebben az esetben nem volt lényeges, hogy történt-e Kínából Malajziába irányuló behozatal. Ennélfogva elutasították a kérelmező állítását. |
| --- | --- |

(37)

A kérelmező állítása szerint az a tény, hogy nem lehetett megbízható adatokhoz jutni, nem elegendő annak megállapításához, hogy nem játszották ki az intézkedéseket. A (38) és (55) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálat során rendelkezésre álló bizonyítékok – különös tekintettel az együttműködő malajziai exportáló gyártók gyártási volumenére és az Unióba irányuló exporteladásaikra – rámutattak, hogy a Malajziából exportált acél drótkötelek és -kábelek ténylegesen Malajziából származtak, tehát nem került sor az intézkedések kijátszására. Emiatt ebben az esetben nem volt lényeges, hogy történt-e Kínából Malajziába irányuló behozatal. Ennélfogva elutasították a kérelmező állítását.

| (38) | A koreai köztársaságbeli együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása stabil maradt 2006 és a VI között. A malajziai gyártók azonban jelentősen növelték termelésüket ugyanezen időszakban.

  3.   táblázat


  Az acél drótkötelek és -kábelek koreai köztársaságbeli és malajziai együttműködő gyártók általi gyártása










  Gyártási volumen (tonna) | 2006 | 2007 | 2008 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malajzia (indexált) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Forrás: Az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk |

(38)

A koreai köztársaságbeli együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása stabil maradt 2006 és a VI között. A malajziai gyártók azonban jelentősen növelték termelésüket ugyanezen időszakban.

3.   táblázat

Az acél drótkötelek és -kábelek koreai köztársaságbeli és malajziai együttműködő gyártók általi gyártása

Gyártási volumen (tonna)

2006

2007

2008

VI

Koreai Köztársaság

152 657

159 584

160 113

142 413

Index

100

105

105

93

Malajzia (indexált)

100

164

171

157

Forrás: Az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk

2.5.   A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (39) | Az Unióba irányuló kínai export 2006-tól tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően, különösen pedig 2008-ig a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó export növekedése, valamint a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export növekedése egyfelől az említett országok, másfelől az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelezték. A Koreai Köztársaság esetében ez a következtetés vonható le globálisan, a 2005 és 2007 közötti időszakot illetően pedig külön a nem együttműködő vállalatokra vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(39)

Az Unióba irányuló kínai export 2006-tól tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően, különösen pedig 2008-ig a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó export növekedése, valamint a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export növekedése egyfelől az említett országok, másfelől az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelezték. A Koreai Köztársaság esetében ez a következtetés vonható le globálisan, a 2005 és 2007 közötti időszakot illetően pedig külön a nem együttműködő vállalatokra vonatkozóan is.

| (40) | Olyan észrevételek érkeztek, melyek szerint a koreai acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló exportjának növekedése éveken át stabil volt, hirtelen növekedés nélkül; az ilyen hirtelen növekedés állítólag a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás megállapításának előfeltétele. Azt állították továbbá, hogy a növekedést inkább a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(40)

Olyan észrevételek érkeztek, melyek szerint a koreai acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló exportjának növekedése éveken át stabil volt, hirtelen növekedés nélkül; az ilyen hirtelen növekedés állítólag a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás megállapításának előfeltétele. Azt állították továbbá, hogy a növekedést inkább a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének kell tekinteni.

| (41) | Először is az alaprendelet 13. cikke szerint a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem kizárólag úgy definiálják, hogy az egy vizsgálat tárgyát képező ország behozatalának hirtelen növekedése. Másodszor, a vizsgálat rámutatott, hogy míg az Unióba irányuló koreai export 2006-ban és 2007-ben jelentősen megnőtt, addig a koreai gyártók termelése stabil maradt az említett években. Így nem lehetett azt a következtést levonni, hogy a koreai export volumenének alakulása kizárólag a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének eredménye. Végül az egyrészt a Kína és az Unió közötti, másrészt a Kínából Koreába és Koreából az Unióba irányuló kereskedelmi forgalom 2006 óta megfigyelhető, nagyrészt ellentétes tendenciái egyértelműen azt mutatják, hogy az Unió és a harmadik országok közötti kereskedelem szerkezete megváltozott. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(41)

Először is az alaprendelet 13. cikke szerint a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem kizárólag úgy definiálják, hogy az egy vizsgálat tárgyát képező ország behozatalának hirtelen növekedése. Másodszor, a vizsgálat rámutatott, hogy míg az Unióba irányuló koreai export 2006-ban és 2007-ben jelentősen megnőtt, addig a koreai gyártók termelése stabil maradt az említett években. Így nem lehetett azt a következtést levonni, hogy a koreai export volumenének alakulása kizárólag a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének eredménye. Végül az egyrészt a Kína és az Unió közötti, másrészt a Kínából Koreába és Koreából az Unióba irányuló kereskedelmi forgalom 2006 óta megfigyelhető, nagyrészt ellentétes tendenciái egyértelműen azt mutatják, hogy az Unió és a harmadik országok közötti kereskedelem szerkezete megváltozott. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.

2.6.   Az intézkedések kijátszásának jellege

| (42) | A 13. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként áll elő, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

A 13. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként áll elő, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján állapították meg.

| (43) | Az együttműködő és nem együttműködő vállalatok által Koreában gyártott, oda vagy onnan importált acél drótkötelek és -kábelek – beleértve a Kínán és az Unión kívüli országokba, illetve azokból történő importot – rendeltetési helyének átfogó elemzése azt mutatta, hogy a Koreából az Unióba irányuló export bizonyos mennyiségei kínai eredetű, Koreába irányuló behozatalok voltak, mivel ezek a behozatalok nem más harmadik országokból származtak, illetve nem belföldi koreai gyártók által előállított termékekből álltak. |
| --- | --- |

(43)

Az együttműködő és nem együttműködő vállalatok által Koreában gyártott, oda vagy onnan importált acél drótkötelek és -kábelek – beleértve a Kínán és az Unión kívüli országokba, illetve azokból történő importot – rendeltetési helyének átfogó elemzése azt mutatta, hogy a Koreából az Unióba irányuló export bizonyos mennyiségei kínai eredetű, Koreába irányuló behozatalok voltak, mivel ezek a behozatalok nem más harmadik országokból származtak, illetve nem belföldi koreai gyártók által előállított termékekből álltak.

| (44) | Ezenkívül az acél drótkötelek és -kábelek – koreai statisztikák szerinti – koreai összkivitelének az együttműködő exportáló gyártók termelésére vonatkozó ellenőrzött információkkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy a VI alatt a koreai gyártók exportra szánt termelése (118 856 tonna) lényegesen alacsonyabb volt, mint a Koreából származó összkivitel (156 440 tonna). Tekintettel a koreai vállalatok e vizsgálatban való nagyfokú együttműködésére, az említett eltérés nem magyarázható olyan gyártókkal, akik esetleg nem működtek együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(44)

Ezenkívül az acél drótkötelek és -kábelek – koreai statisztikák szerinti – koreai összkivitelének az együttműködő exportáló gyártók termelésére vonatkozó ellenőrzött információkkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy a VI alatt a koreai gyártók exportra szánt termelése (118 856 tonna) lényegesen alacsonyabb volt, mint a Koreából származó összkivitel (156 440 tonna). Tekintettel a koreai vállalatok e vizsgálatban való nagyfokú együttműködésére, az említett eltérés nem magyarázható olyan gyártókkal, akik esetleg nem működtek együtt a vizsgálat során.

| (45) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó acél drótköteleket és -kábeleket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő koreai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat a koreai kereskedelmi adatbázisok alapján leellenőrizték, és azt lehetett megállapítani, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált acél drótkötelek és -kábelek legalább egy részét valóban Kínából szerezték be. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó acél drótköteleket és -kábeleket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő koreai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat a koreai kereskedelmi adatbázisok alapján leellenőrizték, és azt lehetett megállapítani, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált acél drótkötelek és -kábelek legalább egy részét valóban Kínából szerezték be.

| (46) | Az együttműködő vállalatokról megállapítható, hogy egyikük sem rakodta át az érintett terméket a Koreai Köztársaságban a VI alatt. Néhányan közülük importáltak ugyan acél drótköteleket és -kábeleket Kínából, de a termékeket kizárólag a belföldi piacon, illetve más exportpiacokon értékesítették. |
| --- | --- |

(46)

Az együttműködő vállalatokról megállapítható, hogy egyikük sem rakodta át az érintett terméket a Koreai Köztársaságban a VI alatt. Néhányan közülük importáltak ugyan acél drótköteleket és -kábeleket Kínából, de a termékeket kizárólag a belföldi piacon, illetve más exportpiacokon értékesítették.

| (47) | Az egyik vállalat esetében megállapították, hogy hamis információkat szolgáltatott a kérdőívre adott válaszában. Ezenkívül részben megtagadta az információkhoz való hozzáférést az ellenőrző látogatás során. Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. A 18. cikk (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül további magyarázatokkal szolgáljon. |
| --- | --- |

(47)

Az egyik vállalat esetében megállapították, hogy hamis információkat szolgáltatott a kérdőívre adott válaszában. Ezenkívül részben megtagadta az információkhoz való hozzáférést az ellenőrző látogatás során. Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. A 18. cikk (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül további magyarázatokkal szolgáljon.

| (48) | Az értesítést követően a vállalat elismerte, hogy a múltban kijátszotta az intézkedéseket azáltal, hogy meghamisította a Kínában vásárolt termékek származási bizonyítványait. Másfelől a vállalat azt állította, hogy elegendő információt szolgáltatott a VI alatti termeléséről, eladásairól és beszerzéseiről, és hogy ezen adatok ellenőrzésre kerültek a helyszínen. Azt állította továbbá, hogy mindez elég annak megállapításához, hogy nem játszotta ki a hatályban lévő intézkedéseket a VI során. |
| --- | --- |

(48)

Az értesítést követően a vállalat elismerte, hogy a múltban kijátszotta az intézkedéseket azáltal, hogy meghamisította a Kínában vásárolt termékek származási bizonyítványait. Másfelől a vállalat azt állította, hogy elegendő információt szolgáltatott a VI alatti termeléséről, eladásairól és beszerzéseiről, és hogy ezen adatok ellenőrzésre kerültek a helyszínen. Azt állította továbbá, hogy mindez elég annak megállapításához, hogy nem játszotta ki a hatályban lévő intézkedéseket a VI során.

| (49) | Mindazonáltal figyelembe véve, hogy a vállalat elismerte, hogy kijátszotta az intézkedéseket és ezenkívül megpróbálta félrevezetni a vizsgálatot, helyénvalónak tűnik figyelmen kívül hagyni a vállalat által szolgáltatott összes adatot és nem mentesíteni a vállalatot a kiterjesztett intézkedések alól, mint azt a (77) preambulumbekezdés említi. |
| --- | --- |

(49)

Mindazonáltal figyelembe véve, hogy a vállalat elismerte, hogy kijátszotta az intézkedéseket és ezenkívül megpróbálta félrevezetni a vizsgálatot, helyénvalónak tűnik figyelmen kívül hagyni a vállalat által szolgáltatott összes adatot és nem mentesíteni a vállalatot a kiterjesztett intézkedések alól, mint azt a (77) preambulumbekezdés említi.

| (50) | A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint egy vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, és vissza is vonta együttműködését. A fentiek alapján az e vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(50)

A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint egy vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, és vissza is vonta együttműködését. A fentiek alapján az e vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (51) | E tények alapján arra a következtetésre jutottak, hogy bár egyik koreai együttműködő gyártóról sem állapítható meg, hogy részt vett az átrakodásban, átrakodásra került sor a VI alatt és az azt megelőző években. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (39) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is. |
| --- | --- |

(51)

E tények alapján arra a következtetésre jutottak, hogy bár egyik koreai együttműködő gyártóról sem állapítható meg, hogy részt vett az átrakodásban, átrakodásra került sor a VI alatt és az azt megelőző években. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (39) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.

| (52) | Megjegyzendő, hogy az OLAF 2007-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Koreán keresztül történő átrakodására irányult. A koreai hatóságok ezzel egyidejűleg tudvalevőleg vizsgálatokat folytattak, melyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamísították a Kínából Koreába importált acél drótkötelek és -kábelek származási bizonyítványait a termék újrakivitelekor. |
| --- | --- |

(52)

Megjegyzendő, hogy az OLAF 2007-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Koreán keresztül történő átrakodására irányult. A koreai hatóságok ezzel egyidejűleg tudvalevőleg vizsgálatokat folytattak, melyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamísították a Kínából Koreába importált acél drótkötelek és -kábelek származási bizonyítványait a termék újrakivitelekor.

| (53) | Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Koreai Köztársaságban átrakodták. |
| --- | --- |

(53)

Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Koreai Köztársaságban átrakodták.

| (54) | Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, a Koreai Köztársaságban végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 6 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét. |
| --- | --- |

(54)

Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, a Koreai Köztársaságban végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 6 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét.

| (55) | A vizsgálat megállapította, hogy egyik malajziai együttműködő gyártó sem importálta az érintett terméket Kínából a VI alatt. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgálat megállapította, hogy egyik malajziai együttműködő gyártó sem importálta az érintett terméket Kínából a VI alatt.

| (56) | Az együttműködő vállalatok Unióba irányuló kiviteleinek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelből való részesedése alapján – a COMEX-adatok szerint – azt a következtetést lehet levonni, hogy a Malajziából történő behozatalok statisztikákban kimutatott növekedése teljes mértékben az együttműködő vállalatok kiviteleinek növekedésével magyarázható. E következtetést megerősíti a tényleges malajziai gyártók azonos időszak alatti gyártási összvolumenének a (38) preambulumbekezdésben említett növekedése. |
| --- | --- |

(56)

Az együttműködő vállalatok Unióba irányuló kiviteleinek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelből való részesedése alapján – a COMEX-adatok szerint – azt a következtetést lehet levonni, hogy a Malajziából történő behozatalok statisztikákban kimutatott növekedése teljes mértékben az együttműködő vállalatok kiviteleinek növekedésével magyarázható. E következtetést megerősíti a tényleges malajziai gyártók azonos időszak alatti gyártási összvolumenének a (38) preambulumbekezdésben említett növekedése.

| (57) | A kérelmező megkérdőjelezte ezt a megállapítást anélkül, hogy további magyarázatot vagy bizonyítékot szolgáltatott volna. Emiatt el kellett utasítani ezt az állítást. |
| --- | --- |

(57)

A kérelmező megkérdőjelezte ezt a megállapítást anélkül, hogy további magyarázatot vagy bizonyítékot szolgáltatott volna. Emiatt el kellett utasítani ezt az állítást.

| (58) | Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, Malajziában végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 60 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét. |
| --- | --- |

(58)

Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, Malajziában végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 60 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét.

| (59) | Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének észlelt megváltozása nem az intézkedések malajziai kijátszásából eredt. Következésképpen meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó vizsgálatot. |
| --- | --- |

(59)

Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének észlelt megváltozása nem az intézkedések malajziai kijátszásából eredt. Következésképpen meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó vizsgálatot.

2.7.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya (Koreai Köztársaság)

| (60) | A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett, hatályban lévő dömpingellenes vám elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett, hatályban lévő dömpingellenes vám elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot.

2.8.   A dömpingellenes vám kárcsökkentő hatásának aláásása (nem együttműködő koreai vállalatok)

| (61) | Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait, a nem együttműködő vállalatok exportmennyiségeire és -áraira vonatkozó COMEX-adatokat – mint elérhető legjobb adatokat – használták fel. Az így megállapított árakat összehasonlították a hatályvesztési felülvizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel. |
| --- | --- |

(61)

Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait, a nem együttműködő vállalatok exportmennyiségeire és -áraira vonatkozó COMEX-adatokat – mint elérhető legjobb adatokat – használták fel. Az így megállapított árakat összehasonlították a hatályvesztési felülvizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel.

| (62) | A Koreából történő behozatalok növekedése a piac méretéhez képest jelentősnek mondható a mennyiséget tekintve, mint azt a hatályvesztési felülvizsgálat megállapította (az 1858/2005/EK rendelet (99) preambulumbekezdése). A jelenlegi vizsgálati időszak alatti, becsült uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt arra a következtésre jutottak, hogy az intézkedéseket aláaknázzák a mennyiségek és az árak tekintetében. |
| --- | --- |

(62)

A Koreából történő behozatalok növekedése a piac méretéhez képest jelentősnek mondható a mennyiséget tekintve, mint azt a hatályvesztési felülvizsgálat megállapította (az 1858/2005/EK rendelet (99) preambulumbekezdése). A jelenlegi vizsgálati időszak alatti, becsült uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt arra a következtésre jutottak, hogy az intézkedéseket aláaknázzák a mennyiségek és az árak tekintetében.

2.9.   A dömping ténye (nem együttműködő koreai vállalatok)

| (63) | Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termék korábban megállapított rendes értéke vonatkozásában. |
| --- | --- |

(63)

Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termék korábban megállapított rendes értéke vonatkozásában.

| (64) | A hatályvesztési felülvizsgálatban a rendes értéket a törökországi árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Törökországot Kínához hasonló, megfelelő piacgazdaságú országnak tekintették. A jelenlegi vizsgálatban megállapították, hogy az acél drótkötelek és -kábelek gyártása során használt fő alapanyag, a huzalalapanyag ára jelentősen emelkedett a hatályvesztési felülvizsgálat óta. Ezen kívül, valamint figyelembe véve, hogy a nyersanyagárak alakulása visszatükröződött az exportárakban a VI során, helyénvalónak tűnt ezért frissíteni a – nyersanyagárak alakulásának figyelembevételével – korábban már meghatározott rendes értéket. |
| --- | --- |

(64)

A hatályvesztési felülvizsgálatban a rendes értéket a törökországi árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Törökországot Kínához hasonló, megfelelő piacgazdaságú országnak tekintették. A jelenlegi vizsgálatban megállapították, hogy az acél drótkötelek és -kábelek gyártása során használt fő alapanyag, a huzalalapanyag ára jelentősen emelkedett a hatályvesztési felülvizsgálat óta. Ezen kívül, valamint figyelembe véve, hogy a nyersanyagárak alakulása visszatükröződött az exportárakban a VI során, helyénvalónak tűnt ezért frissíteni a – nyersanyagárak alakulásának figyelembevételével – korábban már meghatározott rendes értéket.

| (65) | A koreai export jelentős része a tényleges koreai gyártásból származott. Emiatt a Koreai Köztársaságból történő kivitelkor alkalmazott, az intézkedések kijátszása által érintett exportárak meghatározásakor csak a nem együttműködő gyártók/exportőrök kiviteleit vették figyelembe, melynek során a rendelkezésre álló legpontosabb tényekre támaszkodtak, vagyis az acél drótkötelek és -kábelek VI alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira. |
| --- | --- |

(65)

A koreai export jelentős része a tényleges koreai gyártásból származott. Emiatt a Koreai Köztársaságból történő kivitelkor alkalmazott, az intézkedések kijátszása által érintett exportárak meghatározásakor csak a nem együttműködő gyártók/exportőrök kiviteleit vették figyelembe, melynek során a rendelkezésre álló legpontosabb tényekre támaszkodtak, vagyis az acél drótkötelek és -kábelek VI alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.

| (66) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő koreai gyártók/exportőrök VI alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket. |
| --- | --- |

(66)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő koreai gyártók/exportőrök VI alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.

| (67) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget a hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget a hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.

| (68) | A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping. |
| --- | --- |

(68)

A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.

3.   INTÉZKEDÉSEK

| (69) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijászották a Koreai Köztársaságban végrehajtott átrakodással az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(69)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijászották a Koreai Köztársaságban végrehajtott átrakodással az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (70) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondata szerint a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságban feladott azonos termék behozatalára, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságból származóként jelentették-e be. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondata szerint a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságban feladott azonos termék behozatalára, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságból származóként jelentették-e be.

| (71) | A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük az 1858/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében foglaltakkal, vagyis az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámmal. |
| --- | --- |

(71)

A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük az 1858/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében foglaltakkal, vagyis az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámmal.

| (72) | Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Koreában feladott acél drótkötelek és -kábelek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat. |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Koreában feladott acél drótkötelek és -kábelek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.

4.   A MALAJZIA ELLENI VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (73) | A Malajziára vonatkozó megállapításokat illetően a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására irányuló vizsgálatot le kell zárni, és meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel előírt nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(73)

A Malajziára vonatkozó megállapításokat illetően a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására irányuló vizsgálatot le kell zárni, és meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel előírt nyilvántartásba vételét.

| (74) | A kérelmező vitatta a Malajzia elleni vizsgálat megszüntetésére irányuló javaslatot. Mivel a fentiekben ismertetett összes érvét megvizsgálták már, nem volt indokolt a javaslat újbóli átgondolása. |
| --- | --- |

(74)

A kérelmező vitatta a Malajzia elleni vizsgálat megszüntetésére irányuló javaslatot. Mivel a fentiekben ismertetett összes érvét megvizsgálták már, nem volt indokolt a javaslat újbóli átgondolása.

5.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

| (75) | A kérdőívet megválaszoló, koreai köztársaságbeli 14 vállalat mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(75)

A kérdőívet megválaszoló, koreai köztársaságbeli 14 vállalat mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| (76) | A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállatok egyike később megszüntette az együttműködést. Ezért el kellett utasítani a 13. cikk (4) bekezdése szerinti, mentesség iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(76)

A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállatok egyike később megszüntette az együttműködést. Ezért el kellett utasítani a 13. cikk (4) bekezdése szerinti, mentesség iránti kérelmét.

| (77) | A (47) preambulumbekezdésben említettek szerint egy másik vállalat hamis információkat szolgáltatott és megtagadta a kért információkhoz való hozzáférést. Ezért nem lehetett a 13. cikk (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni. |
| --- | --- |

(77)

A (47) preambulumbekezdésben említettek szerint egy másik vállalat hamis információkat szolgáltatott és megtagadta a kért információkhoz való hozzáférést. Ezért nem lehetett a 13. cikk (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.

| (78) | Egy koreai köztársaságbeli harmadik vállalat nem exportálta a terméket a VI alatt, illetve után, és nem lehetett következtetéseket levonni tevékenységei jellegéről. Ezért nem lehetett mentességet biztosítani e vállalat számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérésére újból megvizsgálható a helyzete. |
| --- | --- |

(78)

Egy koreai köztársaságbeli harmadik vállalat nem exportálta a terméket a VI alatt, illetve után, és nem lehetett következtetéseket levonni tevékenységei jellegéről. Ezért nem lehetett mentességet biztosítani e vállalat számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérésére újból megvizsgálható a helyzete.

| (79) | Ez a harmadik vállalat kifogást emelt és megismételte mentesség iránti kérelmét. Nem szolgáltatott azonban olyan új információkat és bizonyítékokat, melyek miatt meg kellett volna változtatni a fenti döntést. Emiatt kérelmét nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(79)

Ez a harmadik vállalat kifogást emelt és megismételte mentesség iránti kérelmét. Nem szolgáltatott azonban olyan új információkat és bizonyítékokat, melyek miatt meg kellett volna változtatni a fenti döntést. Emiatt kérelmét nem lehetett elfogadni.

| (80) | A többi együttműködő koreai köztársaságbeli vállalat egyikéről sem lehetett megállapítani, hogy kijátszotta volna az intézkedéseket. Ezenkívül a mentességet kérő vállalatok egyike sem állt kapcsolatban az intézkedéseket kijátszó vállalatokkal. Külön kiemelendő, hogy az érintett gyártók közül négy kapcsolatban volt olyan kínai vállalatokkal, melyek az eredeti intézkedések hatálya alatt álltak. Nincs azonban bizonyíték arra, hogy fennállt ilyen kapcsolat vagy felhasználtak-e ilyen kapcsolatot a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések kijátszásához. Emiatt a (76)–(78) preambulumbekezdésekben nem szereplő többi együttműködő vállalat számára mentességet kell nyújtani. |
| --- | --- |

(80)

A többi együttműködő koreai köztársaságbeli vállalat egyikéről sem lehetett megállapítani, hogy kijátszotta volna az intézkedéseket. Ezenkívül a mentességet kérő vállalatok egyike sem állt kapcsolatban az intézkedéseket kijátszó vállalatokkal. Külön kiemelendő, hogy az érintett gyártók közül négy kapcsolatban volt olyan kínai vállalatokkal, melyek az eredeti intézkedések hatálya alatt álltak. Nincs azonban bizonyíték arra, hogy fennállt ilyen kapcsolat vagy felhasználtak-e ilyen kapcsolatot a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések kijátszásához. Emiatt a (76)–(78) preambulumbekezdésekben nem szereplő többi együttműködő vállalat számára mentességet kell nyújtani.

| (81) | Megállapították, hogy különleges intézkedésekre van szükség ebben az esetben annak biztosítására, hogy az ilyen kivételeket megfelelően lehessen alkalmazni. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatalokra a mentességben nem részesülő összes koreai köztársaságbeli vállalatra alkalmazandó, kiterjesztett dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(81)

Megállapították, hogy különleges intézkedésekre van szükség ebben az esetben annak biztosítására, hogy az ilyen kivételeket megfelelően lehessen alkalmazni. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatalokra a mentességben nem részesülő összes koreai köztársaságbeli vállalatra alkalmazandó, kiterjesztett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (82) | A többi érintett exportőrt – melyekkel a Bizottság nem lépett kapcsolatba ezen eljárás keretében, és melyek az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatásokat is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, minden vonatkozó információval együtt. |
| --- | --- |

(82)

A többi érintett exportőrt – melyekkel a Bizottság nem lépett kapcsolatba ezen eljárás keretében, és melyek az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatásokat is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, minden vonatkozó információval együtt.

| (83) | Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(83)

Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.

6.   KÖZZÉTÉTEL

| (84) | Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását, |
| --- | --- |

(84)

Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem – behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 és 7312109813), a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett –, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem –, behozatalára is, kivéve az alábbiakban felsorolt vállatok által gyártott termékeket:

| Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC- kód |
| --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Ország

Vállalat

Kiegészítő TARIC- kód

Koreai Köztársaság

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

(2)   Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben nem kerül benyújtásra ilyen számla, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

(3)   A Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett, és a 734/2009/EK rendelet 2. cikke és az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése, illetve 14. cikke (5) bekezdése szerint nyilvántartásba vett – behozatalokra vonatkozóan be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.

(4)   A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatala által történő esetleges kijátszására irányuló, a 734/2009/EK rendelettel megindított vizsgálatot meg kell szüntetni.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell elküldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax 32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax 32 22956505

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, melyek nem játsszák ki az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.

4. cikk

A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 734/2009/EK rendelet 2. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. április 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o.

2

(3)  HL L 328., 2004.10.30., 1. o.

3

(4)  HL L 120., 2004.4.24., 1. o.

4

(5)  HL L 299., 2005.11.16., 1. o.

5

(6)  HL L 208., 2009.8.12., 7. o.

6

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formájú nyilatkozatot:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [érintett terméket] (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [érintett terméket] (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/13

---

A BIZOTTSÁG 401/2010/EU RENDELETE

(2010. május 7.)

a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról és helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 121. cikke első bekezdésének k), l) és m) pontjára és 203b. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 607/2009/EK bizottsági rendelet (2) 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok éves ellenőrzését szúrópróbaszerűen, mintavétellel vagy rendszeresen kell elvégezni, szem előtt tartva azt, hogy csak a szúrópróbaszerű ellenőrzések kapcsolhatók össze mintavételes ellenőrzésekkel. Egyes tagállamok, amelyek idáig a rendszeres ellenőrzéseket részesítették előnyben, változtattak álláspontjukon, és szeretnék, ha lehetőségük lenne a három ellenőrzési forma egymással kombinálva történő alkalmazására. Ezért az éves ellenőrzési rendszerek tekintetében helyénvaló több rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(1)

A 607/2009/EK bizottsági rendelet (2) 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok éves ellenőrzését szúrópróbaszerűen, mintavétellel vagy rendszeresen kell elvégezni, szem előtt tartva azt, hogy csak a szúrópróbaszerű ellenőrzések kapcsolhatók össze mintavételes ellenőrzésekkel. Egyes tagállamok, amelyek idáig a rendszeres ellenőrzéseket részesítették előnyben, változtattak álláspontjukon, és szeretnék, ha lehetőségük lenne a három ellenőrzési forma egymással kombinálva történő alkalmazására. Ezért az éves ellenőrzési rendszerek tekintetében helyénvaló több rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára.

| (2) | Miután a 607/2009/EK rendeletet elfogadták, megállapítást nyert, hogy az néhány technikai hibát tartalmaz, amelyeket ki kell javítani. Különösen a „Montepulciano” borszőlőfajta nevének esetében, amely tévedésből került a XV. melléklet B. részébe, és ezért azt indokolt ugyanazon melléklet A. részébe áthelyezni. Néhány rendelkezés helyesírását is helyénvaló javítani a jobb értelmezhetőség érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Miután a 607/2009/EK rendeletet elfogadták, megállapítást nyert, hogy az néhány technikai hibát tartalmaz, amelyeket ki kell javítani. Különösen a „Montepulciano” borszőlőfajta nevének esetében, amely tévedésből került a XV. melléklet B. részébe, és ezért azt indokolt ugyanazon melléklet A. részébe áthelyezni. Néhány rendelkezés helyesírását is helyénvaló javítani a jobb értelmezhetőség érdekében.

| (3) | Az értelmezhetőség és a következetesség érdekében a 607/2009/EK rendelet néhány rendelkezését indokolt átfogalmazni vagy pontosítani. Ez különösen azon harmadik országokra vonatkozó rendelkezésekre igaz, amelyek számára helyénvaló bizonyos nem választható adatok használatát lehetővé tenni, feltéve hogy a tagállamoktól megköveteltekkel azonos feltételeket teljesítik. Ugyanez vonatkozik a XII. mellékletre is, ahol a terminológiának összhangban kell lennie a nyilvántartásban felsorolt oltalom alatt álló eredetmegjelölések jegyzékével. Új rendelkezéseket is indokolt bevezetni a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő pontosítás érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az értelmezhetőség és a következetesség érdekében a 607/2009/EK rendelet néhány rendelkezését indokolt átfogalmazni vagy pontosítani. Ez különösen azon harmadik országokra vonatkozó rendelkezésekre igaz, amelyek számára helyénvaló bizonyos nem választható adatok használatát lehetővé tenni, feltéve hogy a tagállamoktól megköveteltekkel azonos feltételeket teljesítik. Ugyanez vonatkozik a XII. mellékletre is, ahol a terminológiának összhangban kell lennie a nyilvántartásban felsorolt oltalom alatt álló eredetmegjelölések jegyzékével. Új rendelkezéseket is indokolt bevezetni a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő pontosítás érdekében.

| (4) | Ausztrália kérelmezte, hogy új borszőlőfajta-neveket vegyenek fel a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének B. részébe. Helyénvaló, hogy a Bizottság – miután kielégítő módon ellenőrizte a kérelmet az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 62. cikkének (4) bekezdésében előírt feltételek tekintetében, – vegye fel Ausztráliát az említett melléklet kérdéses borszőlőfajta-neveinek megfelelő oszlopába. |
| --- | --- |

(4)

Ausztrália kérelmezte, hogy új borszőlőfajta-neveket vegyenek fel a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének B. részébe. Helyénvaló, hogy a Bizottság – miután kielégítő módon ellenőrizte a kérelmet az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 62. cikkének (4) bekezdésében előírt feltételek tekintetében, – vegye fel Ausztráliát az említett melléklet kérdéses borszőlőfajta-neveinek megfelelő oszlopába.

| (5) | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti borkereskedelemről szóló megállapodás (3) felsorolja azokat a borszőlőfajta-neveket, amelyeket a címkén feltüntetett adatként lehet felhasználni. Ezért az Egyesült Államokat indokolt felvenni a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének B. részébe, a kérdéses borszőlőfajták neveinek megfelelő oszlopba. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti borkereskedelemről szóló megállapodás (3) felsorolja azokat a borszőlőfajta-neveket, amelyeket a címkén feltüntetett adatként lehet felhasználni. Ezért az Egyesült Államokat indokolt felvenni a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének B. részébe, a kérdéses borszőlőfajták neveinek megfelelő oszlopba.

| (6) | A 607/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 607/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A tanúsítás költségeihez kapcsolódó adminisztratív terhek és a kereskedelmi nehézségek elkerülése érdekében az e rendeletben javasolt módosításokat célszerű ugyanattól az időponttól alkalmazni, mint a 607/2009/EK rendeletet, azaz 2009. augusztus 1-jétől. |
| --- | --- |

(7)

A tanúsítás költségeihez kapcsolódó adminisztratív terhek és a kereskedelmi nehézségek elkerülése érdekében az e rendeletben javasolt módosításokat célszerű ugyanattól az időponttól alkalmazni, mint a 607/2009/EK rendeletet, azaz 2009. augusztus 1-jétől.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 607/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 18. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság által az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) 118n. cikke értelmében vezetett »oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartását« (a továbbiakban: a nyilvántartás) fel kell venni az »E-Bacchus« elektronikus adatbázisba.”; |
| --- | --- |

(1)

A 18. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság által az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) 118n. cikke értelmében vezetett »oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartását« (a továbbiakban: a nyilvántartás) fel kell venni az »E-Bacchus« elektronikus adatbázisba.”;

| (2) | A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „24. cikk
  Értesítés a gazdasági szereplőkről
  Az 1234/2007/EK rendelet 118o. cikkében említett illetékes ellenőrző hatóságot értesíteni kell valamennyi olyan gazdasági szereplőről, amely részt kíván venni valamely oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállításában vagy csomagolásában, illetve e műveletek egy részében.”; |
| --- | --- |

(2)

A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„24. cikk

Értesítés a gazdasági szereplőkről

Az 1234/2007/EK rendelet 118o. cikkében említett illetékes ellenőrző hatóságot értesíteni kell valamennyi olyan gazdasági szereplőről, amely részt kíván venni valamely oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállításában vagy csomagolásában, illetve e műveletek egy részében.”;

| (3) | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben






  i. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az éves ellenőrzést abban a tagállamban kell lefolytatni, amelyben a termékleírás alapján az előállításra sor került, és azt a következő módszerek valamelyikével kell végrehajtani:






  a) | kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű ellenőrzések; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben

i.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az éves ellenőrzést abban a tagállamban kell lefolytatni, amelyben a termékleírás alapján az előállításra sor került, és azt a következő módszerek valamelyikével kell végrehajtani:

a)

kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű ellenőrzések; vagy

| b) | mintavétel; vagy |
| --- | --- |

b)

mintavétel; vagy

| c) | rendszeres ellenőrzés; vagy |
| --- | --- |

c)

rendszeres ellenőrzés; vagy

| d) | a fentiek bármelyikének kombinációja.”; |
| --- | --- |

d)

a fentiek bármelyikének kombinációja.”;

| ii. | az ötödik albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

az ötödik albekezdést el kell hagyni;

| b) | a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az (1) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában, valamint a (2) bekezdésben említett vizsgálatok eredményei igazolják, hogy a szóban forgó termék megfelel a leírásban szereplő feltételeknek, és rendelkezik az érintett eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés tekintetében meghatározott valamennyi jellemző tulajdonsággal;”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az (1) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában, valamint a (2) bekezdésben említett vizsgálatok eredményei igazolják, hogy a szóban forgó termék megfelel a leírásban szereplő feltételeknek, és rendelkezik az érintett eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés tekintetében meghatározott valamennyi jellemző tulajdonsággal;”;

| (4) | Az 56. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »palackozó«: az az Európai Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, illetve a természetes vagy jogi személyek azon csoportja, aki vagy amely palackozást végez vagy végeztet saját nevében; ”; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az 56. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »palackozó«: az az Európai Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, illetve a természetes vagy jogi személyek azon csoportja, aki vagy amely palackozást végez vagy végeztet saját nevében; ”;

| b) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „f)   »cím«: annak a helyi közigazgatási területnek és tagállamnak vagy harmadik országnak a megjelölése, ahol a palackozó, a termelő, a forgalmazó vagy az importőr székhelye található.”; |
| --- | --- |

b)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)   »cím«: annak a helyi közigazgatási területnek és tagállamnak vagy harmadik országnak a megjelölése, ahol a palackozó, a termelő, a forgalmazó vagy az importőr székhelye található.”;

| (5) | A 63. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdésben a negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A tanúsítás költségeit az érintett gazdasági szereplők viselik, kivéve ha a tagállamok másképpen döntenek.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

A 63. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdésben a negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A tanúsítás költségeit az érintett gazdasági szereplők viselik, kivéve ha a tagállamok másképpen döntenek.”;

| b) | a (7) bekezdés a következő negyedik albekezdéssel egészül ki:
  „Az Egyesült Királyság esetében a tagállam neve helyett feltüntethető az Egyesült Királyság részét képező országok valamelyikének a neve is.”; |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés a következő negyedik albekezdéssel egészül ki:

„Az Egyesült Királyság esetében a tagállam neve helyett feltüntethető az Egyesült Királyság részét képező országok valamelyikének a neve is.”;

| (6) | A 64. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1234/2007/EK rendelet XIb. mellékletének 3., 8. és 9. pontjában említett termékekre, feltéve, hogy a tagállamok szabályozzák a cukortartalomra vonatkozó jelölések használatának feltételeit, illetve hogy e feltételeket megállapítják az érintett harmadik országban alkalmazandó szabályok, ez utóbbiak esetében beleértve a reprezentatív szakmai szervezetek szabályait is.”; |
| --- | --- |

(6)

A 64. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1234/2007/EK rendelet XIb. mellékletének 3., 8. és 9. pontjában említett termékekre, feltéve, hogy a tagállamok szabályozzák a cukortartalomra vonatkozó jelölések használatának feltételeit, illetve hogy e feltételeket megállapítják az érintett harmadik országban alkalmazandó szabályok, ez utóbbiak esetében beleértve a reprezentatív szakmai szervezetek szabályait is.”;

| (7) | A 67. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb földrajzi egység nevének használata esetén a szóban forgó földrajzi egység területét pontosan meg kell határozni. A tagállamok szabályokat alkothatnak e földrajzi egységek használatára vonatkozóan. A bor készítéséhez felhasznált szőlő legalább 85 %-ának a szóban forgó kisebb földrajzi egység területéről kell származnia. Nem számítanak ide a következők:






  a) | az édesítésre szolgáló termékekből, az »expedíciós likőrből« vagy a »tirázslikőrből« felhasznált bármekkora mennyiség, vagy |
| --- | --- | --- |

(7)

A 67. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb földrajzi egység nevének használata esetén a szóban forgó földrajzi egység területét pontosan meg kell határozni. A tagállamok szabályokat alkothatnak e földrajzi egységek használatára vonatkozóan. A bor készítéséhez felhasznált szőlő legalább 85 %-ának a szóban forgó kisebb földrajzi egység területéről kell származnia. Nem számítanak ide a következők:

a)

az édesítésre szolgáló termékekből, az »expedíciós likőrből« vagy a »tirázslikőrből« felhasznált bármekkora mennyiség, vagy

| b) | az 1234/2007/EK rendelet XIb. melléklete 3. pontjának e) és f) alpontjában említett termékekből felhasznált bármekkora mennyiség. |
| --- | --- |

b)

az 1234/2007/EK rendelet XIb. melléklete 3. pontjának e) és f) alpontjában említett termékekből felhasznált bármekkora mennyiség.

A szőlő fennmaradó 15 %-ának az érintett eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó körülhatárolt földrajzi területről kell származnia.”;

| (8) | A XII. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő szöveg lép; |
| --- | --- |

(8)

A XII. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő szöveg lép;

| (9) | A XV. melléklet helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg lép; |
| --- | --- |

(9)

A XV. melléklet helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg lép;

| (10) | A XVII. melléklet 4. pontjának b) alpontjában az első és második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | Tokaj, |
| --- | --- | --- |

(10)

A XVII. melléklet 4. pontjának b) alpontjában az első és második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

Tokaj,

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj”. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.

2

(3)  HL L 87., 2006.3.24, 2. o.

3

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

„XII. MELLÉKLET

A 40. CIKKBEN EMLÍTETT HAGYOMÁNYOS KIFEJEZÉSEK JEGYZÉKE

| Hagyományos kifejezések | Nyelv | Borok (1) | Meghatározás összefoglalása / használati feltétel (2) | Érintett harmadik országok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A. RÉSZ:   Az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezések |
| BELGIUM |
| Appellation d’origine contrôlée | francia | OEM

  (1, 4) | Az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« helyett használt hagyományos kifejezések | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | holland | OEM

  (1, 4) | |
| Landwijn | holland | OFJ

  (1) | Az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« helyett használt kifejezések | |
| Vin de pays | francia | OFJ

  (1) | |
| BULGÁRIA |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (guaranteed designation of origin) | bolgár | OEM

  (1, 3, 4) | Az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« helyett használt hagyományos kifejezések
  2000.4.14. | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (guaranteed and controlled designation of origin) | bolgár | OEM

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (noble sweet wine) | bolgár | OEM

  (3) | |
| Pегионално вино

  (Regional wine) | bolgár | OFJ

  (1, 3, 4) | |
| CSEH KÖZTÁRSASÁG |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | cseh | OEM

  (4) | A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgő előállításához használt bor a bortermelő területen készült, a meghatározott területen nem haladták meg a hektáronkénti terméshozamot: a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket. | |
| Jakostní víno | cseh | OEM

  (1) | A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a hektáronkénti terméshozamot nem növelték, a bor készítéséhez használt szőlő cukortartalma legalább 15° NM volt, a szőlő szüretelése és a bor előállítása – a palackozás kivételével – az érintett borvidéken történt, a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket. | |
| Jakostní víno odrůdové | cseh | OEM

  (1) | A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor szőlőből, cefréből, bormustból készül; meghatározott szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított, vagy nem több mint három fajtához tartozó minőségi borok házasításából nyert bor. | |
| Jakostní víno známkové | cseh | OEM

  (1) | A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor szőlőből, cefréből, bormustból készül; esetleg meghatározott szőlőültetvényről szüretelt szőlőből készült borból. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, a következő jelölések valamelyikével kiegészítve:






  — | Kabinetní víno |

Hagyományos kifejezések

Nyelv

Borok (1)

Meghatározás összefoglalása / használati feltétel (2)

Érintett harmadik országok

A. RÉSZ:   Az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezések

BELGIUM

Appellation d’origine contrôlée

francia

OEM

(1, 4)

Az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« helyett használt hagyományos kifejezések

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

holland

OEM

(1, 4)

Landwijn

holland

OFJ

(1)

Az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« helyett használt kifejezések

Vin de pays

francia

OFJ

(1)

BULGÁRIA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(guaranteed designation of origin)

bolgár

OEM

(1, 3, 4)

Az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« helyett használt hagyományos kifejezések

2000.4.14.

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled designation of origin)

bolgár

OEM

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

bolgár

OEM

(3)

Pегионално вино

(Regional wine)

bolgár

OFJ

(1, 3, 4)

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

cseh

OEM

(4)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgő előállításához használt bor a bortermelő területen készült, a meghatározott területen nem haladták meg a hektáronkénti terméshozamot: a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket.

Jakostní víno

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a hektáronkénti terméshozamot nem növelték, a bor készítéséhez használt szőlő cukortartalma legalább 15° NM volt, a szőlő szüretelése és a bor előállítása – a palackozás kivételével – az érintett borvidéken történt, a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket.

Jakostní víno odrůdové

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor szőlőből, cefréből, bormustból készül; meghatározott szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított, vagy nem több mint három fajtához tartozó minőségi borok házasításából nyert bor.

Jakostní víno známkové

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor szőlőből, cefréből, bormustból készül; esetleg meghatározott szőlőültetvényről szüretelt szőlőből készült borból.

Jakostní víno s přívlastkem, a következő jelölések valamelyikével kiegészítve:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, szőlőből, cefréből, bormustból készített bor, esetleg az érintett terület vagy alterület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült borból; ahol a hektáronkénti terméshozamot nem lépték túl; a bor olyan szőlőből készült, amelyre vonatkozóan a felügyeleti hatóság ellenőrizte az eredetet, a cukortartalmat és tömeget, valamint – amennyiben szükséges – a fajtát vagy a fajták házasítását, illetve a Botrytis cinerea P. szürkepenész-fertőzés nemesrothadás formájában való jelenlétét, és azok megfelelnek a meghatározott jellemzőkkel rendelkező minőségi borokra vagy az ilyen borok házasításával készült borokra vonatkozó követelményeknek; a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket, a bort a felügyeleti hatóság a következő jellemzők valamelyikével rendelkező minőségi borként osztályozta:

| — | »Kabinetní víno« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 19° NM, |
| --- | --- |

—

»Kabinetní víno« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 19° NM,

| — | »Pozdní sběr« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 21° NM, |
| --- | --- |

—

»Pozdní sběr« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 21° NM,

| — | »Výběr z hroznů« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 24° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z hroznů« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 24° NM,

| — | »Výběr z bobulí«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyeknek a cukortartalma legalább 27° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z bobulí«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyeknek a cukortartalma legalább 27° NM,

| — | »Výběr z cibéb«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyek nemesrothadásnak indultak, vagy túlérett szemekből, amelyeknek a cukortartalma legalább 32° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z cibéb«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyek nemesrothadásnak indultak, vagy túlérett szemekből, amelyeknek a cukortartalma legalább 32° NM,

| — | »Ledové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet –7 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek és a szüret, illetve a feldolgozás során fagyos állapotban hagytak, és a belőle nyert bormust cukortartalma legalább 27° NM volt, |
| --- | --- |

—

»Ledové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet –7 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek és a szüret, illetve a feldolgozás során fagyos állapotban hagytak, és a belőle nyert bormust cukortartalma legalább 27° NM volt,

| — | »Slámové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet a feldolgozás előtt szalmán vagy nádon tároltak, illetve szükség esetén legalább három hónapon keresztül felfüggesztve tárolták egy szellőztetett helyiségben, és a belőle nyert must cukortartalma legalább 27° NM volt. |
| --- | --- |

—

»Slámové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet a feldolgozás előtt szalmán vagy nádon tároltak, illetve szükség esetén legalább három hónapon keresztül felfüggesztve tárolták egy szellőztetett helyiségben, és a belőle nyert must cukortartalma legalább 27° NM volt.

Pozdní sběr

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a hektáronkénti terméshozamot nem növelték, a bor készítéséhez használt szőlő cukortartalma legalább 21° NM volt, a szőlő szüretelése és a bor előállítása – a palackozás kivételével – az érintett borvidéken történt, a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket.

Víno s přívlastkem, a következő jelölések valamelyikével kiegészítve:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, szőlőből, cefréből, bormustból készített bor, esetleg az érintett terület vagy alterület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült borból; ahol a hektáronkénti terméshozamot nem lépték túl; a bor olyan szőlőből készült, amelyre vonatkozóan a felügyeleti hatóság ellenőrizte az eredetet, a cukortartalmat és tömeget, valamint – amennyiben szükséges – a fajtát vagy a fajták házasítását, illetve a Botrytis cinerea P. szürkepenész-fertőzés nemesrothadás formájában való jelenlétét, és azok megfelelnek a meghatározott jellemzőkkel rendelkező minőségi borokra vagy az ilyen borok házasításával készült borokra vonatkozó követelményeknek; a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket, a bort a felügyeleti hatóság a következő jellemzők valamelyikével rendelkező minőségi borként osztályozta:

| — | »Kabinetní víno« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 19° NM, |
| --- | --- |

—

»Kabinetní víno« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 19° NM,

| — | »Pozdní sběr« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 21° NM, |
| --- | --- |

—

»Pozdní sběr« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 21° NM,

| — | »Výběr z hroznů« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 24° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z hroznů« csak olyan szőlőből készülhet, amelynek a cukortartalma legalább 24° NM,

| — | »Výběr z bobulí«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyeknek a cukortartalma legalább 27° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z bobulí«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyeknek a cukortartalma legalább 27° NM,

| — | »Výběr z cibéb«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyek nemesrothadásnak indultak, vagy túlérett szemekből, amelyeknek a cukortartalma legalább 32° NM, |
| --- | --- |

—

»Výběr z cibéb«-t csak olyan válogatott szőlőszemekből szabad készíteni, amelyek nemesrothadásnak indultak, vagy túlérett szemekből, amelyeknek a cukortartalma legalább 32° NM,

| — | »Ledové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet –7 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek és a szüret, illetve a feldolgozás során fagyos állapotban hagytak, és a belőle nyert bormust cukortartalma legalább 27° NM volt, |
| --- | --- |

—

»Ledové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet –7 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek és a szüret, illetve a feldolgozás során fagyos állapotban hagytak, és a belőle nyert bormust cukortartalma legalább 27° NM volt,

| — | »Slámové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet a feldolgozás előtt szalmán vagy nádon tároltak, illetve szükség esetén legalább három hónapon keresztül felfüggesztve tárolták egy szellőztetett helyiségben, és a belőle nyert must cukortartalma legalább 27° NM volt. |
| --- | --- |

—

»Slámové víno«-t csak olyan szőlőből szabad készíteni, amelyet a feldolgozás előtt szalmán vagy nádon tároltak, illetve szükség esetén legalább három hónapon keresztül felfüggesztve tárolták egy szellőztetett helyiségben, és a belőle nyert must cukortartalma legalább 27° NM volt.

Jakostní likérové víno

cseh

OEM

(3)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett meghatározott terület szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a hektáronkénti terméshozamot nem lépték túl, a bor azon a meghatározott borvidéken készült, ahol a szőlőt szüretelték, a bor kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket.

Zemské víno

cseh

OFJ

(1)

Olyan, a Cseh Köztársaság területén szüretelt szőlőből készült bor, amely alkalmas minőségi bor készítésére a meghatározott területen, vagy pedig olyan fajtából készült bor, amely szerepel a végrehajtási rendelet szőlőfajtákat megnevező jegyzékében, csak a végrehajtási rendeletben szereplő földrajzi jelzéssel címkézhető; földrajzi jelzéssel ellátott borok készítéséhez csak olyan szőlőt lehet használni, amelynek a cukortartalma legalább 14° NM, és amelyet abban a földrajzi egységben szüretelték, amely e bekezdés szerinti földrajzi jelzéshez tartozik és kielégíti a végrehajtási rendeletben megállapított minőségi követelményeket; egyéb, a végrehajtási rendeletben nem szereplő földrajzi egység nevének a használata tiltott.

Víno originální certifikace (VOC or V.O.C.)

cseh

OEM

(1)

A bort a borvidékkel azonos vagy annál kisebb területen kell előállítani; a termelő tagja annak a társaságnak, amely jogosult arra, hogy az adott bort a törvény szerinti eredeti tanúsítvány kibocsátásával a szóban forgó megnevezéssel lássa el; a bor megfelel az ebben a törvényben foglalt minőségi követelményeknek, legalább a minőségi bor kritériumait illetően, és a bor megfelel az eredeti tanúsítvánnyal rendelkező bor megnevezésére jogosító engedélyről szóló határozatban meghatározott feltételeknek; egyebek tekintetében a bornak meg kell felelnie az ebben a törvényben foglalt, a különböző fajtájú borokra vonatkozó követelményeknek.

DÁNIA

Regional vin

dán

OFJ

(1, 3, 4)

Bor vagy pezsgő, amely Dániában a nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint készült. A »Regional wine«-t érzékszervi és analitikai vizsgálatnak vetik alá. Jellege és tulajdonságai részben a termelőterülettől, a felhasznált szőlőtől, valamint a termelő és borkészítő képzettségétől függenek.

NÉMETORSZÁG

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), a következő jelölések valamelyikével kiegészítve:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

német

OEM

(1)

Általános borkategória olyan borokra vonatkozóan, amelyek mustja egy bizonyos minimum fajsúllyal rendelkezik, és amelyek alkoholtartalmát nem növelték (sem chaptalozással – szárazcukrozással – sem szőlőmust sűrítménnyel; a kategória megnevezését kiegészítheti a következő jelölések valamelyike:

| — | (Kabinett): Magas minőségszintű minőségi bor speciális jellemzőkkel (Prädikatsweine); a Kabinett borok könnyűek és bársonyosak, 67–85 Öchsle-fok jellemzi őket, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően; |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Magas minőségszintű minőségi bor speciális jellemzőkkel (Prädikatsweine); a Kabinett borok könnyűek és bársonyosak, 67–85 Öchsle-fok jellemzi őket, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően;

| — | (Spätlese): Különleges jellemzőkkel rendelkező minőségi bor, amelynél a must fajsúlya jellemzően 76–95 Öchsle-fokos, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően; a szőlőt későn kell szüretelni és a szemeknek teljesen érettnek kell lenniük; a Spätlese boroknak intenzív ízük van (nem feltétlenül édes); |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Különleges jellemzőkkel rendelkező minőségi bor, amelynél a must fajsúlya jellemzően 76–95 Öchsle-fokos, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően; a szőlőt későn kell szüretelni és a szemeknek teljesen érettnek kell lenniük; a Spätlese boroknak intenzív ízük van (nem feltétlenül édes);

| — | (Auslese): Külön kiválogatott, tökéletesen érett szőlőszemekből készül, amelyeken már megjelenhetett a botrytis cinerea, és a musttömeg 85–100 Öchsle-fokos, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően; |
| --- | --- |

—

(Auslese): Külön kiválogatott, tökéletesen érett szőlőszemekből készül, amelyeken már megjelenhetett a botrytis cinerea, és a musttömeg 85–100 Öchsle-fokos, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően;

| — | (Beerenauslese): Speciálisan válogatott, tökéletesen érett szőlőszemekből készül, amelyek magas cukortartalommal rendelkeznek a botrytis cinerea-nak (nemesrothadásnak) köszönhetően; legtöbbször valamivel a rendes szüret után szüretelik. A must fajsúlyának 110–125 Öchsle-fokosnak kell lennie, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően: nagyon édes és hosszan eltartható borok. |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Speciálisan válogatott, tökéletesen érett szőlőszemekből készül, amelyek magas cukortartalommal rendelkeznek a botrytis cinerea-nak (nemesrothadásnak) köszönhetően; legtöbbször valamivel a rendes szüret után szüretelik. A must fajsúlyának 110–125 Öchsle-fokosnak kell lennie, a szőlőfajtától és a borvidéktől függően: nagyon édes és hosszan eltartható borok.

| — | (Trockenbeerenauslese): A különleges jellemzőkkel rendelkező minőségi borok (Prädikatswein) legfelsőbb kategóriája, amelyek mustjának a fajsúlya meghaladja a 150 Öchsle-fokot. Az ebbe a kategóriába tartozó borokat gondosan válogatott túlérett szőlőből készítik, amelyben a szőlőlé a botrytis cinerea (nemesrothadás) által koncentrálódott. A szemek összeaszalódtak, mint a mazsola. Az így nyert borok pazar, édes ízzel jellemezhetők és alacsony az alkoholtartalmuk; |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): A különleges jellemzőkkel rendelkező minőségi borok (Prädikatswein) legfelsőbb kategóriája, amelyek mustjának a fajsúlya meghaladja a 150 Öchsle-fokot. Az ebbe a kategóriába tartozó borokat gondosan válogatott túlérett szőlőből készítik, amelyben a szőlőlé a botrytis cinerea (nemesrothadás) által koncentrálódott. A szemek összeaszalódtak, mint a mazsola. Az így nyert borok pazar, édes ízzel jellemezhetők és alacsony az alkoholtartalmuk;

| — | (Eiswein): Az Eiswein borokat olyan szőlőből kell készíteni, amelyet kemény fagyok idején, –7 Celsius-foknál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek; fagyott állapotban préselik; kiváló minőségű különleges bor, amely rendkívüli édes ízzel és magas savkoncentrációval jellemezhető. |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Az Eiswein borokat olyan szőlőből kell készíteni, amelyet kemény fagyok idején, –7 Celsius-foknál alacsonyabb hőmérsékleten szüreteltek; fagyott állapotban préselik; kiváló minőségű különleges bor, amely rendkívüli édes ízzel és magas savkoncentrációval jellemezhető.

Qualitätswein, amelyet kiegészíthet a b.A. jelölés (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

német

OEM

(1)

Meghatározott vidékről származó minőségi bor, amely analitikai és érzékszervi vizsgálaton megy keresztül, és amely kielégíti a szőlő érettségére vonatkozó feltételeket (a bor mustjának fajsúlya/Öchsle-fok)

Qualitätslikörwein, b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) jelöléssel kiegészítve
   (4)

német

OEM

(3)

Meghatározott vidékről származó minőségi likőrbor, amely analitikai és érzékszervi vizsgálaton megy keresztül, és amely kielégíti a szőlő érettségére vonatkozó feltételeket (a bor mustjának fajsúlya/Öchsle-fok)

Qualitätsperlwein, b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) jelöléssel kiegészítve
   (4)

német

OEM

(8)

Meghatározott vidékről származó minőségi gyöngyözőbor, amely analitikai és érzékszervi vizsgálaton megy keresztül, és amely kielégíti a szőlő érettségére vonatkozó feltételeket (a bor mustjának fajsúlya/Öchsle-fok)

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

német

OEM

(4)

Meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgő

Landwein

német

OFJ

(1)

Különlegesebb bor, a must kissé magasabb fajsúlyának köszönhetően

Winzersekt (4)

német

OEM

(1)

Meghatározott szőlőtermő övezetekben készített minőségi pezsgő, amely olyan szőlőből készült, amit ugyanabban a szőlőtermelő gazdaságban szüreteltek, ahol a gyártó a bort készíti a szőlőből, amelyet arra szánnak hogy minőségi pezsgőket készítsenek egy meghatározott szőlőtermő övezetben; a termelői csoportokra is ugyanez vonatkozik.

GÖRÖGORSZÁG

Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

görög

OEM

(1, 3, 4, 15, 16)

Egy közigazgatásilag elismert vidék vagy egy meghatározott hely neve azon borok leírására, amelyek megfelelnek a következő követelményeknek:

| — | olyan, a Vitis vinifera fajhoz tartozó, elsőrangú szőlőfajtából készülnek, amely kizárólag erről a földrajzi területről származik, és a borok előállítása ezen a területen történik, |
| --- | --- |

—

olyan, a Vitis vinifera fajhoz tartozó, elsőrangú szőlőfajtából készülnek, amely kizárólag erről a földrajzi területről származik, és a borok előállítása ezen a területen történik,

| — | alacsony hektáronkénti terméshozamú szőlőültetvényről származó szőlőből készülnek, |
| --- | --- |

—

alacsony hektáronkénti terméshozamú szőlőültetvényről származó szőlőből készülnek,

| — | minőségük és jellemzőik főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők. |
| --- | --- |

—

minőségük és jellemzőik főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők.

[A 243/1969 törvényerejű rendelet és a 427/76 törvényerejű rendelet a szőlészeti-borászati termelés fejlesztéséről és védelméről]

Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d’origine contrôlée)

görög

OEM

(3, 15)

Az »appellation d’origine de qualité supérieure« jelölésre vonatkozó elengedhetetlen követelményeken kívül az ebbe a kategóriába tartozó boroknak a következőknek kell megfelelniük:

| — | alacsony hektáronkénti terméshozamú, elsőrendű szőlőültetvényekről származó szőlőből készülnek, amelyet olyan talajon termesztenek, amely megfelel a minőségi borok termelése szempontjából, |
| --- | --- |

—

alacsony hektáronkénti terméshozamú, elsőrendű szőlőültetvényekről származó szőlőből készülnek, amelyet olyan talajon termesztenek, amely megfelel a minőségi borok termelése szempontjából,

| — | megfelelnek a szőlőültetvények metszésére és a must minimum cukortartalmára vonatkozó bizonyos követelményeknek. |
| --- | --- |

—

megfelelnek a szőlőültetvények metszésére és a must minimum cukortartalmára vonatkozó bizonyos követelményeknek.

[A 243/1969 törvényerejű rendelet és a 427/76 törvényerejű rendelet a szőlészeti-borászati termelés fejlesztéséről és védelméről]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

görög

OEM

(3)

Az »appellation d’origine contrôlée« vagy »appellation d’origine de qualité supérieure« kategóriákba tartozó borok, amelyek emellett a következő követelményeknek is megfelelnek:

| — | olyan szőlőmustból készülnek, amelynek eredeti természetes alkoholtartalma legalább 12 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

olyan szőlőmustból készülnek, amelynek eredeti természetes alkoholtartalma legalább 12 térfogatszázalék,

| — | tényleges alkoholtartalmuk minimum 15 térfogatszázalék és maximum 22 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

tényleges alkoholtartalmuk minimum 15 térfogatszázalék és maximum 22 térfogatszázalék,

| — | összes alkoholtartalmuk nem alacsonyabb, mint 17,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

összes alkoholtartalmuk nem alacsonyabb, mint 17,5 térfogatszázalék.

[212/1982 törvényerejű rendelet a »Samos« eredetmegjelöléssel ellátott borok bejegyzéséről]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

görög

OEM

(3, 15, 16)

Az »appellation d’origine contrôlée« vagy »appellation d’origine de qualité supérieure« kategóriákba tartozó borok, amelyek emellett a következő követelményeknek is megfelelnek:

| — | napon vagy árnyékban hagyott szőlőből készítik, |
| --- | --- |

—

napon vagy árnyékban hagyott szőlőből készítik,

| — | alkoholtartalom-növelés nélkül állították elő, |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom-növelés nélkül állították elő,

| — | természetes alkoholtartalmuk legalább 17 térfogatszázalék (vagy cukortartalmuk 300 gramm/liter). |
| --- | --- |

—

természetes alkoholtartalmuk legalább 17 térfogatszázalék (vagy cukortartalmuk 300 gramm/liter).

[212/1982 törvényerejű rendelet a »Samos« eredetmegjelöléssel ellátott borok bejegyzéséről]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

görög

OFJ

(1)

Kizárólag Görögország földrajzi területén előállított borok és emellett:

| — | a Retsina hagyományos megnevezéssel ellátott borokhoz az Aleppo fenyőfa gyantájával kezelt szőlőmustot kell felhasználni, és |
| --- | --- |

—

a Retsina hagyományos megnevezéssel ellátott borokhoz az Aleppo fenyőfa gyantájával kezelt szőlőmustot kell felhasználni, és

| — | a Verntea hagyományos megnevezéssel ellátott borok Zakinthosz szigetének szőlőültetvényeiről származó szőlőből készülnek és megfelelnek bizonyos követelményeknek a felhasznált szőlőfajtákra, a szőlőültevények hektáronkénti terméshozamára és a must cukortartalmára vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

a Verntea hagyományos megnevezéssel ellátott borok Zakinthosz szigetének szőlőültetvényeiről származó szőlőből készülnek és megfelelnek bizonyos követelményeknek a felhasznált szőlőfajtákra, a szőlőültevények hektáronkénti terméshozamára és a must cukortartalmára vonatkozóan.

[514/1979 elnöki rendelet a gyantával kezelt borok előállításáról, ellenőrzéséről és oltalmáról; és a 397779/92 miniszteri határozat a »Verntea Traditional Designation of Zakynthos« jelölés használati követelményeinek meghatározásáról]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

görög

OFJ

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Egy közigazgatásilag elismert vidék vagy egy meghatározott hely neve azon borok leírására, amelyek megfelelnek a következő követelményeknek:

| — | a származásnak tulajdonítható sajátos minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

a származásnak tulajdonítható sajátos minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkeznek,

| — | az előállításukra használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag erről a földrajzi területről származik és az előállításuk ugyanezen a földrajzi területen történik, |
| --- | --- |

—

az előállításukra használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag erről a földrajzi területről származik és az előállításuk ugyanezen a földrajzi területen történik,

| — | a meghatározott területen besorolt szőlőfajtákból nyerték, |
| --- | --- |

—

a meghatározott területen besorolt szőlőfajtákból nyerték,

| — | szőlőtermesztésre alkalmas talajon telepített, alacsony hektáronkénti terméshozamú szőlőültetvényről származó szőlőből állították elő, |
| --- | --- |

—

szőlőtermesztésre alkalmas talajon telepített, alacsony hektáronkénti terméshozamú szőlőültetvényről származó szőlőből állították elő,

| — | mindegyikre vonatkozóan meghatározták a, természetes és a tényleges alkoholtartalom értékét |
| --- | --- |

—

mindegyikre vonatkozóan meghatározták a, természetes és a tényleges alkoholtartalom értékét

[a 321813/2007 miniszteri határozat által módosított 392169/1999 miniszteri határozat a »Regional Wine« kifejezés asztali bor jellemzésére történő használatának általános szabályozásáról].

SPANYOLORSZÁG

Denominación de origen (DO)

spanyol

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Egy közigazgatásilag elismert régió, terület, helység vagy körülhatárolt hely neve azoknak a boroknak a megnevezésére, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| — | a szóban forgó régióban, területen, helységben vagy körülhatárolt helyen állítják elő őket, ugyanonnan származó szőlőből, |
| --- | --- |

—

a szóban forgó régióban, területen, helységben vagy körülhatárolt helyen állítják elő őket, ugyanonnan származó szőlőből,

| — | eredetüknek köszönhetően nagy tekintélynek örvendenek a kereskedelemben, és |
| --- | --- |

—

eredetüknek köszönhetően nagy tekintélynek örvendenek a kereskedelemben, és

| — | minőségük és jellemzőik főként vagy kizárólag a földrajzi jellemzőknek – beleértve a természeti és emberi tényezőket is – köszönhetőek. |
| --- | --- |

—

minőségük és jellemzőik főként vagy kizárólag a földrajzi jellemzőknek – beleértve a természeti és emberi tényezőket is – köszönhetőek.

(24/2003-as törvény a szőlőről és borról; az egyéb jogi követelményeket a fent említett jogszabály és egyéb jogszabályok tartalmazzák)

Chile

Denominación de origen calificada (DOCa)

spanyol

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

A »denominación de origen« kifejezésre vonatkozó elengedhetetlen követelményeken kívül a »denominacion de origen calificada«-nak a következőknek kell még megfelelnie:

| — | legalább tíz év eltelt azóta, hogy a »denominación de origen« kategóriába került, |
| --- | --- |

—

legalább tíz év eltelt azóta, hogy a »denominación de origen« kategóriába került,

| — | az oltalom alatt álló termékek kizárólag a körülhatárolt földrajzi területen nyilvántartott és ott található borászatokból, palackozva kerülnek piacra, és |
| --- | --- |

—

az oltalom alatt álló termékek kizárólag a körülhatárolt földrajzi területen nyilvántartott és ott található borászatokból, palackozva kerülnek piacra, és

| — | a leírt eredetmegjelölés viselésére jogosult bor előállítására alkalmas terület földrajzilag körülhatárolt, minden egyes település vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a leírt eredetmegjelölés viselésére jogosult bor előállítására alkalmas terület földrajzilag körülhatárolt, minden egyes település vonatkozásában.

(24/2003-as törvény a szőlőről és borról; az egyéb jogi követelményeket a fent említett jogszabály és egyéb jogszabályok tartalmazzák)

Vino de calidad con indicación geográfica

spanyol

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Egy adott régióban, területen, helységben vagy körülhatárolt helyen előállított bor, amelyet az ugyanott termett szőlőből állítottak elő, és amelynek a minősége, hírneve vagy jellemzői a földrajzi vagy emberi tényezőknek, vagy egyszerre mindkettőnek tulajdoníthatók, amennyiben e tényezők kihatnak a szőlőtermesztésre, a bor előállítására vagy érlelésére. Ezeket a borokat a »vino de calidad de« kifejezéssel nevezik meg, amelyet annak a régiónak, területnek, helységnek vagy körülhatárolt helynek a neve követ, ahol az adott bort készítették.

(24/2003-as törvény a szőlőről és borról; az egyéb jogi követelményeket a fent említett jogszabály és egyéb jogszabályok tartalmazzák)

Vino de pago

spanyol

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Azt a helyet vagy vidéki területet jelöli, amely különleges talajtulajdonságainak és mikroklímájának köszönhetően elkülönül a környezetében lévő többi helytől, és amelynek neve hagyományosan és közismerten kapcsolódik ahhoz a szőlészeti kultúrához, amelyből egyedi tulajdonságokkal és minőséggel jellemezhető borok származnak, továbbá amelynek maximum kiterjedését az illetékes hatóság által hozott szabályok korlátozzák, minden egyes régió saját jellemzőinek megfelelően. A szóban forgó hely vagy terület kiterjedése nem lehet sem azonos, sem nagyobb annál a településnél vagy – amennyiben több település is érintett – azoknál a településeknél, amelynek vagy amelyeknek a közigazgatási területén elhelyezkedik. Elfogadott, hogy létezik a szőlőültetvény-kultúrához való közismert kötődés, amennyiben a »pago« nevet a kereskedelemben azoknak a boroknak a jelölésére használják, amelyet legalább öt éven keresztül onnan nyertek. Minden olyan szőlőnek, amelyből »vino de pago« készül, ugyanabban a »pago«-ban található szőlőültetvényről kell származnia, és a bort a többi bortól elkülönítve kell előállítani, tárolni és esetében érlelni.

(24/2003-as törvény a szőlőről és borról; az egyéb jogi követelményeket a fent említett jogszabály és egyéb jogszabályok tartalmazzák)

Vino de pago calificado

spanyol

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Abban az esetben, amikor a »pago« teljes területe beletartozik a minősített eredetmegnevezés területi hatályába, akkor a »vino de pago calificado« jelölés használható, és az itt előállított bort mindig »de pago calificado« jelöléssel kell ellátni, amennyiben megfelel a minősített eredetmegjelöléssel ellátott borokra vonatkozó követelményeknek és köztük van nyilvántartva.

(24/2003-as törvény a szőlőről és borról; az egyéb jogi követelményeket a fent említett jogszabály és egyéb jogszabályok tartalmazzák)

Vino de la tierra

spanyol

OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

A földrajzi jelzéssel ellátott »vino de la tierra« hagyományos kifejezés használatára vonatkozó követelmények:

| 1. | Az 1. cikkben említett termékek földrajzi jelzésének szabályozásánál legalább a következő szempontokat figyelembe kell venni:






  a) | borkategória vagy kategóriák, amelyekre az említés alkalmazandó, |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikkben említett termékek földrajzi jelzésének szabályozásánál legalább a következő szempontokat figyelembe kell venni:

a)

borkategória vagy kategóriák, amelyekre az említés alkalmazandó,

| b) | a használandó földrajzi jelzés neve, |
| --- | --- |

b)

a használandó földrajzi jelzés neve,

| c) | a földrajzi terület pontos határa, |
| --- | --- |

c)

a földrajzi terület pontos határa,

| d) | a felhasználandó szőlőfajták feltüntetése, |
| --- | --- |

d)

a felhasználandó szőlőfajták feltüntetése,

| e) | a használatára jogosult, különböző típusú borok térfogatban számított minimális természetes alkoholtartalma, |
| --- | --- |

e)

a használatára jogosult, különböző típusú borok térfogatban számított minimális természetes alkoholtartalma,

| f) | az érzékszervi tulajdonságok értékelése vagy feltüntetése, |
| --- | --- |

f)

az érzékszervi tulajdonságok értékelése vagy feltüntetése,

| (g) | a borokra alkalmazandó, állami vagy magánszervek által felállított ellenőrző rendszer. |
| --- | --- |

(g)

a borokra alkalmazandó, állami vagy magánszervek által felállított ellenőrző rendszer.

| 2. | A földrajzi jelzés használata engedélyezett olyan borok esetében, amelyeket különböző szőlőtermő területeken szüretelt szőlőből készített borok házasításából állítottak elő, amennyiben a bor legalább 85 %-ban arról a szőlőtermő területről származik, amelynek a nevét a bor viseli. |
| --- | --- |

2.

A földrajzi jelzés használata engedélyezett olyan borok esetében, amelyeket különböző szőlőtermő területeken szüretelt szőlőből készített borok házasításából állítottak elő, amennyiben a bor legalább 85 %-ban arról a szőlőtermő területről származik, amelynek a nevét a bor viseli.

(24/2003-as szőlészeti és borászati törvény; 1126/2003-as rendelet)

Vino dulce natural

spanyol

OEM

(3)

(A 606/2009//EK bizottsági rendelet III. mellékletének B(6) pontja)

Vino Generoso

spanyol

OEM

(3)

(A 606/2009//EK bizottsági rendelet III. mellékletének B(8) pontja)

Chile

Vino Generoso de licor

spanyol

OEM

(3)

(A 606/2009//EK bizottsági rendelet III. mellékletének B(10) pontja)

FRANCIAORSZÁG

Appellation d’origine contrôlée

francia

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Adott hely neve, amelyet olyan, a szóban forgó helyről származó termék leírására használnak, amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek tulajdoníthatók, a termék kellőképpen megalapozott hírnévvel rendelkezik, és előállítását ellenőrzési eljárásoknak vetik alá, ami az érdekelt felek azonosításából, a termelés feltételeinek ellenőrzéséből és a termék ellenőrzéséből áll.

Algéria

Svájc

Tunézia

Appellation [...] contrôlée

francia

Appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure

francia

Vin doux naturel

francia

OEM

(3)

Fojtott bor, azaz olyan bor, amelynek az alkoholos erjedését semleges borpárlat hozzáadásával állították meg. Ennek az eljárásnak a célja a bor alkoholtartalmának növelése, miközben a szőlő természetes cukortartalmának nagy részét megtartják.

Az előállított »természetes édes bor« típusától függően fehér, vörös vagy rózsaszín lehet, a fojtás az alkoholos erjedés meghatározott fázisában, áztatással vagy anélkül történik.

Vin de pays

francia

OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

olyan, földrajzi jelzéssel ellátott borok, amelyek megfelelnek az »arrêté«-ben meghatározott szigorú termelési feltételeknek, úgymint a maximum hozamra, a minimális alkoholfokra, a szőlőfajtákra vonatkozó követelményeknek és a szigorú analitikai szabályozásoknak.

OLASZORSZÁG

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

olasz

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

»Az »eredetmegjelöléssel ellátott borok« kifejezés speciális termeléssel jellemezhető szőlőtermesztési övezet földrajzi nevére utal, és egy elismert minőségi termék leírására használják, amelynek a tulajdonságai a földrajzi környezetnek és az emberi tényezőknek köszönhetők«. A fent idézett törvény az olasz elnevezéseknél a »D.O.C.« hagyományos különleges kifejezést a fenti rendkívüli minőségű és hagyományos eredetmegjelölésű termékre utaló fogalom tisztázására használja.

[1992.02.10-i 164. törvény]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

német

Kontrolirano poreklo

szlovén

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

olasz

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Hasonló a D.O.C. meghatározásához, de ugyanakkor tartalmazza a »garantált« szót, és ezért azok a különleges értékű borok kapják, amelyeket már legalább öt éve DOC borként tartanak nyilván. E borokat legfeljebb 5 literes térfogatú tárolóedényekben hozzák forgalomba és kormányzati azonosító jellel látják el, hogy a fogyasztók számára még biztosabb garanciát nyújtsanak.

[1992.02.10-i 164. törvény]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

német

Kontrolirano in garantirano poreklo

szlovén

Vino dolce naturale

olasz

OEM

(1, 3, 11, 15)

Hagyományos kifejezés egyes töppedt szőlőből nyert borok leírására és minősítésére, amelyek bizonyos mennyiségű, a szőlő által termelt maradékcukrot tartalmaznak, alkoholtartalom-növelési eljárás alkalmazása nélkül.

A használatot a különböző borokra vonatkozóan külön rendeletek engedélyezik

Indicazione geografica tipica (IGT)

olasz

OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Egy kizárólagosan olasz kifejezés, amelyet az 1992. február 10-i törvény határoz meg azoknak a földrajzi jelzéssel ellátott olasz boroknak a leírására, amelyek egyedi természete és minőségi szintje a földrajzi szőlőtermő területnek köszönhető.

Landwein

német

Vin de pays

francia

Deželna oznaka

szlovén

CIPRUS

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Controlled Designation of Origin)

görög

OEM

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokat jelöl

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.04.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.08.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

görög

OFJ

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borokat jelöl

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

LUXEMBURG

Crémant de Luxembourg

francia

OEM

(4)

[1991. január 4-i kormányrendelet] A termeléskor a következő főbb szabványokat kell figyelembe venni:

| — | a szőlőt kézi szüreteléssel kell betakarítani és speciálisan a Crémant előállításához kell átválogatni; |
| --- | --- |

—

a szőlőt kézi szüreteléssel kell betakarítani és speciálisan a Crémant előállításához kell átválogatni;

| — | az alapborokból készült küvének meg kell felelnie a minőségi borokra vonatkozó minőségi szabványoknak; |
| --- | --- |

—

az alapborokból készült küvének meg kell felelnie a minőségi borokra vonatkozó minőségi szabványoknak;

| — | a fehér, illetve »rozé« pezsgők egész szőlőfürtök préselésével nyert mustból készülnek úgy, hogy a kinyert must mennyisége nem haladja meg 150 kg szőlőnként a 100 litert; |
| --- | --- |

—

a fehér, illetve »rozé« pezsgők egész szőlőfürtök préselésével nyert mustból készülnek úgy, hogy a kinyert must mennyisége nem haladja meg 150 kg szőlőnként a 100 litert;

| — | hagyományos módszerrel palackban erjesztett; |
| --- | --- |

—

hagyományos módszerrel palackban erjesztett;

| — | a maximális kén-dioxid-tartalom nem haladja meg a 150 mg/l-t; |
| --- | --- |

—

a maximális kén-dioxid-tartalom nem haladja meg a 150 mg/l-t;

| — | a minimális szén-dioxid-nyomás legalább 4 atmoszféra 20 °C-on; |
| --- | --- |

—

a minimális szén-dioxid-nyomás legalább 4 atmoszféra 20 °C-on;

| — | a cukortartalom kisebb, mint 50 g/l. |
| --- | --- |

—

a cukortartalom kisebb, mint 50 g/l.

Marque nationale, a következő jelölések valamelyikével kiegészítve:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d’origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d’origine contrôlée

francia

OEM

(1, 4)

(Borok):

A »Marque nationale« (Nemzeti márka) megnevezést az 1935. március 12-i kormányrendelet hozta létre a »Moselle luxembourgeoise« jelölésű borokra vonatkozóan. A »Marque nationale – appellation contrôlée« felirat a palack hátoldalára rögzített téglalap alakú címkén feltüntetve tanúsítja az államilag ellenőrzött készítést és a bor minőségét. A Marque nationale hivatala bocsátja ki. Csak a luxemburgi eredetű borok, amelyeket külföldi borokkal nem házasítottak, és amelyek megfelelnek a nemzeti és európai követelményeknek, igényelhetik ezt a megnevezést. Emellett azokat a borokat, amelyeken ez a címke szerepel, palackokban kell forgalomba hozni, és a felhasznált szőlőt csak a nemzeti termőterületen szüretelhették és dolgozhatták fel borrá. A borokat rendszeres analitikai és érzékszervi vizsgálatoknak vetik alá.

(Pezsgők):

A luxemburgi pezsgőkön feltüntetett »Marque nationale« megnevezést az 1988. március 18-i kormányrendelet írta elő, amely garantálja:

| — | hogy a pezsgőt kizárólag a Luxembourg Moselle minőségi borok készítésre alkalmas borokból állítják elő; |
| --- | --- |

—

hogy a pezsgőt kizárólag a Luxembourg Moselle minőségi borok készítésre alkalmas borokból állítják elő;

| — | hogy megfelel a nemzeti és az európai közösségi szabályozások által kikötött minőségi kritériumoknak; |
| --- | --- |

—

hogy megfelel a nemzeti és az európai közösségi szabályozások által kikötött minőségi kritériumoknak;

| — | hogy állami ellenőrzés alatt áll. |
| --- | --- |

—

hogy állami ellenőrzés alatt áll.

MAGYARORSZÁG

Minőségi bor

magyar

OEM

(1)

Jelentése »minőségi bor«, és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokat jelöli

Védett eredetű bor

magyar

OEM

(1)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokat jelöli

Tájbor

magyar

OFJ

(1)

Jelentése »tájbor«, és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borokat jelöli.

MÁLTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

máltai

OEM

(1)

[A 2006. szeptember 5-i 17965. sz. Kormányzati Közlöny]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

máltai

OFJ

(1)

[A 2006. szeptember 5-i 17965. sz. Kormányzati Közlöny]

HOLLANDIA

Landwijn

holland

OFJ

(1)

Ezt a bort holland területen állítják elő, ugyancsak holland területen szüretelt szőlőből. A tartomány neve, ahol a szőlőt szüretelik, megjelenhet a címkén. Ennek a bornak a minimális természetes alkoholtartalma 6,5 térfogatszázalék vagy magasabb. Ennek a bornak a Hollandiában történő előállításához csak olyan szőlőfajtákat szabad felhasználni, amelyek a nemzeti jegyzékben szerepelnek.

AUSZTRIA

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

latin

OEM

(1)

Az ezekre a minőségi borokra vonatkozó feltételeket (pl. fajták, íz, alkoholtartalom) egy regionális bizottság szabja meg

Prädikatswein, amelyet kiegészíthet az alábbi jelölések valamelyike:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

német

OEM

(1)

Ezek a borok minőségi borok, és többnyire a felhasznált szőlő természetes cukortartalma és a szüret körülményei alapján határozzák meg őket. Sem az alkoholtartalom-növelés, sem az édesítés nem megengedett.

Ausbruch / Ausbruchwein: Túlérett és botritiszesedett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW); a jobb extrahálás érdekében friss must vagy bor adható hozzá.

Auslese / Auslesewein: Gondosan válogatott szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 21° KMW.

Beerenauslese / Beerenauslesewein: Túlérett és/vagy botritiszesedett válogatott szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 25° KMW.

Kabinett / Kabinettwein: Tökéletesen érett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: A szőlőt nádon vagy szalmán kell tárolni és természetes módon szárítani, legalább 3 hónapon keresztül a préselés előtt; a minimális cukortartalomnak 25° KMW-nek kell lennie.

Spätlese / Spätlesewein: Tökéletesen érett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: A szőlőnek legnagyobbrészt botritiszesedettnek és természetes módon töpedtnek kell lennie, 30° KMW minimális cukortartalommal.

Eiswein: A szőlőnek a szüret idején természetes módon kialakult fagyos állapotúnak kell lennie, és a minimális cukortartalomnak 25° KMW-nek kell lennie.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, amelyet kiegészíthet az alábbi jelölések valamelyike:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

német

OEM

(1)

Tökéletesen érett szőlőből és meghatározott fajtákból készül, amelyek minimális természetes cukortartalma 15° KMW és a maximális hozama 6 750 l/ha. A bort kizárólag minőségi boroknál használt ellenőrző számmal megjelölve lehet árusítani.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

német

OFJ

(1)

Tökéletesen érett szőlőből és meghatározott fajtákból készül, amelyek minimális természetes cukortartalma 14° KMW és a maximális hozama 6 750 l/ha.

PORTUGÁLIA

Denominaçao de origem (D.O.)

portugál

OEM

(1, 3, 4, 8)

Egy régió vagy egy meghatározott hely földrajzi neve, vagy egy hagyományos név, amely vagy kapcsolódik egy földrajzi eredethez vagy nem; e nevet olyan, a szóban forgó régióból vagy meghatározott helyről származó szőlőből előállított termék leírására vagy elnevezésére használják, amelynek a minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag az adott földrajzi környezethez és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők, valamint amelynek a termelése e meghatározott területen vagy földrajzi régióban történik.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Denominaçao de origem controlada (D.O.C.)

portugál

OEM

(1, 3, 4, 8)

Az eredetmegjelöléssel ellátott borászati termékek címkézése a következő kifejezéseket tartalmazhatja: »Denominação de Origem Controlada« vagy »DOC«.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23 de Agosto]

Indicaçao de proveniencia regulamentada (I.P.R)

portugál

OEM

(1, 3, 4, 8)

Az ország, vagy egy régió, vagy egy meghatározott hely neve, vagy egy hagyományos név, amely vagy kapcsolódik egy földrajzi eredethez vagy nem; a szóban forgó nevet olyan borászati termék leírására vagy megnevezésére használják, amely legalább 85 %-ban olyan szőlőből készül, amit a meghatározott hely vagy régió esetében helyben szüreteltek, és amelynek a hírneve, különleges minősége vagy egyéb jellemzői a földrajzi eredetnek tulajdoníthatók, és amelynek az előállítása azon a meghatározott földrajzi területen vagy régióban történik.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Vinho doce natural

portugál

OEM

(3)

Cukorban gazdag, későn szüretelt vagy nemesrothadásnak indult szőlőből készült bor.

[Portaria no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho generoso

portugál

OEM

(3)

A Douro, Madeira, Setúbal és Carcavelos körülhatárolt régióiban hagyományosan előállított likőrborok, amelyeket Port Wine illetve Porto néven vagy ezek más nyelvekre lefordított változataiként, illetve Madeira Wine vagy Madeira, Moscatel de Setúbal vagy Setúbal és Carcavelos néven ismerünk.

[Decreto-Lei no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho regional

portugál

OFJ

(1)

A földrajzi jelzéssel ellátott borászati termékek címkézése a következő kifejezéseket tartalmazhatja: »Vinho Regional« vagy »Vinho da Região de«.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

ROMÁNIA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), az alábbi jelölések valamelyikével kiegészítve:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

román

OEM

(1, 3, 8, 15, 16)

Az eredetmegjelöléssel ellátott borok olyan borok, amelyek olyan szőlőből készültek, amelyeket körülhatárolt területekről szüreteltek, amelyek a szüret minősége szempontjából kedvező éghajlati, talaj- és kitettségi feltételekkel jellemezhetők; a borok megfelelnek a következő követelményeknek:

| a) | a bor előállítására felhasznált szőlő kizárólag az érintett földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

a)

a bor előállítására felhasznált szőlő kizárólag az érintett földrajzi területről származik;

| b) | a termelés az érintett földrajzi területen történik; |
| --- | --- |

b)

a termelés az érintett földrajzi területen történik;

| c) | a bor minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők; |
| --- | --- |

c)

a bor minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;

| d) | a borok a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból készülnek. |
| --- | --- |

d)

a borok a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból készülnek.

A szőlő szüretkor fennálló érettségi foka és minőségi jellemzői alapján az eredetmegjelöléssel ellátott borokat a következőképpen osztályozzák:

| a) | DOC – CMD – a szüret idején teljesen érett állapotú szőlőből előállított, eredetmegjelöléssel ellátott bor |
| --- | --- |

a)

DOC – CMD – a szüret idején teljesen érett állapotú szőlőből előállított, eredetmegjelöléssel ellátott bor

| b) | DOC – CT – kései szüretelésű szőlőből előállított, eredetmegjelöléssel ellátott bor |
| --- | --- |

b)

DOC – CT – kései szüretelésű szőlőből előállított, eredetmegjelöléssel ellátott bor

DOC – CIB – a szüret idején már nemesrothadásnak indult szőlőből előállított, eredetmegjelöléssel ellátott bor.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

román

OEM

(5, 6)

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott pezsgők, amelyek olyan szőlőfajtákból készülnek, amelyek ilyenfajta termelésre ajánlottak és amelyeket lehatárolt szőlőterületeken termesztenek, ott, ahol a bort mint alapanyagot állítják elő, és amelyet a forgalomba hozatalig teljes mértékben az engedélyezett területen dolgoznak fel.

Vin cu indicație geografică

román

OFJ

(1, 4, 9, 15, 16)

A földrajzi jelzéssel ellátott borokat körülhatárolt területek meghatározott szőlőültetvényeiről szüretelt szőlőből állítják elő és megfelelnek a következő feltételeknek:

| a) | az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható különleges minőséggel, hírnévvel vagy jellemzőkkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható különleges minőséggel, hírnévvel vagy jellemzőkkel rendelkeznek;

| b) | a bor előállítására felhasznált szőlő legalább 85 %-ban kizárólag a megnevezett földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

b)

a bor előállítására felhasznált szőlő legalább 85 %-ban kizárólag a megnevezett földrajzi területről származik;

| c) | a termelés a megnevezett földrajzi területen történik; |
| --- | --- |

c)

a termelés a megnevezett földrajzi területen történik;

| d) | a borokat a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból állítják elő, vagy pedig olyan szőlőfajtákból, amelyek a Vitis vinifera fajhoz és egyéb, a Vitis nemzetséghez tartozó fajokhoz tartozó szőlőfajták keresztezéséből származnak. |
| --- | --- |

d)

a borokat a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból állítják elő, vagy pedig olyan szőlőfajtákból, amelyek a Vitis vinifera fajhoz és egyéb, a Vitis nemzetséghez tartozó fajokhoz tartozó szőlőfajták keresztezéséből származnak.

A tényleges alkoholtartalomnak a B. szőlőtermő övezetben előállított borok esetében minimum 9,5 térfogatszázaléknak kell lennie, és legalább 10 térfogatszázaléknak a C.I. és a C.II. szőlőtermő övezet esetében. A teljes alkoholtartalom nem haladhatja meg a 15 térfogatszázalékot.

SZLOVÉNIA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), kiegészítve vagy nem kiegészítve a Mlado vino kifejezéssel

szlovén

OEM

(1)

Tökéletesen érett szőlőből készült bor, amelynek a minimális természetes alkoholtartalma 8,5 térfogatszázalék (a C.II. övezetben 9,5 térfogatszázalék) és a maximális terméshozama 8 000 l/ha. Kötelező analitikai és érzékszervi értékelésnek alávetni.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

szlovén

OEM

(1)

Elsődleges és másodlagos alkoholos erjesztéssel előállított bor, amelynek a minimális tényleges alkoholtartalma 10 térfogatszázalék, és a küvé teljes alkoholtartalma nem alacsonyabb mint 9 térfogatszázalék.

Penina

szlovén

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

szlovén

OEM

(1)

Az ezekre a minőségi borokra vonatkozó feltételeket a miniszteri szabályok írják elő, részletes szakérői jelentés alapján (pl. fajták, alkoholtartalom, terméshozam, stb.)

Renome

szlovén

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), amely kiegészülhet az alábbi jelölések valamelyikével:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

szlovén

OEM

(1)

Tökéletesen érett szőlőből készült bor, amelynek a minimális természetes cukortartalma 83 Öchsle-fok és a maximális terméshozama 8 000 l/ha. Alkoholtartalom-növelés, édesítés, savtartalom-növelés és savtompítás nem megengedett. Kötelező analitikai és érzékszervi értékelésnek alávetni.

Pozna trgatev: túlérett és/vagy botritiszesedett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 92 Öchsle-fok;

Izbor: túlérett és botritiszesedett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 108 Öchsle-fok;

Jagodni izbor: túlérett és botritiszesedett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 128 Öchsle-fok;

Suhi jagodni izbor: túlérett és botritiszesedett szőlőből készül, amelynek minimális természetes cukortartalma 154 Öchsle-fok;

Ledeno vino: a szőlőnek a szüret és préselés idején, természetes módon fagyos állapotúnak kell lennie, és a minimális cukortartalmának 128 Öchsle-foknak kell lennie;

Arhivsko vino (arhiva): tökéletesen érett szőlőből előállított érlelt bor, amelynek a minimális természetes cukortartalma 83 Öchsle-fok;

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): préselés előtt a szőlőt nádon vagy szalmán kell tárolni és szárítani.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

szlovén

OEM

(1)

Elsődleges és másodlagos alkoholos erjesztéssel előállított bor, amelynek a minimális tényleges alkoholtartalma 10,5 térfogatszázalék, és a küvé teljes alkoholtartalma nem alacsonyabb mint 9,5 térfogatszázalék.

Penina

szlovén

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), esetleg a Mlado vino kifejezéssel kiegészítve

szlovén

OFJ

(1)

Tökéletesen érett szőlőből készült bor, amelynek a minimális természetes alkoholtartalma 8,5 térfogatszázalék és a maximális terméshozama 12 000 l/ha. Kötelező analitikai és érzékszervi értékelésnek alávetni.

SZLOVÁKIA

Akostné víno

szlovák

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet az ellenőrzésért felelős szerv minőségi fajtabor vagy minőségi márkabor kategóriába sorolt, olyan szőlőből állították elő, amelynek természetes cukortartalma legalább 16° NM és a hektáronkénti maximális terméshozamot nem lépi túl, valamint a bor megfelel a vonatkozó szabályozásban meghatározott minőségi követelményeknek.

Akostné víno s prívlastkom, az alábbi jelölések valamelyikével kiegészítve:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľový výber |
| --- | --- |

—

Bobuľový výber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L’adový zber |
| --- | --- |

—

L’adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

szlovák

OEM

(1)

Az ellenőrzésért felelős szerv által különleges tulajdonságokkal rendelkező minőségi bor kategóriába sorolt bor, amely megfelel a vonatkozó szabályozásban meghatározott minőségi követelményeknek, a hektáronkénti maximális terméshozamot nem lépi túl, a szőlőfajtát, a szőlő eredetét, a természetes cukortartalmát, tömegét és állapotát az ellenőrzésért felelős szerv egy munkatársa a feldolgozás előtt minősíti, a térfogatban számított természetes alkoholtartalom növelésére és a maradékcukor kiigazítására vonatkozó tilalmat felügyelik.

Az Akostné víno s prívlastkom lehet:

| — | kabinetné víno tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 19° NM,

| — | neskorý zber tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 21° NM,

| — | výber z hrozna tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 23° NM és gondosan válogatott fürtökről származik, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna tökéletesen érett szőlőből, amelynek természetes cukortartalma legalább 23° NM és gondosan válogatott fürtökről származik,

| — | bobuľový výber kézi szüretelésű válogatott túlérett szőlőfürtökből készítik, amelyekről az éretlen és romlott bogyókat kézzel eltávolították; a természetes cukortartalom legalább 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber kézi szüretelésű válogatott túlérett szőlőfürtökből készítik, amelyekről az éretlen és romlott bogyókat kézzel eltávolították; a természetes cukortartalom legalább 26° NM,

| — | hrozienkový výber kizárólag kézzel szüretelt válogatott túlérett természetes szőlőszemekből készítik, amelyeknek a természetes cukortartalma legalább 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber kizárólag kézzel szüretelt válogatott túlérett természetes szőlőszemekből készítik, amelyeknek a természetes cukortartalma legalább 28° NM,

| — | cibébový výber kizárólag kézzel szüretelt válogatott túlérett szőlőszemekből készítik, amelyek a Botrytis cinerea Persoon által nemesen rothadtak, és amelyeknek a természetes cukortartalma legalább 28° NM, |
| --- | --- |

—

cibébový výber kizárólag kézzel szüretelt válogatott túlérett szőlőszemekből készítik, amelyek a Botrytis cinerea Persoon által nemesen rothadtak, és amelyeknek a természetes cukortartalma legalább 28° NM,

| — | ľadové víno mínusz 7 Celsius-fokon vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüretelt szőlőből készül, a szőlőt fagyott állapotban szüretelik és dolgozzák fel, és az így nyert mustnak a természetes cukortartalma legalább 27° NM volt, |
| --- | --- |

—

ľadové víno mínusz 7 Celsius-fokon vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüretelt szőlőből készül, a szőlőt fagyott állapotban szüretelik és dolgozzák fel, és az így nyert mustnak a természetes cukortartalma legalább 27° NM volt,

| — | slamové víno érett szőlőből készítik, amelyet a feldolgozás előtt szalma- vagy nádágyon tároltak, esetleg legalább három hónapon keresztül madzagon hagyták lógni, és az ebből nyert must természetes cukortartalma legalább 27° NM volt. |
| --- | --- |

—

slamové víno érett szőlőből készítik, amelyet a feldolgozás előtt szalma- vagy nádágyon tároltak, esetleg legalább három hónapon keresztül madzagon hagyták lógni, és az ebből nyert must természetes cukortartalma legalább 27° NM volt.

Esencia

szlovák

OEM

(1)

A »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó, külön válogatott cibeba (aszúsodott) szőlőszemekből nyert, saját súlya alatt kicsorgott színlé lassú erjesztésével előállított bor. Az eszencia minimum 450 g/l természetes cukrot és 50 g/l cukormentes extraktot tartalmaz. Legalább három éven keresztül kell érlelődnie, amiből legalább két évet fahordóban kell eltöltenie.

Forditáš

szlovák

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet a »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó, cibeba törkölyre öntött mustból vagy azonos évjáratú borból állítottak elő alkoholos erjesztéssel. Legalább két éven keresztül kell érlelődnie, amiből legalább egy évet fahordóban kell eltöltenie.

Mášláš

szlovák

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet a »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó, a szamorodné vagy a výber (aszú) seprőjére felöntött mustból vagy azonos évjárató borból alkoholos erjesztés útján állítottak elő. Legalább két éven keresztül kell érlelődnie, amiből legalább egy évet fahordóban kell eltöltenie.

Pestovateľský sekt (5)

szlovák

OEM

(4)

A termelés alapfeltételei megegyeznek a minőségi pezsgők készítésének feltételeivel, és a pezsgő előállítási folyamatának utolsó fázisát annak a szőlőtermő területnek a bortermelője végzi, ahonnan a szőlő származik. A pestovateľský sekt küvéjének egyes összetevői ugyanazon szőlőtermő területről származnak.

Samorodné

szlovák

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet a »vinohradnícka oblasť Tokaj« szőlőtermő területének meghatározott szőlőültetvényéről származó Tokaji szőlőfajták alkoholos erjesztésével állítanak elő, amennyiben a feltételek nem kedvezőek cibeba szőlő nagyobb tömegben való termeléséhez. Leghamarabb két év érlelés után lehet forgalomba hozni, amelyből legalább egy évet fahordóban kell töltenie

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

szlovák

OEM

(4)

Bortermő területek szőlőültetvényeiről származó szőlőből készült minőségi bor elsődleges vagy másodlagos erjesztésével előállított pezsgő, amelyet kizárólag azon a szőlőtermő területen vagy közvetlen szomszédságában állítanak elő, ahol a szőlőt termesztették, valamint az előállítás alapfeltételei megfelelnek a minőségi pezsgőkre vonatkozó feltételeknek.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

szlovák

OEM

(1)

Alkoholos erjesztéssel előállított bor, amelyet legalább 21° NM cukortartalmú, a »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó mustnak vagy azonos minőségű és évjáratú, ugyancsak a »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó bornak az aszútésztára öntésével készítenek. A hozzáadott cibeba-szőlő mennyiségétől függően a Tokajský výber 3–6 putňový kategóriákba sorolható. A Výbernek legalább három éven keresztül kell érlelődnie, amiből legalább két évet fahordóban kell eltöltenie.

Výberová esencia

szlovák

OEM

(1)

Cibeba szőlő alkoholos erjesztésével előállított bor. A szüret idején különválogatják a szőlőszemeket, és közvetlenül a feldolgozás után leöntik a »vinohradnícka oblasť Tokaj« meghatározott szőlőültetvényéről származó musttal vagy azonos évjáratú borral, amely minimum 180 g/l természetes cukrot és 45 g/l cukormentes extraktot tartalmaz. Legalább három éven keresztül kell érlelődnie, amiből legalább két évet fahordóban kell eltöltenie.

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

quality (sparkling) wine

angol

OEM

(1, 4)

Bor vagy pezsgő, amelyet Angliában és Walesben a nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint állítanak elő. A »quality wine«-ként forgalmazott borokat érzékszervi és analitikai vizsgálatnak vetik alá. Jellege és tulajdonságai részben a termelőterületből, a felhasznált szőlő minőségéből, valamint a termelő és borkészítő képzettségéből következnek.

Regional (sparkling) wine

angol

OFJ

(1, 4)

Bor vagy pezsgő, amelyet Angliában és Walesben a nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint állítanak elő. A »Regional wine«-t érzékszervi és analitikai vizsgálatnak vetik alá. Jellege és tulajdonságai részben a termelőterülettől, a felhasznált szőlőtől, valamint a termelő és borkészítő képzettségétől függenek.

B. RÉSZ:   Az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti hagyományos kifejezések

BULGÁRIA

Колекционно

(collection)

bolgár

OEM

(1)

Olyan bor, amely megfelel a »special reserve« kifejezés használatára vonatkozó feltételeknek és amelyet legalább egy éven át palackokban érlelnek, és amelynek a mennyisége nem haladja meg a »special reserve« részének 1⁄2-ét.

Ново

(young)

bolgár

OEM / OFJ

(1)

A bort teljes egészében ugyanabból a szüretből származó szőlőből állították elő és az év végéig palackozták. A következő év március 1-jéig »új« jelzéssel árusítható. Ebben az esetben a címkén kötelező feltüntetni »a forgalomba hozható: ... március 1-jéig« jelzést. A fent jelzett időszak lejártával a bort nem lehet az »új« jelzővel jelölni és forgalmazni, és a kereskedelmi hálózatban megmaradt borokat az adott év március 31-e után kötelező újracímkézni, a rendelet követelményeinek megfelelően.

Премиум

(premium)

bolgár

OFJ

(1)

Olyan szőlőfajtából készült bor, ami a teljes szüret legmagasabb minőségét eredményezi. Az előállított mennyiség nem haladja meg a teljes szüret 1/10-ét.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

bolgár

OEM

(1)

Új, maximum 500 l térfogatú tölgyfa hordóban érlelt bor.

Премиум резерва

(premium reserve)

bolgár

OFJ

(1)

Egyetlen szőlőfajtából készített bor, amely a szüret legjobb részéből külön e célra fenntartott mennyiséget képviseli.

Резерва

(reserve)

bolgár

OEM / OFJ

(1)

Egyetlen szőlőfajtából készített bor, amelyet a szüret évének novemberétől kezdődően legalább egy éven keresztül érleltek.

Розенталер

(Rosenthaler)

bolgár

OEM

(1)

Ajánlott szőlőfajtákból előállított bor, amelyek cukortartalma nem kevesebb mint 22 tömegszázalék. A bor alkoholtartalma legalább 11°. Jellemzői elsősorban a legalább 30 nappal az expedíció előtt hozzáadott szőlőmustnak vagy szőlőmust-sűrítménynek köszönhetők.

Специална селекция

(special selection)

bolgár

OEM

(1)

Egyetlen szőlőfajtából előállított vagy házasított bor, amelyet legalább két évig érleltek a termékleírásban szereplő lejárati időt követően.

Специална резерва

(special reserve)

bolgár

OEM

(1)

Egyetlen szőlőfajtából előállított vagy házasított bor, amelyet legalább egy évig tölgyfa hordókban érleltek a termékleírásban szereplő lejárati időt követően.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Archivní víno

cseh

OEM

(1)

Legalább három évvel a szüret éve után forgalomba hozott bor.

Burčák

cseh

OEM

(1)

Részben erjesztett szőlőmust, amelynek a tényleges alkoholtartalma magasabb, mint egy térfogatszázalék és alacsonyabb, mint a teljes alkoholtartalom háromötöde.

Klaret

cseh

OEM

(1)

Kékszőlőből, héjon történő erjesztés nélkül készített bor.

Košer, Košer víno

cseh

OEM

(1)

A Zsidó Gyülekezet szabályainak értelmében vett liturgiának megfelelően készített bor.

Labín

cseh

OFJ

(1)

Kékszőlőből készített bor, amelyet héjon történő erjesztés nélkül állítottak elő a cseh borvidéken.

Mladé víno

cseh

OEM

(1)

Ezt a bort a végső fogyasztó számára legkésőbb annak a naptári évnek a vége előtt ajánlják fogyasztásra, amelyben az ennek a bornak az előállítására felhasznált szőlőt szüretelték.

Mešní víno

cseh

OEM

(1)

Ezt a bort liturgikus módszerrel készítették és megfelel a Katolikus Egyház szertartásának keretein belül, a liturgikus tevékenységek során történő felhasználásra vonatkozó követelményeknek.

Panenské víno

cseh

OEM

(1)

A szőlőültetvény első szüretéből származó bor; a szőlőültetvény első szüretének a szőlőültetvény telepítését követő harmadik év szüretét tekintik.

Panenská sklizeň

cseh

Pěstitelský sekt (6)

cseh

OEM

(4)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített pezsgő, amely megfelel az Európai Közösség által a meghatározott terület bortermelőjének a szőlőültetvényéről származó szőlőből készített minőségi pezsgőkre vonatkozóan alkotott szabályozásban szereplő követelményeknek.

Pozdní sběr

cseh

OEM

(1)

A cseh állami mezőgazdasági és élelmiszer-felügyeleti hatóság által minősített bor, az érintett terület meghatározott szőlőültetvényéről szüretelt szőlőből készült, a hektáronkénti terméshozamot nem lépték túl, a bor készítéséhez használt szőlő cukortartalma legalább 21° NM volt, a szőlő szüretelése és a bor előállítása – a palackozás kivételével – az érintett borvidéken történt, a bor kielégíti a végrehajtási jogi szabályozásban megállapított minőségi követelményeket.

Premium

cseh

OEM

(1)

Különleges jellemzőkkel rendelkező bor, amely – a szőlő válogatása, a bogyók válogatása vagy a botritiszesedett bogyók válogatása szerint különféle típusokhoz sorolható, és amely olyan szőlőből készült, amelynek legalább 30 %-án megindult a nemesrothadás, a Botrytis cinerea P.

Rezerva

cseh

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet legalább 24 hónapon keresztül fahordóban, majd palackban érleltek; a vörösbor legalább 12 hónapig és a fehér, illetve rozébor legalább 6 hónapig hordóban érlelődik.

Růžák

cseh

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet szőlő vagy szőlőmust házasításából állítottak elő, fehér, és ha szükséges kék és fekete szőlőt felhasználva.

Ryšák

cseh

Zrálo na kvasnicích,

cseh

OEM

(1)

A bort az előállítás folyamán legalább hat hónapig seprőn hagyták.

Krášleno na kvasnicích

cseh

Školeno na kvasnicích

cseh

NÉMETORSZÁG

Affentaler

német

OEM

(1)

Eredetet jelölő kifejezés a Bühl és Bühlertal városnak az Altschweier, Bühl, Eisental és Neusatz területeiről, valamint Baden-Baden város Neuweier területéről származó, Blauer Spätburgunder borszőlőfajtából készült minőségi vörösbor és Prädikatswein megnevezésére.

Badisch Rotgold

német

OEM

(1)

Zúzott fehér borszőlő és vörös borszőlő házasításával (elegyítésével) előállított bor, amely a megnevezett badeni szőlőtermő övezetből származik.

Classic

német

OEM

(1)

Vörösbor vagy fehér minőségi bor, amelyet kizárólag a régió tipikus, klasszikus borszőlőfajtáiból állítanak elő; az előállítás során a must minimális természetes alkoholtartalma legalább 1 térfogatszázalékkal magasabb, mint az adott szőlőtermő övezetben szüretelt szőlők tekintetében előírt minimális természetes alkoholtartalom; a teljes alkoholtartalma legalább 11,5 térfogatszázalék; a maradékcukor-tartalma nem haladja meg a 15 g/l-t és nem magasabb az összes savtartalom kétszeresénél; egyetlen szőlőfajta van feltüntetve, az évjárat fel van tüntetve, de az íze nincs feltüntetve.

Ehrentrudis

német

OEM

(1)

A Tuniberg területről származó, Blauer Spätburgunder borszőlőfajtából készített rozé borokhoz tartozó minőségi és kiváló minőségű borokra vonatkozó eredetnyilatkozat.

Federweisser

német

OFJ

(1)

Részben erjesztett szőlőmust Németországból, földrajzi jelzéssel, vagy más EU tagállamból; a földrajzi jelzést a »vin de pays« szőlőtermő övezettől kölcsönözték; »Federweißer«: a leggyakoribb jelölés a részben erjesztett szőlőmustra, tekintettel a jelölések regionális eltéréseire.

Hock

német

OFJ

(1)

Földrajzi jelzéssel ellátott fehérbor a rajnai szőlőtermő övezetből, amely a maradékcukor-tartalma alapján a »közepesen édes« kategóriába tartozik; a kifejezés története: a Hock hagyományosan a rajnai borok angol-amerikai megjelölése, és »Hochheim« helység (Majna-mente, Rheingau szőlőtermő övezet) nevére vezethető vissza.

Liebfrau(en)milch

német

OEM

(1)

Egy német minőségi fehérbor hagyományos neve; a bor legalább 70 százalékban a Nahe, Rheingau, Rheinhessen vagy Pfalz régiókból származó Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau vagy Kerner borfajták házasítása. A maradékcukor-tartalma a »közepesen édes« tartományon belül van. Csaknem kizárólag exportra készül.

Riesling-Hochgewächs (7)

német

OEM

(1)

Minőségi fehérbor, kizárólag Riesling szőlőfajtából készül, az előállításra használt must természetes alkoholtartalma legalább 1,5 térfogatszázalékkal magasabb, mint a meghatározott szőlőtermő övezetre – vagy arra a részére, ahol a szőlőt szüretelték – előírt minimális természetes alkoholtartalom; a bor legalább 3,0 minőségi pontot kapott a minőségi ellenőrzésen.

Schillerwein

német

OEM

(1)

A Württemberg meghatározott szőlőtermő övezetből származó bor; zúzott fehér borszőlő és zúzott vörös borszőlő házasításával (elegyítésével) készült, a halványpirostól az élénkvörösig terjedő színű minőségi bor. Amennyiben az alapbor Schillerwein, akkor megengedett a »Schillersekt b.A.« vagy »Schillerperlwein b.A.« kifejezések használata.

Weissherbst

német

OEM

(1)

Egy meghatározott szőlőtermő övezetben előállított minőségi bor, vagy Prädikatswein (különleges tulajdonságokkal rendelkező bor), amelyet egyetlen, vörösbort adó szőlőfajtából állítanak elő és 95 százalékban kíméletesen préselve kinyert mustból készítenek, a borszőlőfajtát a Weißherbst jelöléshez kapcsolva azonos betűtípussal, betűméretben és színben kell jelölni; használható még a »Weißherbst« jelöléssel ellátott borból készült, belföldi minőségi pezsgő nevénél is.

GÖRÖGORSZÁG

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, ahol van egy »Agrepavlis«-ként jellemezhető épület és a borkészítés ezen a gazdaságon belül történik.

Αμπέλι

(Ampeli)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Kizárólag egy gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, és a borkészítést ugyanebben a gazdaságban végzik.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Kizárólag egy gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, és a borkészítést ugyanebben a gazdaságban végzik.

Αρχοντικό

(Archontiko)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, ahol van egy »archontiko«-ként jellemezhető épület és a borkészítés ezen a gazdaságon belül történik.

Κάβα

(Cava)

görög

OFJ

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Ellenőrzött feltételek mellett érlelt borok.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

görög

OEM

(3, 15, 16)

Kizárólag kifejezetten alacsony hektáronkénti hozamú szelektált szőlőültetvényekről származó szőlőből készített borok.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

görög

OEM

(1, 3, 15, 16)

Meghatározott ideig, ellenőrzött feltételek mellett érlelt válogatott borok.

Κάστρο

(Kastro)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, ahol van egy történelmi kastélyépület vagy -rom, és a borkészítés ezen a gazdaságon belül történik.

Κτήμα

(Ktima)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, amely a megfelelő oltalom alatt álló szőlőtermő területen helyezkedik el.

Λιαστός

(Liastos)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 15, 16)

A szőlő napon vagy árnyékban történő részleges aszalásával előállított borok.

Μετόχι

(Metochi)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, amely annak a monostornak a területén kívül helyezkedik el, amelyikhez a gazdaság tartozik.

Μοναστήρι

(Monastiri)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy monostorhoz tartozó szőlőültetvényről szüretelt szőlőből készült borok.

Νάμα

(Nama)

görög

OEM / OFJ

(1)

Úrvacsora-osztásnál használt édes borok.

Νυχτέρι

(Nychteri)

görög

OEM

(1)

A »Santorini« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokat kizárólag a »Thira« és »Thiresia« szigeteken állítják elő, és legalább három hónapon keresztül hordókban érlelik.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy gazdaság által művelt, olyan szőlőültetvényekről szüretelt szőlőből készült borok, amelyek 500 m feletti magasságban helyezkednek el.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Kizárólag 500 m feletti magasságban elhelyezkedő szőlőültetvényeken termett szőlőből előállított borok.

Πύργος

(Pyrgos)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Egy olyan gazdaság által művelt szőlőültetvényről szüretelt szőlőből előállított bor, ahol van »Pyrgos«-ként jellemezhető épület, és a borkészítés ezen a gazdaságon belül történik.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

görög

OEM

(1, 3, 15, 16)

Bizonyos ideig, ellenőrzött feltételek mellett érlelt válogatott borok.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

görög

OEM

(3, 15, 16)

Bizonyos ideig, ellenőrzött feltételek mellett érlelt válogatott likőrborok.

Βερντέα

(Verntea)

görög

OFJ

(1)

Hagyományos jelöléssel ellátott bor, amelyet Zakinthosz szigetének szőlőültetvényeiről szüretelt szőlőből készítenek, ahol maga a borkészítés is történik.

Vinsanto

latin

OEM

(1, 3, 15, 16)

»Santorini« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelyet »Thira« és »Thirasia« szigetén, a Santo Erini-Santorini komplexumában készítenek napon érlelt szőlőből.

SPANYOLORSZÁG

Amontillado

spanyol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott száraz likőrborok (Vino generoso), amelyek savas aromájúak, lekerekített, simulékony és telt ízűek, borostyánsárga- vagy aranyszínűek, és a tényleges alkoholtartalmuk 16–22°. Legalább két éven keresztül érlelik, a »criaderas y soleras« rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben.

Anejo

spanyol

OEM / OFJ

(1)

Összesen legalább huszonnégy hónapon keresztül, maximum 600 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben vagy palackban érlelt borok.

spanyol

OEM

(3)

3–5 évig érlelt, »Malaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor.

Chacolí-Txakolina

spanyol

OEM

(1)

Alapvetően Ondarrabi Zuri és Ondarrabi Beltza fajtákból előállított »Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina«, »Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina« és »Chacolí de Álava-Arabako Txakolina« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor. Minimum 9,5 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalmú bor (11 térfogatszázalék a hordóban erjesztett fehérbor esetében), maximum 0,8 mg/l illósav-tartalommal és maximum 180 mg/l összes kéntartalommal (140 mg/l a vörösborok esetében)

Clásico

spanyol

OEM

(3, 16)

Több mint 45 g/l maradékcukor-tartalmú borok.

Chile

Cream

angol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles«, »Málaga« és »Condado de Huelva« likőrbor legalább 60 g/l redukálóanyaggal és a borostyánsárgától mahagóniig terjedő színekkel. Legalább két éven keresztül érlelődik a »criaderas y soleras« vagy az »añadas« módszerekkel, tölgyfából készült tárolóedényben.

Criadera

spanyol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles«, »Málaga« és »Condado de Huelva« likőrbor, amelyet »criaderas y soleras« módszerrel érlelnek, amely az övezetén belül a hagyományos módszer

Criaderas y Soleras

spanyol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles«, »Málaga« és »Condado de Huelva« likőrbor, amelyet általában lépcsőzetesen egymásra rakott tölgyfa hordókban tárolnak, amelyeket együttesen »criaderas«-nak neveznek; ezen belül a legutolsó év bora a legfelső hordósorba kerül és a különböző szintekre vagy »criaderas«-ra részleges, illetve egymást követő fejtésekkel kerül, hosszabb időszak alatt, amíg el nem éri az utolsó szintet vagy »solera«-t, amikor az érlelés folyamata befejeződik.

Crianza

spanyol

OEM

(1)

Pezsgőn, gyöngyözőboron és likőrboron kívüli borok, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| — | a vörösborokat minimum 24 hónapon keresztül érlelni kell, amiből legalább 6 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a vörösborokat minimum 24 hónapon keresztül érlelni kell, amiből legalább 6 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban kell tárolni.

| — | a fehér- és rozé borokat minimum 18 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 6 hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a fehér- és rozé borokat minimum 18 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 6 hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban kell tárolni.

Dorado

spanyol

OEM

(3)

Érlelési eljáráson áteső »Rueda« és »Malaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok.

Fino

spanyol

OEM

(3)

A következő tulajdonságokkal rendelkező »Jerez- Xérès-Sherry« és »Manzanilla Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla Moriles« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor (vino generoso): szalmaszínű, száraz, enyhén kesernyés, könnyű és illatos ízlelésű. Legalább két éven keresztül érlelik »flor«-ban, a »criaderas y soleras« rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa hordóban.

Fondillón

spanyol

OEM

(16)

»Alicante« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amely Monastrell szőlőfajtából származó, sokáig a tőkén hagyott, túlérett szőlőből készül, és kivételes minőségi és egészségügyi tulajdonságokkal rendelkezik. Az erjesztési folyamat során csak természetes erjesztést használnak, és a tényleges alkoholtartalom (minimum 16 térfogatszázalék) teljes egészében természetes. Legalább tíz éven keresztül tölgyfa tárolóedényekben érlelődik.

Gran reserva

spanyol

OEM

(1)

Pezsgőn, gyöngyözőboron és likőrboron kívüli borok, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| — | a vörösborokat minimum 60 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 18 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a vörösborokat minimum 60 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 18 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni.

| — | a fehér- és rozé borokat minimum 48 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 6 hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a fehér- és rozé borokat minimum 48 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 6 hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni.

Chile

spanyol

OEM

(4)

A »Cava« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott pezsgők minimális érlelési ideje 30 hónap, a »tiraje« állapottól a »degüelle« állapotig.

Lágrima

spanyol

OEM

(3)

»Málaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott édesbor, amelynek az előállítása során a must a szőlőtaposás eredményeképpen, mechanikus nyomás alkalmazása nélkül szivárog. Az érlelését legalább két éven keresztül, a »criaderas y soleras« vagy a szüreti éves rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben kell végezni.

Noble

spanyol

OEM / OFJ

(1)

Összesen minimum tizennyolc hónapon keresztül, maximum 600 l űrmértékű tölgyfahordókban vagy palackban érlelt borok.

spanyol

OEM

(3)

Két-három éven keresztül érlelt, »Malaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok.

Oloroso

spanyol

OEM

(3)

A következő tulajdonságokkal rendelkező »Jerez-Xérès-Sherry« és »Manzanilla Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla Moriles« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor (vino generoso): testes, gazdag és bársonyos, aromás, energikus, száraz, de nem tolakodó, mahagónihoz hasonló színű, és a tényleges alkoholtartalma 16 és 22° közötti. Legalább két éven keresztül érlelik, a »criaderas y soleras« rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben.

Pajarete

spanyol

OEM

(3)

Édes vagy félédes »Málaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelyet legalább két éven át a »criaderas y soleras« rendszerrel, vagy az »añadas« módszerrel érleltek maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben.

Pálido

spanyol

OEM

(3)

»Condado de Huelva« likőrbor (vino generoso), amelyet több mint három éven keresztül, biológiai erjesztési folyamattal érleltek, és amelynek a tényleges alkoholtartalma 15–17 térfogatszázalék.

spanyol

OEM

(3)

»Rueda« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor, amelyet minimum négy éven át érleltek, ezen belül az utolsó három évben tölgyfahordóban.

spanyol

OEM

(3)

Pedro Ximenez és/vagy Moscatel szőlőfajtából előállított »Málaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amely »arrope« (kiforrt must) hozzáadása és érlelési eljárás nélkül készült.

Palo Cortado

spanyol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry« és »Manzanilla Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla Moriles« likőrbor (vino generoso), amelynek az érzékszervi tulajdonságai közé tartozik az amontillado aroma és az olorosóra emlékeztető íz és szín, és amelynek a tényleges alkoholtartalma 16–22 százalék. Két szakaszban érlelik: az első a biológiai érlelés egy vékony réteg »flor« alatt, és a második egy oxidatív érlelés.

Primero de Cosecha

spanyol

OEM

(1)

A szüreti időszak első tíz napján szüretelt szőlőből előállított, »Valencia« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelyet a következő harminc napban palackoztak; a címkén a szüret idejének a feltüntetése kötelező.

Rancio

spanyol

OEM

(1, 3)

Borok, amelyek szemmel láthatóan »rozsdásító« (oxidatív) érlelési folyamaton mentek keresztül, a levegő hirtelen hőmérséklet-változásai miatt, vagy fa illetve kristályüveg csomagolásban.

Raya

spanyol

OEM

(3)

»Montilla Moriles« likőrbor (vino generoso), amely az »Oloroso« borokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, de kevesebb ízzel és aromával. Legalább két éven keresztül érlelik, a »criaderas y soleras« rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben.

Reserva

spanyol

OEM

(1)

Pezsgőn, gyöngyözőboron és likőrboron kívüli borok, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| — | a vörösborokat minimum 36 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 12 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a vörösborokat minimum 36 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább 12 hónapig maximum 330 l űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni.

| — | a fehér- és rozé borokat minimum 24 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább hat hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni. |
| --- | --- |

—

a fehér- és rozé borokat minimum 24 hónapon keresztül kell érlelni, amiből legalább hat hónapig ugyanakkora maximális űrmértékű tölgyfahordókban, és a fennmaradó időben palackban kell tárolni.

Chile

Sobremadre

spanyol

OEM

(1)

»Vinos de Madrid« fehérborok, amelyek a speciális feldolgozásuk következtében szén-dioxid gázt tartalmaznak, már a mustnak a »madres«-szel (lehéjazott és préselt szőlő) történő erjedését megelőzően.

Solera

spanyol

OEM

(3)

»Jerez-Xérès-Sherry«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles«, »Málaga« és »Condado de Huelva« likőrbor, amelyet »criaderas y soleras« módszerrel érlelnek.

Superior

spanyol

OEM

(1)

Legalább 85 %-ban az érintett körülhatárolt területek ajánlott fajtáiból előállított borok.

Chile

Dél-Afrika

Trasanejo

spanyol

OEM

(3)

Több mint öt éven át érlelt »Málaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor.

Vino Maestro

spanyol

OEM

(3)

»Málaga« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelyet nem teljes erjesztéssel állítanak elő, mivel az erjedés kezdetekor 7 %-os bor eredetű alkoholt adnak a musthoz. Így az erjedés nagyon lassú és megáll, amikor az alkoholtartalom eléri a 15–16°-ot, aminek eredményeképpen körülbelül 160–200 g/l maradékcukor marad vissza benne. Legalább két éven keresztül érlelődik a »criaderas y soleras« vagy az »añadas« rendszerrel, tölgyfából készült, maximum 1 000 l űrmértékű tárolóedényben.

Vendimia Inicial

spanyol

OEM

(1)

»Utiel-Requena« bor, amely a szüreti időszak első tíz napján szüretelt szőlőből készült, és amelynek az alkoholtartalma 10–11,5 térfogatszázalék. Különleges tulajdonságait, közöttük például az enyhe szén-dioxid gáz felszabadulást, a fiatal korának köszönheti.

Viejo

spanyol

OEM / OFJ

(1)

Legalább harminchat hónapig érlelt bor, láthatóan rozsdás jelleggel, ami a fény, az oxigén, a hő vagy a három tényező együttes tevékenységének köszönhető.

spanyol

OEM

(3)

Condado de Huelva oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor (vino generoso), amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik: testes, gazdag és bársonyos, aromás, energikus, száraz, de nem tolakodó, mahagónihoz hasonló színű, és a tényleges alkoholtartalma 15 és 22° közötti. Legalább két éven keresztül érlelik, a »criaderas y soleras« rendszerrel, maximum 1 000 l űrmértékű tölgyfa tárolóedényben.

Vino de Tea

spanyol

OEM

(1)

A »La Palma« OEM Északi alzónájából származó bor, amelyet Pinus canariensis (»Tea«) fa tárolóban érlelnek, maximum hat hónapon keresztül. A tényleges alkoholtartalma fehérborok esetében 11–14,5 térfogatszázalék, a rozé borok esetében 11–13 térfogatszázalék, és a vörösborok esetében 12–14 térfogatszázalék.

FRANCIAORSZÁG

Ambré

francia

OEM

(3)

Az 1997. december 29-i rendelet 7. cikke: »Rivesaltes« oltalom alatt álló eredetmegjelölés: ahhoz, hogy jogosult legyen az ellenőrzött »Rivesaltes« eredetmegjelölésre, kiegészítve az »ambré« említésével, a fehérbort oxidáló környezetben kell a gazdaságban előállítani, a termés évét követő második év szeptember 1-jéig.

Clairet

francia

OEM

(1)

»Bourgogne«, »Bordeaux« OEM: világos vörösbor vagy rozé bor.

Claret

francia

OEM

(1)

»Bordeaux« OEM: világos vörösbor jelölésére használt kifejezés

Tuilé

francia

OEM

(3)

Az 1997. december 29-i rendelet 7. cikke: ahhoz, hogy jogosult legyen az ellenőrzött »Rivesaltes« eredetmegjelölésre, kiegészítve a »tuilé« említésével, a vörösbort oxidáló környezetben kell a gazdaságban előállítani, a termés évét követő második év szeptember 1-jéig.

Vin jaune

francia

OEM

(1)

»Arbois«, »Côtes du Jura«, »L’Etoile«, »Château-Châlon« OEM: bortermék, amely kizárólag olyan szőlőfajtákból készül, amilyet a nemzeti szabályozás előír: lassú erjesztés, tölgyfahordóban, feltöltés nélkül történő érlelés, minimum hat éven keresztül.

Château

francia

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Egy területtípushoz és bortípushoz kapcsolódó történelmi kifejezés, amelyet azon borok számára tartanak fenn, amelyek egy valóban létező birtokról vagy pontosan ezen a néven nevezett birtokról származnak.

Chile

Clos

francia

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Chile

Cru artisan

francia

OEM

(1)

»Médoc«, »Haut-Médoc«, »Margaux«, »Moulis«, »Listrac«, »St Julien«, »Pauillac«, »St Estèphe« OEM

A bor minőségét, történetét és a terület típusát jelölő kifejezés, amely az adott birtokról származó borok közötti, érdem szerinti hierarchiarendszerre utal.

Cru bourgeois

francia

OEM

(1)

»Médoc«, »Haut-Médoc«, »Margaux«, »Moulis«, »Listrac«, »St Julien«, »Pauillac«, »St Estèphe« OEM: A bor minőségét, történetét és a terület típusát jelölő kifejezés, amely az adott birtokról származó borok közötti, érdem szerinti hierarchiarendszerre utal.

Chile

Cru classé, esetleg a Grand, a Premier Grand, a Deuxième, a Troisième, a Quatrième, vagy a Cinquième jelölések valamelyikével kiegészítve

francia

OEM

(1)

»Barsac«, »Côtes de Provence«, »Graves«, »Saint-Emilion grand cru«, »Médoc«, »Haut-Médoc«, »Margaux«, »Pessac-Leognan«, »Saint Julien«, »Pauillac«, »Saint Estèphe«, »Sauternes« OEM.

A bor minőségét, történetét és a terület típusát jelölő kifejezés, amely az adott birtokról származó borok közötti, érdem szerinti hierarchiarendszerre utal.

Edelzwicker

német

OEM

(1)

Az előírásoknak megfelelő, egy vagy több szőlőfajtából előállított »Alsace« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor.

Grand cru

francia

OEM

(1, 3, 4)

A bor minőségére vonatkozó kifejezés, rendelet által meghatározott oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott boroknak fenntartva, illetve amikor kollektíven, egy eredetmegjelöléssel egyesítve használják.

Chile

Svájc

Tunézia

Hors d’âge

francia

OEM

(3)

PDO »Rivesaltes«, »Banyuls«, »Rasteau« és »Maury«: azokra a borokra használható kifejezés, amelyek a feldolgozásuk után minimum öt éven át tartó érlelésen mentek keresztül.

Passe-tout-grains

francia

OEM

(1)

A »Bourgogne« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor az előírásoknak megfelelő kétféle szőlőfajtából előállított bor.

Premier Cru

francia

OEM

(1, 4)

A bor minőségére vonatkozó kifejezés, rendelet által meghatározott oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott boroknak fenntartva, illetve amikor kollektíven, egy eredetmegjelöléssel egyesítve használják.

Tunézia

Primeur

francia

OEM

(1)

Borok, amelyek fogyasztók számára történő forgalmazásának a napját a szüreti év novemberének harmadik csütörtökében határozzák meg.

francia

OFJ

(1)

Borok, amelyek fogyasztók számára történő forgalmazásának a napját a szüreti év októberének harmadik csütörtökében határozzák meg.

Rancio

francia

OEM

(1, 3)

»Grand Roussillon«, »Rivesaltes«, »Rasteau«, »Banyuls«, »Maury«, »Clairette du Languedoc« OEM: adott bortípust és a bor elkészítésének a módszerét jelölő kifejezés, amelyet néhány minőségi bor számára tartanak fenn, a koruktól és a szőlőterület feltételeitől függően.

Sélection de grains nobles

francia

OEM

(1)

»Alsace«, »Alsace Grand Cru«, »Condrieu«, »Monbazillac«, »Graves supérieur«, »Bonnezeaux«, »Jurançon«, »Cérons«, »Quarts de Chaume«, »Sauternes«, »Loupiac«, »Côteaux du Layon«, »Barsac«, »Sainte Croix du Mont«, »Côteaux de l’Aubance«, »Cadillac« OEM: kizárólag kézzel szüretelt, többszörösen átválogatott szőlőből készült bor. Cél az olyan túlérett szőlő szüretelése, amelyen már megjelentek a nemesrothadás jelei és megkezdődött a szőlő összezsugorodása.

Sur lie

francia

OEM

(1)

»Muscadet«, »Muscadet Coteaux de la Loire«, »Muscadet-Côtes de Grandlieu«, »Muscadet-Sèvre et Maine«, »Gros Plant du Pays Nantais« OEM: egyedi előírásokkal rendelkező bor (például a terméshozamot, alkoholtartalmat illetően), amelyet a szüret éve után következő év március 1-jéig seprőjén tartanak.

francia

OFJ

(1)

»Vin de pays d’Oc«, »Vin de pays des Sables du Golfe du Lion« OFJ: egyedi előírásokkal rendelkező bor, amely kevesebb mint egy telet tölt erjesztőkádban vagy hordóban, és amelyet egészen a palackozásáig a seprőjén tartják.

Vendanges tardives

francia

OEM

(1)

»Alsace«, »Alsace Grand Cru«, »Jurançon« OEM: adott bortípust és a bor elkészítésének egyedi módszerét jelölő kifejezés, amelyet túlérett szőlőből előállított borok számára tartanak fenn, amelynél betartják a sűrűségre és alkoholtartalomra vonatkozó meghatározott előírásokat.

Villages

francia

OEM

(1)

»Anjou«, »Beaujolais«, »Côte de Beaune«, »Côte de Nuits«, »Côtes du Rhône«, »Côtes du Roussillon«, »Mâcon« OEM: a bor minőségére vonatkozó kifejezés, rendelet által meghatározott oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott boroknak fenntartva, illetve amikor kollektíven, egy eredetmegjelöléssel egyesítve használják.

Vin de paille

francia

OEM

(1)

»Arbois«, »Côtes du Jura«, »L’Etoile«, »Hermitage« OEM: a feldolgozás módszerére vonatkozó kifejezés; az e módszer szerint előállított bor a nemzeti szabályozásban megnevezett szőlőfajtákból származó válogatott szőlőből készül, amelyet minimum hat hétig szalmaágyon, vagy rácson, vagy lógatva szárítottak. A préselés idejétől számított minimum három éven keresztül érlelik, beleértve egy minimum 18 hónapig tartó, fahordóban történő érlelést is.

OLASZORSZÁG

Alberata

olasz

OEM

(1)

Az »Aversa« bor tipológiájához kötődő egyedi kifejezés. Arra a nagyon régi szőlőtermesztési módszerre utal, amely alapján a terméket előállítják.

Vigneti ad alberata

Amarone

olasz

OEM

(1)

A »Valpolicella« bor tipológiájában a termelési módszerhez kötődő kizárólagos történelmi kifejezés. Az ókori idők óta egy speciális, töppedt szőlőt felhasználó, a cukrok teljes erjedésén alapuló termelési módszerrel előállított bor származási helyének az azonosítására használják. Ez a magyarázata az »Amarone« név eredetének. Egy meglehetősen egyedi és jól ismert kifejezés, amely magának a terméknek az azonosítására is szolgál.

Ambra

olasz

OEM

(3)

Az előállítási módszerre és az egyedi, többé-kevésbé mély borostyánsárga színre utaló kifejezés, a »Marsala« bor tipológiája szerint. A bor egyedi színét a hosszú előállítási folyamattól nyeri, amelybe beletartozik az érlelés és a finomérlelés, valamint olyan eljárások, amelyek a polifenolok és színezőanyagok oxidjainak jelentős csökkenését vonják maguk után.

Ambrato

olasz

OEM

(1, 3)

Az előállítási módszerre és az egyedi, többé-kevésbé mély borostyán színre utaló kifejezés, amely a »Lipari Malvasia« és az »Oristanói Vernaccia« típusú borokra jellemző. A bor egyedi színét a hosszú előállítási folyamattól nyeri, amelybe beletartozik az érlelés és a finomérlelés, valamint olyan eljárások, amelyek a polifenolok és színezőanyagok oxidjainak jelentős csökkenését vonják maguk után.

Annoso

olasz

OEM

(1)

A »Controguerra« bor tipológiájához tartozó kifejezés. Az egyedi termelési módszerre utal, amelynek során töppedt szőlőt használnak fel, és a végtermék forgalomba hozatala és fogyasztása előtt kötelező legalább 30 hónapon keresztül fahordóban érlelni a bort.

Apianum

latin

OEM

(1)

A »Fiano di Avellino« borra vonatkozó kizárólagos kifejezés. Ennek a kifejezésnek klasszikus eredete van. Ez a szőlő jó minőségét jelenti, mivel a »méhek« (olaszul »api«) nagyon kedvelik.

Auslese

német

OEM

(1)

Lásd a »scelto« hagyományos kifejezést. Kizárólagos kifejezés a »Caldaro« és »Caldaro Classico – Alto Adige« borokhoz kapcsolódóan.

Buttafuoco

olasz

OEM

(1, 6)

Kizárólagos kifejezés, amely szigorúan az »Oltrepò Pavese« alterületéről származó borok bizonyos típusára vonatkozik. Hosszú idők óta a ténylegesen egyedi termék jelölésére használják, amely – a szó jelentése szerint – »különleges hő« kibocsátására képes.

Cannellino

olasz

OEM

(1)

A »Frascati« borok egy típusához és az ilyen borok előállításához kapcsolódó kizárólagos kifejezés. Hosszú idők óta a fent nevezett bortípus azonosítására használják, amelyet olyan egyedi termelési eljárás alkalmazásával állítanak elő, amely lehetővé teszi az úgynevezett »abboccato« bor, azaz egy kissé édes és testes bor, előállítását.

Cerasuolo

olasz

OEM

(1)

Hagyományos és történelmi kifejezés, szigorúan a »Cerasuolo di Vittoria« borokra vonatkozik. A DOCG név szerves részét képezi, annak nem-földrajzi aspektusát adva. A kifejezés a bor előállítására és a különleges színére is utal. A kifejezést hagyományosan a »Montepulciano d’Abruzzo« borok egy másik fajtájának jelölésére is használják, amellyel szorosan kötődnek egymáshoz.

Chiaretto

olasz

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5, 6)

A termelési módszerhez és az idetartozó, fekete szőlőből nyert borfajta egyedi színéhez kapcsolódó kifejezés.

Ciaret

olasz

OEM

(1)

A »Monferrato« borokhoz tartozó kizárólagos kifejezés és a termék különleges színére utal; nevének hagyományos jelentése »világos vörös«.

Château

francia

OEM

(1,3,4,5,6,8, 15, 16)

A bortermelő gazdaság nevére utaló kifejezés, abban az esetben használható, ha a szőlő kizárólag abból a bortermelő gazdaságból származik, és ha a bort is ugyanabban a gazdaságban állítják elő.

Chile

Classico

olasz

OEM

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

A 164/1992. sz. törvényben meghatározott kifejezés. Az autonóm OEM-szabályozás által érintett legősibb termelőterületről származó, nem gyöngyöző borokra tartják fenn.

Chile

Dunkel

német

OEM

(1)

Az előállítási módszerhez és a tipikus sötét színhez kapcsolódó kifejezés, a »Trentino« borok tipológiája szerint.

Fine

olasz

OEM

(3)

Szigorúan a »Marsala« tipológiákhoz kapcsolódó kifejezés. Arra a speciális előállítási módszerre utal, amely minimum egy év érlelési időszakot foglal magában, amelyből legalább nyolc hónapig a bort fahordókban kell tárolni.

Fior d’Arancio

olasz

OEM

(1, 6)

A két »Colli Euganei« tipológiához tartozó kifejezés: pezsgők és »passito« (vagyis töppedt szőlőből nyert) borok. Az előállítás módszerére és a termék jellegzetes aromájára utal, amelyet Muscat szőlőfajtából nyertek, gondos termelési módszerrel.

Flétri

francia

OEM

(1)

A »Valle d’Aosta« vagy »Vallée d’Aoste« bor DOC tipológiájához tartozó kifejezés. Az előállítási módszerre és a jellegzetes terméktulajdonságokra utal, amelyek a részben aszalt szőlő gondos feldolgozási módszerének az eredményei.

Garibaldi Dolce

olasz

OEM

(3)

Kizárólagos történelmi kifejezés, amely egy meghatározott »Marsala« Superior DOC tipológiához tartozik. Kezdetben Garibaldi tiszteletére használták ezt az elnevezést, aki ezt a bort kóstolta meg, amikor Marsalába érkezett. Nagyra értékelte a bor tulajdonságait, amelyek a minimum két évig tartó, fahordókban történő érlelést magában foglaló különleges termelési eljárásnak tulajdoníthatók.

GD

Governo all’uso toscano

olasz

OEM / OFJ

(1)

Kezdetben a kifejezés a »Chianti« és »Chianti Classico« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokhoz kötődött. Később kiterjesztették a használatát a »Colli della Toscana Centrale« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borra, amelyet ugyanazon a termőterületen állítanak elő. A Toscanában használt egyedi előállítási módszerre utal, amely során, a tél végén aszalt szőlőt adnak hozzá a borhoz, ami újabb erjedést idéz elő.

Gutturnio

olasz

OEM

(1, 8)

Kizárólagos történelmi kifejezés, amely a »Colli Piacentini« borok alterületéről származó borokhoz kapcsolódik. A fent említett vörösbor előállítási módjára utal, ami egy kiváló minőségű, igen jellegzetes bor. Tulajdonképpen római eredetű ezüst kelyhekben, úgynevezett »Gutturnium«-ban szervírozták.

Italia Particolare

olasz

OEM

(3)

A »Marsala fine« borokhoz kapcsolódó kizárólagos történelmi kifejezés. Eredetileg a »Marsalá«-t kizárólag belföldi piacra termelték.

IP

Klassisch

német

OEM

(1)

A »Caldaro« és »Alto Adige« hagyományos termelési területe (Santa Maddalena és »Terlano« elnevezéssel).

(Lásd a »Classico« meghatározását.)

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

német

OEM

(1)

A termelési módszerre és a jellegzetes rozé színre utaló kifejezés.

A kifejezést a megfelelő »Alto Adige«, »Trentino« és »Teroldego rotaliano« borok tipológiájában használják.

Lacrima

olasz

OEM

(1)

A kifejezés szigorúan a »Lacrima di Morro d’Alba« bor nevéhez kapcsolódik, szerves részét képezve a bor nevének. Arra a különleges termelési módszerre utal, amely során a kíméletes préselés kiváló minőségű termék előállítását eredményezi.

Lacryma Christi

olasz

OEM

(1, 3, 4, 5)

Kizárólagos történelmi kifejezés, amely szigorúan a »Vesuvio« borokhoz kapcsolódik. Hagyományosan a fent említett borok (mind a normál, mind a likőr/pezsgő) tipológiájához tartozott, amelyeket egyedi termelési módszerrel állítanak elő, ami magában foglalja a csekély mértékű szőlőpréselést, amely kiváló minőségű, vallási vonatkozásokkal bíró terméket eredményez.

Lambiccato

olasz

OEM

(1)

Kizárólagos kifejezés, amely a »Castel San Lorenzo« borok egyik típusához kapcsolódik. A termék típusára és arra a különleges előállítási módszerre utal, amely Muscat szőlőt használ fel és meghatározott tárolóedényekben, hagyományos nevükön »Lambicchi«-kben, ellenőrzött hőmérsékleten történő szőlőáztatást foglal magában.

London Particolar

olasz

OEM

(3)

A »Marsala Superiore« borokhoz kapcsolódó kizárólagos történelmi kifejezés. Olyan kifejezés, vagy az azt alkotó szavak kezdőbetűi, amelyet (amelyeket) hagyományosan az angol piacra szánt termék megnevezésére használtak. Az angol nyelv használata szintén hagyományos eredetű és a termékleírásában, valamint a »Marsala« borokra vonatkozó szabályokban szerepel. Tulajdonképpen közismert, hogy ennek a likőrbor-megnevezésnek a jelentősége és hírneve mind a termelők, mind pedig az angol kereskedők tevékenységének köszönhető, akik 1773 óta felfedezték a Marsalát, termelték és forgalmazták ezt a rendkívüli bort, óriási ismertséget szerezve neki az egész világon, legfőképpen Angliában.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

olasz

OEM

(1)

Bizonyos »Vin Santo« bortipológiákhoz kapcsolódó kifejezés. Az előállítási módszerre és a termék egyedi színére utal. Tulajdonképpen, a különleges előállítási módszer, a vörös szőlők felhasználására alapozva, egy nagyon jellegzetes, rendkívüli színű termék előállítását teszi lehetővé, amelynek a színe az élénktől a halvány rózsaszínig terjed. Ez a szín egy madár, a fogoly (olaszul pernice) szemének a színére emlékeztet, innen kapta a nevét a bor.

Oro

olasz

OEM

(3)

A meghatározott »Marsala« borokhoz kapcsolódó kifejezés. A bor különleges színére és az előállítás módszerére utal, amely magában foglalja a melegített must használatának tilalmát. Ez egy különleges értékű, többé-kevésbé élénk aranyszínű termék előállítását teszi lehetővé.

Passito

olasz

OEM / OFJ

(1, 3, 15, 16)

A kifejezés a termék típusára és a hozzá tartozó előállítási módszerre utal. A »passito« vagy a »vino passito«, és »vino passito liquoroso« kifejezéseket a normál vagy likőrborok számára tartják fenn, amelyeket természetes aszalás vagy szellőztetett helyiségben történő aszalás útján erjesztett szőlőből nyernek, a termék leírásának rendelkezései szerint. A 82/2006. sz. törvény kiterjesztette ennek a kifejezésnek a használatát a túlérett szőlőből készült borokra.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

olasz

OEM

(1)

Az egyik »Pinerolese« bortípushoz kapcsolódó kizárólagos kifejezés. A termék típusára és a hozzá tartozó, részben aszalt szőlőn alapuló előállítási módszerre utal.

Rebola

olasz

OEM

(1, 15)

A »Colli di Rimini« borok egyik típusához kapcsolódó kizárólagos kifejezés. Az előállítási módszerre és a termék típusára utal, amelynek színe az aranytól a borostyánig terjed, és amelyet részben aszalt szőlőből nyernek.

Recioto

olasz

OEM

(1, 4, 5)

Történelmi-hagyományos kifejezés, amely három, eredetmegjelöléssel ellátott, Venetoban termelt bor nevéhez kötődik szorosan: »Valpolicella«, »Gambellara« és »Recito di Soave« OEM, egymáshoz nagyon közel fekvő termőterületekhez tartozó megjelölések hasonló hagyományokkal, legfőképpen Verona és Vicenza tartományaiban. A név eredete az ötödik századra nyúlik vissza. Abban az időben a bukolikus írók különlegesen értékesnek és nevezetesnek írták le ezt a bort, amelynek a termelése Verona tartomány területére korlátozódott, és amely »Retia«-ról, arról a hegyvidékes-dombos vidékről kapta az elnevezését, amely az ókori időkben a Veronese-Trentino területen húzódott egészen a comasco-valtellinai határig. Ez a kifejezés tehát már a régi időktől kezdve használatos és még ma is használják azoknak a boroknak a megnevezésére, amelyek a szőlő aszalását magában foglaló különleges előállítási módszerrel készülnek.

Riserva

olasz

OEM

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Egy bizonyos érlelési időszaknak alávetett borok, amely legalább két év a vörösborok esetében és egy év a fehérborok esetében, amelyeket hordókban tovább érlelnek, a termékleírásban előírtak szerint. A szokásos követelmények mellett a termékleírásnak elő kell írnia a szüret évének a feltüntetését a címkén, illetve szabályokat kell felállítania ennek fenntartására, amennyiben különböző szüreti években betakarított szőlőből készült borokat házasítanak. A pezsgő- és likőrbortípusokra vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések használhatják ezt a kifejezést a megfelelő termékleírás által meghatározott feltételekkel és a közösségi törvénnyel összhangban.

Rubino

olasz

OEM

(1)

A »Cantavenna« oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó kifejezés. A teljes folyamatra és az egyedi színre utal. A »Rubino« kifejezés ugyanakkor a »Teroldego Rotaliano«, »Trentino« és »Garda Colli Mantovani« DOC borok meghatározott tipológiájához is kapcsolódik, és a termék különleges színére utal.

olasz

OEM

(3)

A »Marsala« speciális bortipológiához kapcsolódó kifejezés. Arra az egyedi eljárásra utal, amely magában foglalja a melegített must használatának a tilalmát. Ezenkívül ennek a bornak különleges rubintvörös színe van, amely – érlelés után – borostyánszínű visszfényt nyer.

Sangue di Giuda

olasz

OEM

(4, 5, 8)

Kizárólagos történelmi-hagyományos kifejezés, az Oltrepò Pavese területen termelt bor tipológiájához kapcsolódóan. Hosszú ideig egy nagyon jellegzetes vörös színű, édes, pezsgő vagy gazdag ízvilágú termék megnevezésére használták, vagyis ez a termék annyira zamatos, hogy minél többet iszik belőle az ember, annál inkább becsaphatja, mint azt a híres apostol tette!

Scelto

olasz

OEM

(1)

A »Caldaro«, »Caldaro Classico – Alto Adige« és »Colli del Trasimeno« borokhoz kapcsolódó kifejezés. A meghatározott termékre és a hozzá tartozó előállítási módszerre utal, kezdve a szőlő kiválasztásával (ezért nevezzük »kiválasztott!«-nak)

Sciacchetra

olasz

OEM

(1)

Történelmi-hagyományos kifejezés, amely szorosan kapcsolódik a »Cinque Terre« területhez. A termék előállítására használt módszerre utal, beleértve a szőlőpréselést és a tárolást is. Tulajdonképpen a szó pontosan azt jelenti, hogy »préselni és érintetlenül hagyni«, ami a kiváló minőségű termékeknél használt módszer.

Sciac-tra

olasz

OEM

(1)

Ugyanaz, mint fent (Schiacchetrà). Ebben az esetben a különbség a kifejezés egy meghatározott tipológiához való hozzáadását jelenti.

Spätlese

német

OEM / OFJ

(1, 3, 15, 16)

Lásd a Bolzano autonóm tartományban használt »kései szüret (Vendemnia tardiva)« kifejezést.

Soleras

olasz

OEM

(3)

A »Marsala« likőrbor tipológiájához kapcsolódó kifejezés. A termékre és a meghatározott előállítási módra utal, amely magában foglal egy legalább öt évig tartó fahordós érlelést. Melegített must vagy mustsűrítmény felhasználása alkoholtartalom-növelésre tilos. Az eredmény egy tiszta, természetes termék, amely nem tartalmaz hozzáadott elemeket, még bor eredetűeket sem, kivéve természetesen az alkoholt, mivel ez egy likőrbor.

Stravecchio

olasz

OEM

(3)

Kizárólag az egyedülálló »Virgin« és/vagy »Soleras« fajtájú »Marsala« borokhoz kapcsolódó kifejezés. A meghatározott előállítási módra utal, amely magában foglal egy legalább 10 évig tartó fahordós érlelést.

Strohwein

német

OEM / OFJ

(1, 3, 11, 15, 16)

Lásd a »Passito« hagyományos kifejezést.

Szó szerint azt jelenti, hogy »szalmabor«.

Bolzano tartományában előállított speciális borra utal és megfelel annak az előállítási módszernek, amely során a szőlőt a szüret után szalmagyékényen aszalják a különböző termékleírások által meghatározott aszalási módszer szerint.

Superiore

olasz

OEM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Magasabb minőségi tulajdonságokkal rendelkező borok, amelyeknek az előállítására vonatkozó szabályok és rendelkezések a többiekénél sokkal szigorúbbak. Tulajdonképpen a termékleírások a következő különbségeket határozzák meg:

| a) | a minimális természetes alkoholtartalmuk legalább 0,5 térfogatszázalékkal magasabb; |
| --- | --- |

a)

a minimális természetes alkoholtartalmuk legalább 0,5 térfogatszázalékkal magasabb;

| b) | a teljes fogyasztási alkoholtartalmuk legalább 0,5 térfogatszázalékkal magasabb; |
| --- | --- |

b)

a teljes fogyasztási alkoholtartalmuk legalább 0,5 térfogatszázalékkal magasabb;

San Marino

Superiore Old Marsala

olasz

OEM

(3)

A »Marsala Superiore« tipológiához kapcsolódó kifejezés. A termékre és a meghatározott előállítási módra utal, amely magában foglal egy legalább két évig tartó fahordós érlelést. Ezenkívül a név maga egy angol kifejezést is tartalmaz, amely a likőrborok számára hagyományos használatú, és mind a termékleírás, mind pedig a Marsala borokra vonatkozó törvény megerősítette a használatát. Ennek a megnevezésnek a jelentősége és presztízse a termelők és az angol kereskedők tevékenységének is köszönhető, akik 1773 óta felfedezték, termelték és kereskedelmi forgalomba hozták ezt a különleges bort, lehetővé téve, hogy az egész világon megismerjék, legfőképpen Angliában.

Torchiato

olasz

OEM

(1)

Kizárólagos kifejezés a »Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona« borokhoz kapcsolódóan. A termék különleges tulajdonságaira utal, amelyeket az az alapos, a szőlő saját súlyából adódó enyhe préselést magában foglaló előállítási módszernek köszönhet.

Torcolato

olasz

OEM

(1)

Kizárólagos kifejezés a »Breganze« bor tipológiájához kapcsolódóan.

A termék különleges tulajdonságaira utal, amelyeket a részben aszalódott szőlő felhasználását magában foglaló, gondos előállítási módszernek köszönhet. A szőlőt, miután leszüretelték, rácsra felfüggesztették, majd később a fürtöket összefonták és végül újra felfüggesztették. Ily módon vetették alá a szőlőt az aszalódási folyamatnak.

Vecchio

olasz

OEM

(1, 3)

A »Rosso Barletta«, »Aglianico del Vuture«, »Marsala« és »Falerno del Massico« borokhoz kapcsolódó kifejezés. Az érlelés körülményeire, és a termék utólagos érlelésére és finomítására utal.

Vendemmia Tardiva

olasz

OEM / OFJ

(1, 3, 15, 16)

Késői szüretelésű szőlőből készült terméktípushoz kapcsoló kifejezés. A szőlőnek magán a növényen való érlelése és aszalódása különböző környezeti és éghajlati körülmények között rendkívüli terméket hoz létre, különösen a cukortartalmat és az aromát illetően. Az eredmény egy igazán rendkívüli bor. Ezeket a borokat desszertborként vagy »meditációs« borként is minősítik.

Verdolino

olasz

OEM / OFJ

(1)

A termelési módszerre és a jellegzetes zöld színre utaló kifejezés.

Vergine

olasz

OEM

(1, 3)

A »Marsala« borokhoz kapcsolódó kifejezés. A meghatározott termékre és a különleges előállítási módszerre utal, mely egy minimum öt éves, fahordókban történő érlelési időszakot foglal magában, valamint tiltja a melegített vagy sűrített must hozzáadását. Ez azt jelenti, hogy a termék tiszta, természetes, hozzáadott anyagok nélküli, még bor eredetű anyagok sem kerülnek bele, kivéve az alkoholt, ami a likőrborok esetében természetes.

Ez a kifejezés a »Bianco Vergine Valdichiana« borokhoz is kapcsolódik. A hagyományos előállítási módszerre vonatkozik, amely magában foglalja a héj nélküli erjesztést, aminek eredményeképpen tiszta és természetes végterméket kapunk.

Vermiglio

olasz

OEM

(1)

A »Colli dell’Etruria Centrale« borokhoz kapcsolódik. A különleges minőségi tulajdonságokra és az egyedi színre is utal.

Vino Fiore

olasz

OEM

(1)

Néhány fehér- és rozé bor különleges előállítási módszerére vonatkozó kifejezés. A módszer magában foglalja a gyengéd szőlőpréselést, amelynek az eredménye egy különlegesen finom íz, ami a bor legjobb oldalát, azaz a »virágjegyeket«, emeli ki.

Vino Novello

olasz

OEM / OFJ

(1, 8)

A kifejezés a különleges előállítási módszerre és a termelési időszakra vonatkozik, amelyet a forgalmazás és fogyasztás tekintetében minden szőlőszüret évének november 6-ájára rögzítettek.

Novello

Vin Santo

olasz

OEM

(1)

Történelmi-hagyományos kifejezés, amely bizonyos, a Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Veneto és Trentino Alto Adige régiókban előállított borokhoz kapcsolódik.

Az egyedi bortipológiára, valamint a megfelelő és komplex előállítási módszerre utal, amely magában foglalja a megfelelő és levegőztetett helyeken történő tárolást, és a szőlőaszalást egy hosszú érlelési időszakban, hagyományos fa tárolóedényekben.

A kifejezés eredetét tekintve már számos feltevést megfogalmazták, amelynek legtöbbje a középkorhoz kapcsolódik. A leginkább megbízható ezek közül a bor vallási értékéhez kapcsolódik. Ezt a bort meglehetősen rendkívülinek tekintették és csodálatos erényekkel ruházták fel.

A szentmise celebrálásakor rendszeresen használták, ami megmagyarázhatja a »Szent bor« (vinsanto) kifejezést.

A kifejezést még ma is használják és az OEM leírásoknál részletesen tárgyalják, egy olyan tipológiát jelöl, amelyet széles körben ismernek és értékelnek az egész világon.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

olasz

OEM / OFJ

(1, 8)

A termelési módszerre és az így nyert termékre vonatkozó kifejezés. Ez a bor gyöngyözik, ami a benne található szén-dioxidnak köszönhető, és amely egy kizárólagos és természetes erjesztési folyamat eredménye.

CIPRUS

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-ès))

(Vineyard(-s))

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Legalább 1 hektár területű, mezőgazdasági üzemhez tartozó szőlőültetvényekről szüretelt szőlőből készített bor. A bor előállítása teljes egészében a körzet területén belül található gazdaságban történik.

WPC – Board act 6/2006

(2007.04.05-i 382/2007/EK, L 95)

Κτήμα

(Ktima)

(Domain)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Legalább 1 hektár területű, mezőgazdasági üzemhez tartozó szőlőültetvényekről szüretelt szőlőből készített bor. A bor előállítása teljes egészében a gazdaság területén történik.

WPC – Board act 6/2006

(2007.04.05-i 382/2007/EK, L 95)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Monastery)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Legalább 1 hektár területű, mezőgazdasági üzemhez tartozó szőlőültetvényekről szüretelt szőlőből készített bor. Ugyanazon a mezőgazdasági területen található egy monostor is. A bor előállítása teljes egészében a gazdaság területén történik.

WPC – Board act 6/2006

(2007.04.05-i 382/2007/EK, L 95)

Μονή

(Moni)

(Monastery)

görög

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUXEMBURG

Château

francia

OEM

(1)

A gazdaság nevére vonatkozó kifejezés, feltéve, hogy a szőlő kizárólag abból a gazdaságból származik és a borkészítés ezen a gazdaságon belül történik.

Chile

Grand premier cru

francia

OEM

(1)

A »Marque nationale« nemzeti jelzés használatára jogosult borok, amelyek az alábbi minőségi jelölésekkel egészülhetnek ki: »Vin classé«, »Premier cru« vagy »Grand premier cru«, amelyeket 1959 óta használnak. Ezeket a jelöléseket az egyes borok azután kaphatják meg, hogy egy hivatalos bizottság megkóstolta és egy 20-as skálán osztályozta a borokat:

| — | azok a borok, amelyek kevesebb mint 12 pontot érnek el, nem kaphatnak hivatalos osztályozást és nem tüntethetik fel a »Marque nationale – appellation contrôlée« kifejezést, |
| --- | --- |

—

azok a borok, amelyek kevesebb mint 12 pontot érnek el, nem kaphatnak hivatalos osztályozást és nem tüntethetik fel a »Marque nationale – appellation contrôlée« kifejezést,

| — | azok a borok, amelyek legalább 12,0 pontot elérnek, hivatalosan megkapják a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölést, |
| --- | --- |

—

azok a borok, amelyek legalább 12,0 pontot elérnek, hivatalosan megkapják a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölést,

| — | azok a borok, amelyek legalább 14,0 pontot elérnek, használhatják a »Vin classé« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett, |
| --- | --- |

—

azok a borok, amelyek legalább 14,0 pontot elérnek, használhatják a »Vin classé« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett,

| — | azok a borok, amelyek elérnek legalább 16,0 pontot, használhatják a »Premier cru« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett, |
| --- | --- |

—

azok a borok, amelyek elérnek legalább 16,0 pontot, használhatják a »Premier cru« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett,

| — | azok a borok, amelyek elérnek legalább 18,0 pontot, használhatják a »Grand premier cru« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett. |
| --- | --- |

—

azok a borok, amelyek elérnek legalább 18,0 pontot, használhatják a »Grand premier cru« megnevezést a »Marque nationale – appellation contrôlée« jelölés mellett.

Tunézia

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

francia

OEM

(1)

Kései szüretelésű bort jelöl, amely csak Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling vagy Gewürztraminer szőlőfajtából készül. A szőlőt kézzel kell leszüretelni, és a Riesling esetében a természetes alkoholtartalom mértékét minimum 95 Öchsle-fokban, a többi fajtánál 105 Öchsle-fokban határozták meg.

(2001. január 8-i kormányrendelet)

Vin de glace

francia

OEM

(1)

Egy olyan jégbort jelöl, amelyet kézzel, –7 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten szüretelt fagyott állapotú szőlőből készítenek. Csak a Pinot blanc, Pinot gris és Riesling fajtákat lehet a borkészítéshez felhasználni, és a must természetes alkoholtartalmának legalább 120 Öschle-foknak kell lennie.

(2001. január 8-i kormányrendelet)

Vin de paille

francia

OEM

(1)

Szalmabort jelöl, amely Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris vagy Gewürztraminer szőlőfajtából készül. A szőlőt kézzel kell szüretelni és szalmaágyakra fektetve kell szárítani még legalább két hónapon keresztül. A szalmát modern rácsokkal lehet helyettesíteni. A szőlő minimális természetes alkoholtartalmának 130 Öschle foknak kell lennie.

(2001. január 8-i kormányrendelet)

MAGYARORSZÁG

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

magyar

OEM

(1)

Bor, amely úgy készül, hogy újbort, mustot vagy erjedésben lévő újbort öntenek aszúsodott szőlőszemekre, és amelyet legalább három éven keresztül érlelnek (ebből két évig hordóban). A cukor és a cukormentes tartalom szintjét szintén meghatározzák. Csak a »Tokaji« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

Aszúeszencia

magyar

OEM

(1)

Bikavér

magyar

OEM

(1)

Vörösbor, amely legalább háromféle szőlőfajtából készül, és amelyet fahordóban érlelnek legalább 12 hónapon keresztül; a helyi szabályzatok további előírásokat is meghatározhatnak. Csak az »Egri« és »Szekszárdi« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

Eszencia

magyar

OEM

(1)

Aszúsodott szemekből nyert szőlőlé, amely saját súlyánál fogva préselődik ki a gyűjtőedényből. Maradékcukor-tartalom: legalább 450 g/l. Cukormentes extrakt: legalább 50 g/l. Csak a »Tokaji« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

Fordítás

magyar

OEM

(1)

Bor, amely úgy készül, hogy bort öntenek az ugyanabból a szüretből származó préselt aszúpépre, és amelyet legalább két évig érlelnek (egy évig hordóban). Csak a »Tokaji« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

Máslás

magyar

OEM

(1)

Bor, amely úgy készül, hogy bort öntenek az ugyanabból a szüretből származó tokaji aszú seprőjére és amelyet legalább két évig érlelnek (egy évig hordóban). Csak a »Tokaji« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

Késői szüretelésű bor

magyar

OEM / OFJ

(1)

Kései szüretelés. A must cukortartalma legalább 204,5 g/l

Válogatott szüretelésű bor

magyar

OEM / OFJ

(1)

Válogatott szőlőszemekből készített bor. A must cukortartalma legalább 204,5 g/l

Muzeális bor

magyar

OEM / OFJ

(1)

Legalább öt éven keresztül palackban érlelt bor.

Siller

magyar

OEM / OFJ

(1)

A rövid áztatási időnek köszönhetően nagyon világos színű vörösbor

Szamorodni

magyar

OEM

(1)

Aszúsodott és egészséges szőlőszemekből előállított bor, amelyet legalább két éven keresztül érleltek (egy évig hordóban). A must legalább 230,2 gramm cukrot tartalmaz literenként. Csak a »Tokaji« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel használható.

AUSZTRIA

Ausstich

német

OEM / OFJ

(1)

Ezt a bort egyazon szüreti évből származó szőlőből kell készíteni és a címkén fel kell tüntetni a válogatás kritériumait.

Auswahl

német

OEM / OFJ

(1)

Ezt a bort egyazon szüreti évből származó szőlőből kell készíteni és a címkén fel kell tüntetni a válogatás kritériumait.

Bergwein

német

OEM / OFJ

(1)

Teraszos vagy meredek lejtőjű – 26 %-nál nagyobb lejtésszögű – szőlőültetvényeken termesztett szőlőből készített bor.

Klassik

német

OEM

(1)

Ezt a bort egyazon szüreti évből származó szőlőből kell készíteni és a címkén fel kell tüntetni a válogatás kritériumait.

Classic

Heuriger

német

OEM / OFJ

(1)

Ezt a bort a szőlő szüretét követő december végéig el kell adni a kiskereskedőknek és a következő év márciusának végéig értékesíteni kell a fogyasztók számára.

Gemischter Satz

német

OEM / OFJ

(1)

A bornak különböző fehérbor- és vörösborfajták házasításából kell készülnie.

Jubiläumswein

német

OEM / OFJ

(1)

Ezt a bort egyazon szüreti évből származó szőlőből kell készíteni és a címkén fel kell tüntetni a válogatás kritériumait.

Reserve

német

OEM

(1)

A bornak legalább 13 térfogatszázalék alkoholtartalommal kell rendelkeznie. A vörösborok esetében a minőségi bor ellenőrzési számért a szüreti évet követő november 1-jétől lehet pályázni. A fehérborok esetében a szüreti évet követő március 15-e után.

Schilcher

német

OEM / OFJ

(1)

A bort Stájerországban kell előállítani, és kizárólag a »Blauer Wildbacher« szőlőfajtából lehet készíteni, amelyet a steirerlandi borvidéken termesztenek.

Sturm

német

OFJ

(1)

Részben erjesztett szőlőmust, amelynek a minimális alkoholtartalma 1 térfogatszázalék. A Sturmot a szüreti év augusztusa és decembere között kell értékesíteni és az értékesítés idején is erjednie kell.

PORTUGÁLIA

Canteiro

portugál

OEM

(3)

A »Madeira« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bornak fenntartott kifejezés, amely bort az erjesztés után szeszezik és hordóban tárolják, minimum két éven keresztül érlelik; a bort fel kell tüntetni egy meghatározott nyilvántartásban, és legkorábban három év elteltével lehet palackozni.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugál

OEM / OFJ

(1)

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott bornak fenntartott kifejezés; a bor üvegpalackokba van csomagolva, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik, a tényleges alkoholtartalma legalább 1 térfogatszázalékkal magasabb, mint a törvény által rögzített minimum, szerepel egy meghatározott nyilvántartásban, és kötelező feltüntetni a szüret évét.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Crusted

angol

OEM

(3)

Kivételes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező portói bor, a palackozás idején vörös és nagy testű bor, finom aroma és íz jellemzi, amely a különböző évjáratú borok házasításából adódik, amelynek célja az érzékszervi tulajdonságok komplementaritása, aminek következtében lerakódás (kéreg) jelenik meg a palack falán; az Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto (a Douro és Porto területéről származó borok intézete) által e célból elismert borok jogosultak a megnevezés használatára.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugál

OEM / OFJ

(1)

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott bor számára fenntartott kifejezés; a bor üvegpalackokban van kiszerelve, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik és szerepel egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Escuro

portugál

OEM

(3)

A »Madeira« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bornak fenntartott kifejezés, amely gazdag aromaintenzitású bor, narancs és barnás színek egyensúlyának eredménye az utóbbi predominanciájával, a bor színezőanyagainak oxidációja és a hordóból kivont anyagok migrációja következtében.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Fino

portugál

OEM

(3)

»Madeira« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott, minőségi és elegáns bor a savak frissességének tökéletes egyensúlyával, a testesség és az aromagazdagság a hordóban történő érleléssel fejlődik.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Jó minőségű »Portói« bor összetett illat- és ízjegyekkel, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal, amelyet kizárólag a Tawny, Ruby és White hagyományos portói borkifejezésekkel együtt használnak.

[Portaria no 1484/2002 de 22.11.2002]

Frasqueira

portugál

OEM

(3)

»Madeira« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelynek a jelölése összefügg a szüret évével. A terméket hagyományos fajtákból kell előállítani minimum 20 éves érleléssel, jellegzetes minőséget nyújtva, és fel kell tüntetni egy meghatározott nyilvántartásban, a palackozás előtt és után.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Garrafeira

portugál

OEM / OFJ

(1, 3)

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott bor számára fenntartott kifejezés, a szüret évével társítva, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal, a vörösbor esetében minimum 30 hónapos érleléssel, amelyből legalább 12 hónapot üvegpalackokban kell töltenie, a fehér- vagy rozé borok esetében minimum 12 hónapos érleléssel, amelyből legalább hat hónapot üvegpalackokban kell töltenie és szerepelnie kell egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

OEM

(3)

»Portói« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, amelyet, egy fakádakban eltöltött bizonyos idő után üveg tárolóedényekbe szerelnek ki legalább nyolc évre, és utána palackozzák.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

OEM

(3)

»Madeira« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor, összefügg a szüret évével, és a terméket hagyományos fajtákból kell előállítani minimum 20 éves érleléssel, jellegzetes minőséget nyújtva, és fel kell tüntetni egy meghatározott nyilvántartásban, a palackozás előtt és után.

[Portaria no 40/82, de 15.4.1982]

Lágrima

portugál

OEM

(3)

Portói bor, amelynek az édességi foka 20 °C-on 1 034–1 084 g/cm3 sűrűségnek felel meg.

[Decreto-Lei no 166/86, de 26.6.1986]

Leve

portugál

OEM / OFJ

(1, 3)

»Lisboa« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor, amely a kérdéses borvidéktől elvárt minimális természetes alkoholtartalommal, maximum 10 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal, 4,5 g/l vagy magasabb borkősavban kifejezett savtartalommal, maximum 1 bar nyomással rendelkezik, és amelynek a fennmaradó analitikai paraméterei megfelelnek a földrajzi jelzéssel ellátott borokra általában meghatározott értékeknek.

[Portaria no 426/2009, 23.4.2009]

»Tejo« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bornak fenntartott kifejezés, amely bor a kérdéses borvidéktől elvárt minimális természetes alkoholtartalommal, maximum 10,5 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal, 4 g/l vagy magasabb borkősavban kifejezett savtartalommal, maximum 1 bar nyomással rendelkezik, és amelynek a fennmaradó analitikai paraméterei megfelelnek a földrajzi jelzéssel ellátott borokra általában meghatározott értékeknek.

[Portaria no 445/2009, de 27.4.2009]

Fehér »Portói« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor legalább 16,5 térfogatszázalék alkoholtartalommal.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

»Madeira« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor, kissé nagy testű, de kiegyensúlyozott sűrűséggel.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Nobre

portugál

OEM

(1)

A »Dão« eredetmegjelölés számára fenntartott kifejezés, amely teljesíti a »Dão« borvidékre vonatkozó alapszabályokban meghatározott követelményeket.

[Decreto-Lei no 376/93, de 5.11.1993]

Reserva

portugál

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5)

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott bornak fenntartott kifejezés, a bor üvegpalackokba van csomagolva, a szüret évével beazonosítva, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik, a tényleges alkoholtartalma legalább 0,5 térfogatszázalékkal magasabb, mint a törvényben rögzített minimum, és szerepel egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Olyan minőségi pezsgő, földrajzi jelzéssel és eredetmegjelöléssel ellátott pezsgő számára fenntartott kifejezés, amelyet 12–24 hónapig palackokban tárolnak a transzvázé módszerrel vagy degorzsálással történő seprőtlenítés előtt.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Olyan földrajzi jelzéssel, illetve eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor számára fenntartott kifejezés, amelyet üvegpalackokba szerelnek ki, feltüntetve a szüret évét, és amelyet nem lehet három évnél hamarabb forgalmazni; a terméket fel kell tüntetni egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

OEM

(1, 3, 4, 5)

»Portói« bor jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal, összetett illat- és ízjegyekkel; a terméket különböző stádiumban lévő borok házasításával állítják elő, ami sajátos érzékszervi tulajdonságokat eredményez.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

»Madeira« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, 5 éves mintának megfelelő bor.

[Portaria no 125/98, de 29.7.1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

portugál

OEM / OFJ

(1, 3, 4, 5)

Olyan minőségi pezsgő, földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott pezsgő számára fenntartott kifejezés, amelyet több mint 36 hónapig palackokban tárolnak a transzvázé módszerrel vagy degorzsálással történő seprőtlenítés előtt.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Ruby

angol

OEM

(3)

»Portói« bor, amely megjelenésében vörös vagy mélyvörös színű. Olyan borok, amelyeknél a borkészítő igyekszik visszatartani a mélyvörös szín kialakulását és igyekszik fenntartani a fiatal bor gyümölcsösségét és erejét.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Dél-Afrika (8)

Solera

portugál

OEM

(3)

A szüret évével társított, »Madeira« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor, amely az állomány alapját jelenti, minden évben a készlet 10 %-át meg nem haladó mennyiséget palackoznak belőle, és ezt a mennyiséget egy másik minőségi borral pótolják. A megengedett hozzáadások száma legfeljebb 10, ezután az akkor meglévő teljes bormennyiséget azonnal palackozni kell.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Super reserva

portugál

OEM / OFJ

(4, 5)

Olyan minőségi pezsgő, illetve földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott pezsgő számára fenntartott kifejezés, amelyet 24–36 hónapig palackokban tárolnak a transzvázé módszerrel degorzsálással történő seprőtlenítés előtt.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Superior

portugál

OEM / OFJ

(1, 3)

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott bornak fenntartott kifejezés, a bor üvegpalackokban van kiszerelve, jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik, a tényleges alkoholtartalma legalább 1 térfogatszázalékkal magasabb, mint a törvény által rögzített minimum, és szerepel egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Földrajzi jelzéssel vagy eredetmegjelöléssel ellátott likőrbor, üvegpalackokba kiszerelve, nem lehet öt évnél hamarabb forgalmazni, szerepelnie kell egy meghatározott nyilvántartásban.

[Portaria no 924/2004, de 27.6.2004]

Tawny

angol

OEM

(3)

Vörös »portói« bor, amely minimum hét éven keresztül fa tárolóedényben állt. Több különböző borból nyerik, amelyeket különböző hosszúságú ideig hordókban vagy erjesztőkádakban érleltek. A korral a borok színe lassan homokszínűvé (tawny), közepes homokszínűvé (medium tawny) vagy világos homokszínűvé (light tawny) alakul, aszalt gyümölcsök és fa illatával; minél öregebb a bor, annál erősebbek ezek az aromák.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Dél-Afrika (8)

Vintage, amelyet kiegészíthet a»Late Bottle« (LBV) vagy a»Character«jelölés.

angol

OEM

(3)

»Portói« bor, kiváló érzékszervi tulajdonságokkal, egyetlen szüretből, a jóváhagyás idején vörös és nagy testű, finom aroma és íz, amelyet az Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto (a Douro és Porto területéről származó borok intézete) a jelölés használatának jóváhagyásával ismer el. A »Late Bottled Vintage« vagy »LBV« név alkalmazása a szüret után következő negyedik évben kezdődik, és az utolsó palackozást a szüret utáni hatodik év december 31-ig lehet kivitelezni.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vintage

angol

OEM

(3)

»Portói« bor, kiváló érzékszervi tulajdonságokkal, egyetlen szüretből, a jóváhagyás idején vörös és nagy testű, nagyon finom illatú és ízű, amelyet az Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto (a Douro és Porto területéről származó borok intézete) a jelölés és a megfelelő dátum használatának jóváhagyásával ismer el. A »Vintage« név használata a szüret után következő második évben kezdődik, és az utolsó palackozást a szüret utáni harmadik év július 30-ig lehet kivitelezni. Csak a szüret utáni második év május 1-jétől kezdődhet az értékesítése.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Dél-Afrika (8)

ROMÁNIA

Rezervă

román

OEM / OFJ

(1)

Olyan bor, amely legalább hat hónapon keresztül tölgyfából készült hordóban érik, majd legalább hat hónapig palackokban érlelődik tovább.

Vin de vinotecă

román

OEM

(1, 15, 16)

Olyan bor, amely legalább egy éven keresztül tölgyfából készült hordóban érik, majd legalább négy évig palackokban érlelődik tovább.

Vin tânăr

román

OEM / OFJ

(1)

A jóváhagyás évének végén forgalmazott bor.

SZLOVÁKIA

Mladé víno

szlovák

OEM

(1)

Olyan bor, amelyet annak a naptári évnek a vége előtt le kell palackozni, amelyikben a bor előállítására felhasznált szőlőt szüretelték. A bor forgalomba hozatala ugyanazon szüreti év novemberének első hétfőjétől lehetséges.

Archívne víno

szlovák

OEM

(1)

A bor készítésére felhasznált szőlő szüretétől számítva legalább három éven keresztül érlelt bor.

Panenská úroda

szlovák

OEM

(1)

A bor készítésére használt szőlő a szőlőültetvény első szüretéből származott. Az első szüret az ültetéstől számított harmadik, legkésőbb negyedik évben történik.

SZLOVÉNIA

Mlado vino

szlovén

OFJ / OEM

(1)

Olyan bor, amely leghamarabb a szüret után 30 nappal kerül piacra és csak január 31-ig forgalmazható.

---

(1)  OEM (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy OFJ (oltalom alatt álló földrajzi jelzés), amelyet kiegészít az 1234/2007/EK rendelet XIb. mellékletében említett, szőlőből készült termékek kategóriáinak megnevezése.

1

(2)  A dőlt betűvel szedett szavak csak informatív vagy magyarázó célúak, esetleg mindkettő, és az ezen rendelet 3. cikkében foglalt rendelkezések nem terjednek ki rájuk. Mivel ezek csak tájékoztató jellegűek, ezért semmilyen körülmények között nem helyettesíthetik a vonatkozó nemzeti jogszabályokat.”

2

(3)  A »Qualitätswein mit Prädikat« kifejezés használata a 2010. december 31-én lejáró átmeneti időszakra engedélyezett.

3

(4)  A »Sekt«, a »Likörwein« és a »Perlwein« kifejezésre semmiféle oltalmat nem igényelnek.

4

(5)  A »sekt« kifejezésre semmiféle oltalmat nem igényelnek.

5

(6)  A »sekt« kifejezésre semmiféle oltalmat nem igényelnek.

6

(7)  A »Riesling« és »Sekt« kifejezésekre semmiféle oltalmat nem igényelnek.

7

(8)  A »Ruby«, a »Tawny« és a »Vintage« kifejezést a dél-afrikai »CAPE« földrajzi jelzéssel együtt használják.

8

---

II. MELLÉKLET

„XV. MELLÉKLET

A BOROK CÍMKÉIN FELTÜNTETHETŐ BORSZŐLŐFAJTANEVEK ÉS SZINONIMÁIK

(*)   JELMAGYARÁZAT:

| — | dőlt betűvel szedett adatok: | hivatkozás a borszőlőfajta szinonimájára |
| --- | --- | --- |
| — | »°« | nincs szinonima |
| — | félkövér betűvel szedett adatok: | 3. oszlop: a borszőlőfajta neve
  4. oszlop: az ország(ok), ahol a név megfelel egy fajtának, és hivatkozás a fajtára |
| — | nem félkövér betűvel szedett adatok: | 3. oszlop: valamely szőlőfajta nevének szinonimája
  4. oszlop: valamely szőlőfajta nevének szinonimáját használó ország megnevezése |

—

dőlt betűvel szedett adatok:

hivatkozás a borszőlőfajta szinonimájára

—

»°«

nincs szinonima

—

félkövér betűvel szedett adatok:

3. oszlop: a borszőlőfajta neve

4. oszlop: az ország(ok), ahol a név megfelel egy fajtának, és hivatkozás a fajtára

—

nem félkövér betűvel szedett adatok:

3. oszlop: valamely szőlőfajta nevének szinonimája

4. oszlop: valamely szőlőfajta nevének szinonimáját használó ország megnevezése

A. RÉSZ:   A 62. cikk (3) bekezdésével összhangban a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek és szinonimáik jegyzéke

| | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve | A fajtanév vagy annak szinonimái | A fajtanév vagy valamely szinonimája használatára jogosult országok (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Olaszország° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Görögország°, Olaszország°, Portugália°, Algéria°, Tunézia°, Egyesült Államok°, Ciprus°, Dél-Afrika

  Megjegyzés: Az »Alicante« név önmagában nem használható bor megnevezésére. |
| 3 | Alicante Branco | Portugália° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Franciaország°, Szerbia és Montenegró (6) |
| 5 | Alicante | Olaszország° |
| 6 | Alikant Buse | Szerbia és Montenegró (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Olaszország |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Románia |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Spanyolország° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (13-20-30), Ausztria (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Olaszország (20-30), Svájc |
| 11 | Blauer Burgunder | Ausztria (10-13), Szerbia és Montenegró (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Németország (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Németország (30), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-20-30), Ausztria (10-11), Bulgária (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Románia (309), Olaszország (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Románia (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Szerbia és Montenegró (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Horvátország° |
| 17 | Burgundac crni | Szerbia és Montenegró (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Horvátország°, Szerbia és Montenegró° |
| 19 | Burgundec bel | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság° |
| 20 | Burgundec crn | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság° |
| 22 | Early Burgundy | Egyesült Államok° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Magyarország (31) |
| 24 | Frühburgunder | Németország (12), Hollandia° |
| 25 | Grauburgunder | Németország, Bulgária, Magyarország°, Románia (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Románia (25), Németország, Ausztria |
| 27 | Grossburgunder | Románia (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Magyarország (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Magyarország° |
| 30 | Spätburgunder | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-13-20), Szerbia és Montenegró (11-17), Bulgária (13), Kanada (10-13), Chile, Magyarország (29), Moldova°, Románia (13), Olaszország (10-13), Egyesült Királyság, Németország (13) |
| 31 | Weißburgunder | Dél-Afrika (33), Kanada, Chile (32), Magyarország (23), Németország (32, 33), Ausztria (32), Egyesült Királyság°, Olaszország |
| 32 | Weißer Burgunder | Németország (31, 33), Ausztria (31), Chile (31), Szlovénia, Olaszország |
| 33 | Weissburgunder | Dél-Afrika (31), Németország (31, 32), Egyesült Királyság, Olaszország, Svájc |
| 34 | Weisser Burgunder | Szerbia és Montenegró (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Olaszország |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Románia |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Cseh Köztársaság (39), Ausztria°, Németország, Szlovénia (Modra frankinja, Frankinja), Magyarország, Románia (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Románia |
| 39 | Frankovka | Cseh Köztársaság (37), Szlovákia (40), Románia (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Szlovákia (39) |
| 41 | Kékfrankos | Magyarország, Románia (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Olaszország |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugália° |
| 44 | Мелник (BU)

  Melnik | Мелник


  Melnik | Bulgária |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Olaszország° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Cseh Köztársaság° |
| 47 | Moravia dulce | Spanyolország° |
| 48 | Moravia agria | Spanyolország° |
| 49 | Muškat moravský | Cseh Köztársaság°, Szlovákia |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Románia |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Olaszország° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentína° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Olaszország |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Franciaország |

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve

A fajtanév vagy annak szinonimái

A fajtanév vagy valamely szinonimája használatára jogosult országok (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Olaszország°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Görögország°, Olaszország°, Portugália°, Algéria°, Tunézia°, Egyesült Államok°, Ciprus°, Dél-Afrika

Megjegyzés: Az »Alicante« név önmagában nem használható bor megnevezésére.

3

Alicante Branco

Portugália°

4

Alicante Henri Bouschet

Franciaország°, Szerbia és Montenegró (6)

5

Alicante

Olaszország°

6

Alikant Buse

Szerbia és Montenegró (4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Olaszország

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Románia

9

Borba (PT)

Borba

Spanyolország°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (13-20-30), Ausztria (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Olaszország (20-30), Svájc

11

Blauer Burgunder

Ausztria (10-13), Szerbia és Montenegró (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Németország (24)

13

Blauer Spätburgunder

Németország (30), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-20-30), Ausztria (10-11), Bulgária (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Románia (309), Olaszország (10-30)

14

Burgund Mare

Románia (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Szerbia és Montenegró (34)

16

Burgundac Crni

Horvátország°

17

Burgundac crni

Szerbia és Montenegró (11-30)

18

Burgundac sivi

Horvátország°, Szerbia és Montenegró°

19

Burgundec bel

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság°

20

Burgundec crn

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-13-30)

21

Burgundec siv

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság°

22

Early Burgundy

Egyesült Államok°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Magyarország (31)

24

Frühburgunder

Németország (12), Hollandia°

25

Grauburgunder

Németország, Bulgária, Magyarország°, Románia (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Románia (25), Németország, Ausztria

27

Grossburgunder

Románia (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Magyarország (30)

29

Nagyburgundi

Magyarország°

30

Spätburgunder

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10-13-20), Szerbia és Montenegró (11-17), Bulgária (13), Kanada (10-13), Chile, Magyarország (29), Moldova°, Románia (13), Olaszország (10-13), Egyesült Királyság, Németország (13)

31

Weißburgunder

Dél-Afrika (33), Kanada, Chile (32), Magyarország (23), Németország (32, 33), Ausztria (32), Egyesült Királyság°, Olaszország

32

Weißer Burgunder

Németország (31, 33), Ausztria (31), Chile (31), Szlovénia, Olaszország

33

Weissburgunder

Dél-Afrika (31), Németország (31, 32), Egyesült Királyság, Olaszország, Svájc

34

Weisser Burgunder

Szerbia és Montenegró (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Olaszország

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Románia

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Cseh Köztársaság (39), Ausztria°, Németország, Szlovénia (Modra frankinja, Frankinja), Magyarország, Románia (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Románia

39

Frankovka

Cseh Köztársaság (37), Szlovákia (40), Románia (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Szlovákia (39)

41

Kékfrankos

Magyarország, Románia (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Olaszország

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugália°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulgária

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Olaszország°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Cseh Köztársaság°

47

Moravia dulce

Spanyolország°

48

Moravia agria

Spanyolország°

49

Muškat moravský

Cseh Köztársaság°, Szlovákia

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Románia

51

Porto (PT)

Portoghese

Olaszország°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentína°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Olaszország

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Franciaország

B. RÉSZ:   A 62. cikk (4) bekezdésével összhangban a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek és szinonimáik jegyzéke

| | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve | A fajtanév vagy annak szinonimái | A fajtanév vagy valamely szinonimája használatára jogosult országok (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Görögország°, Ciprus° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Olaszország, Görögország, Málta, Egyesült Államok |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Olaszország° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Olaszország, Ausztrália |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Olaszország° |
| 7 | Barbera | Dél-Afrika°, Argentína°, Ausztrália°, Horvátország°, Mexikó°, Szlovénia°, Uruguay°, Egyesült Államok°, Görögország°, Olaszország°, Málta° |
| 8 | Barbera Sarda | Olaszország° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Olaszország° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Olaszország, Ausztrália |
| 11 | Etyek-Budai (HU) | Budai | Magyarország° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Olaszország, Ausztrália |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Magyarország |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Szlovákia |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Olaszország |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Olaszország° |
| 18 | Korinthiaki | Görögország° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Olaszország, Ausztrália |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Olaszország, Ausztrália |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sárfehér | Magyarország |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Olaszország, Ausztrália |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Olaszország |
| 27 | Lambrusco | Olaszország, Ausztrália (2), Egyesült Államok |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Olaszország |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Olaszország, Ausztrália |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Olaszország |
| 35 | Pikolit | Szlovénia |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Olaszország, Ausztrália |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Magyarország (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Szerbia és Montenegró (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Szerbia és Montenegró (39-43-46), Szlovénia° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulgária°, Ausztria, Németország (43), Magyarország (38), Cseh Köztársaság (49), Olaszország (43), Görögország, Portugália, Szlovénia |
| 42 | Rhine Riesling | Dél-Afrika°, Ausztrália°, Chile (44), Moldova°, Új-Zéland°, Ciprus, Magyarország° |
| 43 | Riesling renano | Németország (41), Szerbia és Montenegró (39-40-46), Olaszország (41) |
| 44 | Riesling Renano | Chile (42), Málta° |
| 45 | Radgonska ranina | Szlovénia |
| 46 | Rizling rajnski | Szerbia és Montenegró (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság°, Horvátország° |
| 48 | Rizling rýnsky | Szlovákia° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Cseh Köztársaság (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Olaszország, Ausztrália |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Szlovénia |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Olaszország° |
| 55 | Verdeca | Olaszország |
| 56 | Verdese | Olaszország° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Olaszország, Ausztrália |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Olaszország, Ausztrália |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Olaszország, Ausztrália |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Magyarország |

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve

A fajtanév vagy annak szinonimái

A fajtanév vagy valamely szinonimája használatára jogosult országok (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Görögország°, Ciprus°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Olaszország, Görögország, Málta, Egyesült Államok

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Olaszország°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Olaszország, Ausztrália

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Olaszország°

7

Barbera

Dél-Afrika°, Argentína°, Ausztrália°, Horvátország°, Mexikó°, Szlovénia°, Uruguay°, Egyesült Államok°, Görögország°, Olaszország°, Málta°

8

Barbera Sarda

Olaszország°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Olaszország°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Olaszország, Ausztrália

11

Etyek-Budai (HU)

Budai

Magyarország°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Olaszország, Ausztrália

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Magyarország

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Szlovákia

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Olaszország

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Olaszország°

18

Korinthiaki

Görögország°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Olaszország, Ausztrália

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Olaszország, Ausztrália

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sárfehér

Magyarország

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Olaszország, Ausztrália

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Olaszország

27

Lambrusco

Olaszország, Ausztrália (2), Egyesült Államok

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Olaszország

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Olaszország, Ausztrália

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Olaszország

35

Pikolit

Szlovénia

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Olaszország, Ausztrália

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Magyarország (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Szerbia és Montenegró (40-41-46)

40

Renski rizling

Szerbia és Montenegró (39-43-46), Szlovénia° (45)

41

Rheinriesling

Bulgária°, Ausztria, Németország (43), Magyarország (38), Cseh Köztársaság (49), Olaszország (43), Görögország, Portugália, Szlovénia

42

Rhine Riesling

Dél-Afrika°, Ausztrália°, Chile (44), Moldova°, Új-Zéland°, Ciprus, Magyarország°

43

Riesling renano

Németország (41), Szerbia és Montenegró (39-40-46), Olaszország (41)

44

Riesling Renano

Chile (42), Málta°

45

Radgonska ranina

Szlovénia

46

Rizling rajnski

Szerbia és Montenegró (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság°, Horvátország°

48

Rizling rýnsky

Szlovákia°

49

Ryzlink rýnský

Cseh Köztársaság (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Olaszország, Ausztrália

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Szlovénia

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Olaszország, Ausztrália, Egyesült Államok

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Olaszország°

55

Verdeca

Olaszország

56

Verdese

Olaszország°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Olaszország, Ausztrália

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Olaszország, Ausztrália

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Olaszország, Ausztrália

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Magyarország

---

(1)  Az érintett államok esetében az e mellékletben meghatározott eltérések kizárólag olyan oltalam alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében lehetségesek, amelyeket a szóban forgó fajtákból készítettek.

1

(2)  Az Európai Közösség és Ausztrália közötti borkereskedelemről szóló 2008. december 1-jei megállapodás 22. cikkének (4) bekezdésében említett rendelkezésekkel összhangban engedélyezett használat (HL L 28., 2009.1.30., 3. o.).”

2

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/60

---

A BIZOTTSÁG 402/2010/EU RENDELETE

(2010. május 10.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pintadeau de la Drôme [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét a „Pintadeau de la Drôme” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét a „Pintadeau de la Drôme” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 222., 2009.9.15., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.1. osztály.   Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

FRANCIAORSZÁG

Pintadeau de la Drôme (OFJ)

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/62

---

A BIZOTTSÁG 403/2010/EU RENDELETE

(2010. május 10.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Tarta de Santiago [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Spanyolország kérelmét a „Tarta de Santiago” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Spanyolország kérelmét a „Tarta de Santiago” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 223., 2009.9.16., 23. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 510/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek:

2.4. osztály.   Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

SPANYOLORSZÁG

Tarta de Santiago (OFJ)

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/64

---

A BIZOTTSÁG 404/2010/EU RENDELETE

(2010. május 10.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | A Bizottság 2009. augusztus 13-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette egy dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó egyes alumíniumkerekek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2009. augusztus 13-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette egy dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó egyes alumíniumkerekek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által olyan gyártók nevében 2009. június 30-án benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által olyan gyártók nevében 2009. június 30-án benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a panaszban említett uniós gyártókat, további ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és az ismert érintett szövetségeket, továbbá Kína képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a panaszban említett uniós gyártókat, további ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és az ismert érintett szövetségeket, továbbá Kína képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (4) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Tekintettel Kína exportáló gyártóinak és a az uniós importőröknek és gyártóknak a nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár mértékének megállapítása érdekében mintavételre kerül sor. Valamennyi exportáló gyártó, importőr és uniós gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel Kína exportáló gyártóinak és a az uniós importőröknek és gyártóknak a nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár mértékének megállapítása érdekében mintavételre kerül sor. Valamennyi exportáló gyártó, importőr és uniós gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.

| (6) | Összesen 36 kapcsolatban álló vállalat vagy vállalatcsoport (a továbbiakban: vállalatcsoport) jelentkezett, és adta meg a kért tájékoztatást az előírt határidőn belül. E 36 vállalat vagy vállalatcsoport a vizsgálati időszakban az érintett termék gyártásával és/vagy az európai uniós piacra történő exportálásával foglalkozott, és kifejezte szándékát a mintában való részvételre. Ezeket együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minta kiválasztásakor. A kínai együttműködés mértéke, vagyis a kínai együttműködő vállalatok EU-ba irányuló exportjának a mértéke az EU-ba irányuló valamennyi kínai exporthoz viszonyítva több mint 90 % volt. |
| --- | --- |

(6)

Összesen 36 kapcsolatban álló vállalat vagy vállalatcsoport (a továbbiakban: vállalatcsoport) jelentkezett, és adta meg a kért tájékoztatást az előírt határidőn belül. E 36 vállalat vagy vállalatcsoport a vizsgálati időszakban az érintett termék gyártásával és/vagy az európai uniós piacra történő exportálásával foglalkozott, és kifejezte szándékát a mintában való részvételre. Ezeket együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minta kiválasztásakor. A kínai együttműködés mértéke, vagyis a kínai együttműködő vállalatok EU-ba irányuló exportjának a mértéke az EU-ba irányuló valamennyi kínai exporthoz viszonyítva több mint 90 % volt.

| (7) | Az érintett felekkel az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott konzultációt követően a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta egy mintát az export legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló határidőn belül ésszerűen vizsgálható, figyelembe véve egyúttal az együttműködő vállalatok vagy vállalatcsoportok földrajzi megoszlását is. A kiválasztott mintát négy vállalat(csoport) alkotja, amelyek a 36 együttműködő vállalat vagy vállalatcsoport EU-ba irányuló exportjának 47 %-át képviselik, a Kínából az EU-ba irányuló exportnak pedig kb. 43 %-át. A kínai hatóságok és a kínai Kereskedelmi Kamara egyetértett a Bizottság mintaválasztásában, azonban kérték, hogy a mintában legalább két további vállalat(csoport) is szerepeljen. Figyelembe véve azonban, hogy az eredeti választás szerinti minta 4 vállalatcsoporthoz tartozó, összesen 20 vállalatból áll, úgy határoztak, hogy további vállalat vagy vállalatcsoport nem vonható be, hiszen a megszabott határidőn belül a vizsgálatokat így nem lehetne lezárni. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett felekkel az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott konzultációt követően a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta egy mintát az export legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló határidőn belül ésszerűen vizsgálható, figyelembe véve egyúttal az együttműködő vállalatok vagy vállalatcsoportok földrajzi megoszlását is. A kiválasztott mintát négy vállalat(csoport) alkotja, amelyek a 36 együttműködő vállalat vagy vállalatcsoport EU-ba irányuló exportjának 47 %-át képviselik, a Kínából az EU-ba irányuló exportnak pedig kb. 43 %-át. A kínai hatóságok és a kínai Kereskedelmi Kamara egyetértett a Bizottság mintaválasztásában, azonban kérték, hogy a mintában legalább két további vállalat(csoport) is szerepeljen. Figyelembe véve azonban, hogy az eredeti választás szerinti minta 4 vállalatcsoporthoz tartozó, összesen 20 vállalatból áll, úgy határoztak, hogy további vállalat vagy vállalatcsoport nem vonható be, hiszen a megszabott határidőn belül a vizsgálatokat így nem lehetne lezárni.

| (8) | Öt olyan kínai exportáló gyártó, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért, és a megadott határidőn belül átadta a szükséges információkat, figyelemmel az alaprendelet 9. cikke (6) és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazására. Azonban tekintettel a minta méretére, melyben 4 olyan vállalatcsoport szerepelt, ahol sok vállalat érintett, a Bizottság alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban arra a megállapításra jutott, hogy a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók számára egyedi vizsgálat nem biztosítható, mivel ez indokolatlan terhekkel járna, és a vizsgálat kellő időben történő befejezését nem tenné lehetővé. |
| --- | --- |

(8)

Öt olyan kínai exportáló gyártó, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért, és a megadott határidőn belül átadta a szükséges információkat, figyelemmel az alaprendelet 9. cikke (6) és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazására. Azonban tekintettel a minta méretére, melyben 4 olyan vállalatcsoport szerepelt, ahol sok vállalat érintett, a Bizottság alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban arra a megállapításra jutott, hogy a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók számára egyedi vizsgálat nem biztosítható, mivel ez indokolatlan terhekkel járna, és a vizsgálat kellő időben történő befejezését nem tenné lehetővé.

| (9) | Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók saját belátásuk szerint piacgazdasági elbánást vagy egyedi vizsgálatot kérhessenek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a Bizottság kérelmezési nyomtatványt küldött azon kínai exportáló gyártók számára, amelyek ilyen kérelemmel éltek, továbbá a kínai hatóságoknak. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók saját belátásuk szerint piacgazdasági elbánást vagy egyedi vizsgálatot kérhessenek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a Bizottság kérelmezési nyomtatványt küldött azon kínai exportáló gyártók számára, amelyek ilyen kérelemmel éltek, továbbá a kínai hatóságoknak.

| (10) | Az eljárás megindításáról szóló értesítést 40 uniós alumíniumkerék-gyártónak küldték meg. 17 válasz érkezett. A mintába 5 vállalatcsoport került be, mivel megállapítást nyert, hogy ezek a teljes uniós gyártást reprezentálják az uniós értékesítési volumen és gyártás (több mint 75 %), továbbá a földrajzi lefedettség és a tevékenységi kör tekintetében, ideértve az eredeti és az úgynevezett utángyártott termékek értékesítését is, további részletekért lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket. Habár a mintavétellel érintett uniós gyártók értékesítéseinek piaca jobbára az eredeti szegmens volt, 2 kiválasztott gyártó emellett az utángyártott szegmensnek is szállít. A mintába a panaszosokon kívüli vállalatok is bekerültek. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás megindításáról szóló értesítést 40 uniós alumíniumkerék-gyártónak küldték meg. 17 válasz érkezett. A mintába 5 vállalatcsoport került be, mivel megállapítást nyert, hogy ezek a teljes uniós gyártást reprezentálják az uniós értékesítési volumen és gyártás (több mint 75 %), továbbá a földrajzi lefedettség és a tevékenységi kör tekintetében, ideértve az eredeti és az úgynevezett utángyártott termékek értékesítését is, további részletekért lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket. Habár a mintavétellel érintett uniós gyártók értékesítéseinek piaca jobbára az eredeti szegmens volt, 2 kiválasztott gyártó emellett az utángyártott szegmensnek is szállít. A mintába a panaszosokon kívüli vállalatok is bekerültek.

| (11) | A vizsgálat során a felek további érveket nyújtottak be az eredeti és az utángyártott szegmens közötti állítólagos különbségeket illetően. További fontos információk beszerzése érdekében úgy határoztak, hogy a mintát egy, az utángyártott szegmensben tevékenykedő (fontosabb) gyártóra is kiterjesztik. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat során a felek további érveket nyújtottak be az eredeti és az utángyártott szegmens közötti állítólagos különbségeket illetően. További fontos információk beszerzése érdekében úgy határoztak, hogy a mintát egy, az utángyártott szegmensben tevékenykedő (fontosabb) gyártóra is kiterjesztik.

| (12) | A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik vagy versenytársaik retorziójától. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a retorzió lehetősége valós, ezért beleegyezett a nevek bizalmas kezelésébe. Az eljárás megindítását követően valamennyi együttműködő vállalat beleegyezett abba, hogy nevüket mint együttműködő vállalatokét közzétegyék, adott esetben azonban elzárkóztak attól, hogy ugyanez panaszosi mivoltukban is megtörténjen. |
| --- | --- |

(12)

A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik vagy versenytársaik retorziójától. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a retorzió lehetősége valós, ezért beleegyezett a nevek bizalmas kezelésébe. Az eljárás megindítását követően valamennyi együttműködő vállalat beleegyezett abba, hogy nevüket mint együttműködő vállalatokét közzétegyék, adott esetben azonban elzárkóztak attól, hogy ugyanez panaszosi mivoltukban is megtörténjen.

| (13) | Az eljárás megindításáról szóló értesítést kb. az alumíniumkerekek kb. 80 importőrének és importőr/felhasználójának küldték meg. 40 válasz érkezett a Kína teljes importjának kb. egyharmadát képviselő vállalatoktól. 12 ilyen válasz importőröktől érkezett, a többi pedig importáló felhasználóktól. 7 vállalat került be a mintába (5 importőr és 2 importáló felhasználó). |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás megindításáról szóló értesítést kb. az alumíniumkerekek kb. 80 importőrének és importőr/felhasználójának küldték meg. 40 válasz érkezett a Kína teljes importjának kb. egyharmadát képviselő vállalatoktól. 12 ilyen válasz importőröktől érkezett, a többi pedig importáló felhasználóktól. 7 vállalat került be a mintába (5 importőr és 2 importáló felhasználó).

| (14) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott 6 uniós gyártónak, a Kína tekintetében kiválasztott exportáló gyártóknak, továbbá azoknak, akik egyedi elbánást kértek, és a mintavételre kiválasztott 7 importőrnek. Emellett kérdőíveket küldtek a felhasználók és az együttműködő további gyártók számára. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott 6 uniós gyártónak, a Kína tekintetében kiválasztott exportáló gyártóknak, továbbá azoknak, akik egyedi elbánást kértek, és a mintavételre kiválasztott 7 importőrnek. Emellett kérdőíveket küldtek a felhasználók és az együttműködő további gyártók számára.

| (15) | A kérdőívekre 4, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló gyártó, továbbá 5 olyan kínai exportáló gyártó válaszolt, akik az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi elbánást kértek. Emellett válasz érkezett 6 mintavételre kiválasztott uniós gyártótól, 3 olyan importőrtől, amely nem állt kapcsolatban exportáló gyártóval, 9 további uniós gyártótól és 13 felhasználótól. Beadvány érkezett a kínai Kereskedelmi Kamarától és két felhasználói szövetségtől. |
| --- | --- |

(15)

A kérdőívekre 4, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló gyártó, továbbá 5 olyan kínai exportáló gyártó válaszolt, akik az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi elbánást kértek. Emellett válasz érkezett 6 mintavételre kiválasztott uniós gyártótól, 3 olyan importőrtől, amely nem állt kapcsolatban exportáló gyártóval, 9 további uniós gyártótól és 13 felhasználótól. Beadvány érkezett a kínai Kereskedelmi Kamarától és két felhasználói szövetségtől.

| (16) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:






  a) | Uniós gyártók






  — | Borbet csoport:
  Borbet Solingen GmbH – Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:

a)

Uniós gyártók

—

Borbet csoport:

Borbet Solingen GmbH – Németország

| — | Heyes Lemmerz csoport:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Cseh Köztársaság |
| --- | --- | --- |

—

Heyes Lemmerz csoport:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Cseh Köztársaság

| — | Heyes Lemmerz Olaszország Holding s.r.l. – Olaszország |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Olaszország Holding s.r.l. – Olaszország

| — | Ronal csoport:






  — | Ronal AG – Svájc |
| --- | --- | --- |

—

Ronal csoport:

—

Ronal AG – Svájc

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Lengyelország |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Lengyelország

| — | Speedline s.r.l. – Olaszország |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Olaszország

| — | Mapsa S. Coop. L. – Spanyolország |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Spanyolország

| — | AEZ - Németország |
| --- | --- |

—

AEZ - Németország

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Franciaország |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Franciaország

| b) | Exportáló gyártók és ezekkel kapcsolatban álló vállalatok Kínában






  — | Baoding Lizhong Wheels Manufacturing Co.Ltd. (Paoting) |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló gyártók és ezekkel kapcsolatban álló vállalatok Kínában

—

Baoding Lizhong Wheels Manufacturing Co.Ltd. (Paoting)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Vanfeng). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Vanfeng).

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| c) | Kapcsolatban álló vállalatok az Unióban






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Németország) |
| --- | --- | --- |

c)

Kapcsolatban álló vállalatok az Unióban

—

OZ Deutschland, Biberbach (Németország)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Olaszország) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Olaszország)

| d) | Kapcsolatban álló vállalatok Szingapúrban






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

d)

Kapcsolatban álló vállalatok Szingapúrban

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| e) | Felhasználók






  — | Renault – Franciaország |
| --- | --- | --- |

e)

Felhasználók

—

Renault – Franciaország

| — | BMW – Németország |
| --- | --- |

—

BMW – Németország

| (17) | Annak érdekében, hogy megállapítható legyen a rendes érték azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében nem adható piacgazdasági elbánás, a következő vállalatok telephelyén ellenőrzést végeztek a rendes érték megállapítására Törökországból mint analóg országból származó adatok alapján:






  f) | Törökországi gyártók






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy megállapítható legyen a rendes érték azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében nem adható piacgazdasági elbánás, a következő vállalatok telephelyén ellenőrzést végeztek a rendes érték megállapítására Törökországból mint analóg országból származó adatok alapján:

f)

Törökországi gyártók

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Vizsgálati időszak

| (18) | A dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(18)

A dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (19) | Az érintett termék a 8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartoznak. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék a 8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartoznak.

| (20) | Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredeti, másrészt pedig az úgynevezett utángyártott szegmens számára. Az eredeti szegmensben a személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében (kb. két évvel az új személygépjármű-modellek bevezetését megelőzően), és részt vesznek azon új kerekek fejlesztési eljárásában, amelyek majd a saját márkanevüket viselik. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök ugyanazokban a pályázatokban vesznek részt. Az utángyártott ágazatban az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben nagykereskedők, kiskereskedők, beállítással foglalkozó vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredeti, másrészt pedig az úgynevezett utángyártott szegmens számára. Az eredeti szegmensben a személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében (kb. két évvel az új személygépjármű-modellek bevezetését megelőzően), és részt vesznek azon új kerekek fejlesztési eljárásában, amelyek majd a saját márkanevüket viselik. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök ugyanazokban a pályázatokban vesznek részt. Az utángyártott ágazatban az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben nagykereskedők, kiskereskedők, beállítással foglalkozó vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik.

| (21) | Egy exportőr azt állította, hogy az eredeti szegmens számára gyártott alumíniumkerekeket ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, mivel ezek csak új gépjárműre szerelhetők fel, míg az utángyártott szegmens számára gyártott alumíniumkerekek rendeltetése az eredeti kerekek pótlása egy-egy gépjárműmodell teljes élettartamára. Az érv ellentmondást tartalmaz, mivel azt állítja, hogy az „utángyártott alumíniumkerekek” elvileg ugyanolyan módon szerelhetők be és ugyanolyan teljesítményt nyújtanak, mint az „eredeti alumíniumkerekek”. Tulajdonképp „utángyártott alumíniumkerekek” különféle gyártási eljárások útján állíthatók elő (3), különféle átmérővel, tömeggel, különféle utómunkákkal stb. Az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek közötti különbség kizárólag az eltérő értékesítési csatornákkal függ össze, melyek eredményeként a gépjárműipar részt vesz a kerék fejlesztési és tervezési folyamataiban. Azt is állították továbbá, hogy az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek árszabása eltér, az előző ugyanis a változó Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) ártól függ. A személygépjármű-gyártók valóban úgynevezett nulla bázisú árképletet alkalmaznak. Ez három elemből tevődik össze: (1) alumíniumár (változó, az LME-től függően), (2) hozzáadott értéket képviselő átalakítási költségek és (3) rögzített minőségi felár. Ez az árképzési módszer a személygépjármű-ipar szükségleteihez igazodik, azonban az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek költségtényezői megegyeznek. |
| --- | --- |

(21)

Egy exportőr azt állította, hogy az eredeti szegmens számára gyártott alumíniumkerekeket ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, mivel ezek csak új gépjárműre szerelhetők fel, míg az utángyártott szegmens számára gyártott alumíniumkerekek rendeltetése az eredeti kerekek pótlása egy-egy gépjárműmodell teljes élettartamára. Az érv ellentmondást tartalmaz, mivel azt állítja, hogy az „utángyártott alumíniumkerekek” elvileg ugyanolyan módon szerelhetők be és ugyanolyan teljesítményt nyújtanak, mint az „eredeti alumíniumkerekek”. Tulajdonképp „utángyártott alumíniumkerekek” különféle gyártási eljárások útján állíthatók elő (3), különféle átmérővel, tömeggel, különféle utómunkákkal stb. Az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek közötti különbség kizárólag az eltérő értékesítési csatornákkal függ össze, melyek eredményeként a gépjárműipar részt vesz a kerék fejlesztési és tervezési folyamataiban. Azt is állították továbbá, hogy az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek árszabása eltér, az előző ugyanis a változó Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) ártól függ. A személygépjármű-gyártók valóban úgynevezett nulla bázisú árképletet alkalmaznak. Ez három elemből tevődik össze: (1) alumíniumár (változó, az LME-től függően), (2) hozzáadott értéket képviselő átalakítási költségek és (3) rögzített minőségi felár. Ez az árképzési módszer a személygépjármű-ipar szükségleteihez igazodik, azonban az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek költségtényezői megegyeznek.

| (22) | Ebből következően bár az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek esetében eltérő az értékesítési csatorna, ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezért egyetlen, homogén terméknek tekinthetők. Emellett mindkét értékesítési csatornán jelentős mennyiségben értékesítenek és importálnak Kínából származó alumíniumkerekeket. E megállapítások tükrében ideiglenesen arra lehet következtetni, hogy nem ajánlatos az „eredeti alumíniumkereket” kizárni a vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(22)

Ebből következően bár az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek esetében eltérő az értékesítési csatorna, ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezért egyetlen, homogén terméknek tekinthetők. Emellett mindkét értékesítési csatornán jelentős mennyiségben értékesítenek és importálnak Kínából származó alumíniumkerekeket. E megállapítások tükrében ideiglenesen arra lehet következtetni, hogy nem ajánlatos az „eredeti alumíniumkereket” kizárni a vizsgálat hatálya alól.

| (23) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a go-kart kerekeket ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, a go-kartok ugyanis nem tartoznak a 8701–8705 KN-kód hatálya alá. Az érdekelt fél azonban nem tudta egyértelműen igazolni, hogy a go-kartok nem tartozhatnak az említett KN-kód hatálya alá, állítását ezért ideiglenesen elutasították. |
| --- | --- |

(23)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a go-kart kerekeket ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, a go-kartok ugyanis nem tartoznak a 8701–8705 KN-kód hatálya alá. Az érdekelt fél azonban nem tudta egyértelműen igazolni, hogy a go-kartok nem tartozhatnak az említett KN-kód hatálya alá, állítását ezért ideiglenesen elutasították.

| (24) | Ugyanez a fél állította, hogy a terepjárók kerekeit szintén ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, ugyanis ezek a kerekek alapvetően eltérnek a más gépjárművek számára gyártott kerekektől. Egyes terepjárók azonban a 8701–8705 KN-kód hatálya alá tartoznak, ezért kerekeik a vizsgálat hatálya alá esnek. Ebből adódóan ezt az állítást ideiglenesen elutasították. |
| --- | --- |

(24)

Ugyanez a fél állította, hogy a terepjárók kerekeit szintén ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, ugyanis ezek a kerekek alapvetően eltérnek a más gépjárművek számára gyártott kerekektől. Egyes terepjárók azonban a 8701–8705 KN-kód hatálya alá tartoznak, ezért kerekeik a vizsgálat hatálya alá esnek. Ebből adódóan ezt az állítást ideiglenesen elutasították.

2.   A hasonló termék

| (25) | Az érintett termék és a Kína, illetve az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített alumíniumkerék, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített alumíniumkerék esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették. |
| --- | --- |

(25)

Az érintett termék és a Kína, illetve az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített alumíniumkerék, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített alumíniumkerék esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.

C.   A DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik;

| — | a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| — | a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| — | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és |
| --- | --- |

—

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (27) | Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványra. |
| --- | --- |

(27)

Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványra.

| (28) | A Bizottság valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében megvizsgálta a szükségesnek ítélt információkat, és a kérdéses vállalatcsoportok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelemben benyújtott információkat. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében megvizsgálta a szükségesnek ítélt információkat, és a kérdéses vállalatcsoportok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelemben benyújtott információkat.

| (29) | A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a négy kínai vállalatcsoport egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a négy kínai vállalatcsoport egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt.

| (30) | Egyetlen, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyag (alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor. |
| --- | --- |

(30)

Egyetlen, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyag (alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor.

| (31) | Valóban valamennyi, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében megállapítható, hogy az alumíniumkerék-gyártáshoz használt alumíniumot nagyrészt a kínai belföldi piacon szerzik be, hosszú távú szerződések alapján. Az árakat a nyersalumínium kínai azonnali piacokon történő jegyzése plusz egy transzformációs díj (egy vállalat esetében pedig emellett a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE)) alapján szabják meg. E tekintetben fontos rámutatni, hogy az azonnali piacokon történő jegyzés párhuzamos az SHFE-n történő jegyzéssel. |
| --- | --- |

(31)

Valóban valamennyi, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében megállapítható, hogy az alumíniumkerék-gyártáshoz használt alumíniumot nagyrészt a kínai belföldi piacon szerzik be, hosszú távú szerződések alapján. Az árakat a nyersalumínium kínai azonnali piacokon történő jegyzése plusz egy transzformációs díj (egy vállalat esetében pedig emellett a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE)) alapján szabják meg. E tekintetben fontos rámutatni, hogy az azonnali piacokon történő jegyzés párhuzamos az SHFE-n történő jegyzéssel.

| (32) | E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai állam alapvető szereppel bír a nyersalumínium árának megállapításában, és különféle eszközökkel folyamatosan beavatkozik a piac működésébe. |
| --- | --- |

(32)

E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai állam alapvető szereppel bír a nyersalumínium árának megállapításában, és különféle eszközökkel folyamatosan beavatkozik a piac működésébe.

| (33) | Először is az exportra szánt nyersalumíniumra 17 % héa vonatkozik (míg a késztermékexportra vonatkozó héa-t visszatérítik) + 15 % exportadó. |
| --- | --- |

(33)

Először is az exportra szánt nyersalumíniumra 17 % héa vonatkozik (míg a késztermékexportra vonatkozó héa-t visszatérítik) + 15 % exportadó.

| (34) | Másodszor az állam beavatkozik a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba. Ez a tőzsde Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok előtt nyitva álló, zártkörű tőzsde. Az állam a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként, az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján. Emellett az állam napi árplafonokat szab meg az SHFE szabályai útján, amelyeket az állami szabályozó, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor az állam beavatkozik a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba. Ez a tőzsde Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok előtt nyitva álló, zártkörű tőzsde. Az állam a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként, az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján. Emellett az állam napi árplafonokat szab meg az SHFE szabályai útján, amelyeket az állami szabályozó, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.

| (35) | Az állami beavatkozás további példája a kínai kormány által a gazdasági válság hatásainak korlátozása céljából nemrég bevezetett ösztönzőcsomag. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén olyan rendszert vezetett be, amelynek célja alumínium kohókból történő vásárlása, működésük támogatásának céljából, mivel a globális pénzügyi válság visszafogta a keresletet. Az említett államilag támogatott vásárlások a belföldi piac készletének nagy részére kiterjedtek, és ezzel az árak 2009 első felében emelkedtek. |
| --- | --- |

(35)

Az állami beavatkozás további példája a kínai kormány által a gazdasági válság hatásainak korlátozása céljából nemrég bevezetett ösztönzőcsomag. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén olyan rendszert vezetett be, amelynek célja alumínium kohókból történő vásárlása, működésük támogatásának céljából, mivel a globális pénzügyi válság visszafogta a keresletet. Az említett államilag támogatott vásárlások a belföldi piac készletének nagy részére kiterjedtek, és ezzel az árak 2009 első felében emelkedtek.

| (36) | Ezt a nyersanyagokkal kapcsolatosan a vállalatok által hozott döntésekre vonatkozó állami beavatkozás mögöttes tényezőjének tekintették. A jelenlegi kínai rendszer, mely szerint magasak az exportvámok, és nincs héa-visszatérítés a nyersalumínium és más nyersanyagok exportja esetében, továbbá nincs exportadó és héa-visszatérítés a downstream termék exportja esetében és az állam beavatkozik az SHFE árainak megállapításába, tulajdonképpen olyan helyzetet eredményezett, hogy a kínai alumíniumárak továbbra is állami beavatkozás útján kerülnek megállapításra. Ennek eredményeként az LME árai korábban jelentősen eltértek a kínai piacon érvényes áraktól (4). Az LME árai 2005 közepe és 2008 vége között jelentősen meghaladták a kínai piacok árait, és ez is jelezte, hogy a kínai piacok és a világ többi részének piaca között érdemben nem volt arbitrázs. |
| --- | --- |

(36)

Ezt a nyersanyagokkal kapcsolatosan a vállalatok által hozott döntésekre vonatkozó állami beavatkozás mögöttes tényezőjének tekintették. A jelenlegi kínai rendszer, mely szerint magasak az exportvámok, és nincs héa-visszatérítés a nyersalumínium és más nyersanyagok exportja esetében, továbbá nincs exportadó és héa-visszatérítés a downstream termék exportja esetében és az állam beavatkozik az SHFE árainak megállapításába, tulajdonképpen olyan helyzetet eredményezett, hogy a kínai alumíniumárak továbbra is állami beavatkozás útján kerülnek megállapításra. Ennek eredményeként az LME árai korábban jelentősen eltértek a kínai piacon érvényes áraktól (4). Az LME árai 2005 közepe és 2008 vége között jelentősen meghaladták a kínai piacok árait, és ez is jelezte, hogy a kínai piacok és a világ többi részének piaca között érdemben nem volt arbitrázs.

| (37) | Ilyen módon a kínai nyersalumínium-árak állam által előidézett többszörös torzulása kihat a kínai alumíniumkerék-gyártók döntéseire a nyersanyagbeszerzés során. Ráadásul ezen gyártók számára a torzulás előnyös, mivel szokásosan a kínai piacon, helyi szállítóktól vásárolnak, alapvetően kínai azonnali piacok árai (vagy SHFE-árak) alapján, azonban bizonyos mennyiségeket LME-árakon is vásárolhatnak, ha a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak. |
| --- | --- |

(37)

Ilyen módon a kínai nyersalumínium-árak állam által előidézett többszörös torzulása kihat a kínai alumíniumkerék-gyártók döntéseire a nyersanyagbeszerzés során. Ráadásul ezen gyártók számára a torzulás előnyös, mivel szokásosan a kínai piacon, helyi szállítóktól vásárolnak, alapvetően kínai azonnali piacok árai (vagy SHFE-árak) alapján, azonban bizonyos mennyiségeket LME-árakon is vásárolhatnak, ha a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak.

| (38) | Emellett a fenti általános helyzeten túlmenően három további vállalatcsoport nem tett eleget az 1. kritérium további előírásainak, mivel jelentős állami beavatkozás történt fontos üzleti döntések során. Az egyik ilyen vállalatcsoport, egy állami tulajdonban lévő vállalat a részesedéséhez képest aránytalan vétójoggal rendelkezik két vállalatában, egyes fontos döntéseket illetően. A másik vállalatcsoport legtöbb vállalatának az esetében néhány fontosabb döntésnél szintén jelentős az állami befolyás, akár mert a vállalatok 100 %-ig állami tulajdonban vannak, akár mert az állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően. Emellett pedig – bár a vállalatok az ellenkezőt állították – a vizsgálat megállapította, hogy a helyi Állami Munkaügyi Hivatal vétójoggal rendelkezik ezekben a vállalatokban a munkavállalók foglalkoztatását illetően. Végül egy harmadik vállalatcsoport esetében a vállalatcsoportot ellenőrző család kapcsolatban áll a kormányzó párttal, és a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat esetében jelentős állami befolyás érvényesül bizonyos fontos döntések esetében, mivel állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően. |
| --- | --- |

(38)

Emellett a fenti általános helyzeten túlmenően három további vállalatcsoport nem tett eleget az 1. kritérium további előírásainak, mivel jelentős állami beavatkozás történt fontos üzleti döntések során. Az egyik ilyen vállalatcsoport, egy állami tulajdonban lévő vállalat a részesedéséhez képest aránytalan vétójoggal rendelkezik két vállalatában, egyes fontos döntéseket illetően. A másik vállalatcsoport legtöbb vállalatának az esetében néhány fontosabb döntésnél szintén jelentős az állami befolyás, akár mert a vállalatok 100 %-ig állami tulajdonban vannak, akár mert az állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően. Emellett pedig – bár a vállalatok az ellenkezőt állították – a vizsgálat megállapította, hogy a helyi Állami Munkaügyi Hivatal vétójoggal rendelkezik ezekben a vállalatokban a munkavállalók foglalkoztatását illetően. Végül egy harmadik vállalatcsoport esetében a vállalatcsoportot ellenőrző család kapcsolatban áll a kormányzó párttal, és a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat esetében jelentős állami befolyás érvényesül bizonyos fontos döntések esetében, mivel állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően.

| (39) | Az egyik vállalatcsoport esetében egyértelműen megsértik az alapvető számviteli elveket valamennyi vállalatnál. Ez azt jelenti, hogy az IAS 1-et (Pénzügyi beszámoló bemutatása), az IAS 12-t (Nyereségadók) és az IAS 16-ot (Ingatlanok és műszaki berendezések) nem tartják tiszteletben. Úgy ítélik meg tehát, hogy a könyvelést nem a nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban készítik és auditálják. Egy másik vállalatcsoportnál a bizottsági szolgálatok megállapították, hogy nem tartják be az IAS 1-et és az IAS 31-et. |
| --- | --- |

(39)

Az egyik vállalatcsoport esetében egyértelműen megsértik az alapvető számviteli elveket valamennyi vállalatnál. Ez azt jelenti, hogy az IAS 1-et (Pénzügyi beszámoló bemutatása), az IAS 12-t (Nyereségadók) és az IAS 16-ot (Ingatlanok és műszaki berendezések) nem tartják tiszteletben. Úgy ítélik meg tehát, hogy a könyvelést nem a nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban készítik és auditálják. Egy másik vállalatcsoportnál a bizottsági szolgálatok megállapították, hogy nem tartják be az IAS 1-et és az IAS 31-et.

| (40) | Egy vállalatcsoport esetében egyértelműen torzulások mutathatók ki a földhasználati jogok és a befektetett eszközök beszerzése esetében több vállalatnál, és a vállalatcsoporthoz tartozó legtöbb vállalat esetében kedvezményes adórendszer, adó-visszatérítések és állami támogatás van érvényben, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek. |
| --- | --- |

(40)

Egy vállalatcsoport esetében egyértelműen torzulások mutathatók ki a földhasználati jogok és a befektetett eszközök beszerzése esetében több vállalatnál, és a vállalatcsoporthoz tartozó legtöbb vállalat esetében kedvezményes adórendszer, adó-visszatérítések és állami támogatás van érvényben, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.

| (41) | Egy másik, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoporthoz tartozó három vállalat esetében alkalmazandó kedvezményes adórendszer, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek. |
| --- | --- |

(41)

Egy másik, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoporthoz tartozó három vállalat esetében alkalmazandó kedvezményes adórendszer, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.

| (42) | Megállapítható egy további vállalatcsoport esetében, hogy két ide tartozó vállalat nem tesz eleget a 3. kritériumnak. Az első az esedékességet követően jelentős késedelemmel fizetett a földhasználati jogokért, és ezért nem állapítottak meg szankciót, bár a szerződésben egyértelműen rendelkeztek szankciókról. Ez közvetlen állami támogatást jelentett (végső soron ugyanis az állam a föld tulajdonosa) a vállalat induló szakaszában. A második vállalat esetében ugyanez egy állami tulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó eszközeinek nem piaci feltételek mellett történő megvásárlását követően derült ki, és jogosulatlan előnyt jelentett a vállalat életének induló szakaszában. |
| --- | --- |

(42)

Megállapítható egy további vállalatcsoport esetében, hogy két ide tartozó vállalat nem tesz eleget a 3. kritériumnak. Az első az esedékességet követően jelentős késedelemmel fizetett a földhasználati jogokért, és ezért nem állapítottak meg szankciót, bár a szerződésben egyértelműen rendelkeztek szankciókról. Ez közvetlen állami támogatást jelentett (végső soron ugyanis az állam a föld tulajdonosa) a vállalat induló szakaszában. A második vállalat esetében ugyanez egy állami tulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó eszközeinek nem piaci feltételek mellett történő megvásárlását követően derült ki, és jogosulatlan előnyt jelentett a vállalat életének induló szakaszában.

| (43) | A vállalatcsoport állítása szerint az állami tulajdonban lévő gyártótól piaci feltételek mellett került sor az eszközök megvásárlására. Azonban az érintett fél nem tudta igazolni, hogy a művelet egészében véve úgy tekinthető, hogy mentes a korábbi, nem piacgazdasági versenyből átörökölt torzulásoktól. |
| --- | --- |

(43)

A vállalatcsoport állítása szerint az állami tulajdonban lévő gyártótól piaci feltételek mellett került sor az eszközök megvásárlására. Azonban az érintett fél nem tudta igazolni, hogy a művelet egészében véve úgy tekinthető, hogy mentes a korábbi, nem piacgazdasági versenyből átörökölt torzulásoktól.

| (44) | Végül egy további vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok jelentős adómentességeket és pénzügyi támogatást élveztek, amelyek nagy mértékben hatottak e vállalatok pénzügyi helyzetére; ez pl. a forgalomban is lemérhető. |
| --- | --- |

(44)

Végül egy további vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok jelentős adómentességeket és pénzügyi támogatást élveztek, amelyek nagy mértékben hatottak e vállalatok pénzügyi helyzetére; ez pl. a forgalomban is lemérhető.

| (45) | A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai exportáló csoporttal, a kínai hatóságokkal, a kínai Kereskedelmi Kamarával és a panaszossal. Ezek emellett lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és indokolt esetben meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai exportáló csoporttal, a kínai hatóságokkal, a kínai Kereskedelmi Kamarával és a panaszossal. Ezek emellett lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és indokolt esetben meghallgatást kérjenek.

| (46) | Egy vállalatcsoport kifogásolta a tényt, hogy a Bizottság nem határozott a piacgazdasági elbánásról az alaprendelet szerinti három hónapos határidőn belül, és azt állította, hogy az exportőrök minden szükséges lépést megtettek e határidőt megelőzően, hogy a Bizottság megismerhesse, milyen hatással lehet az említett státuszra vonatkozó határozat a dömpingkülönbözet kiszámítására. Vagyis azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan a három hónapos határidőn belül kellett volna dönteni, amennyiben a dömpingellenes kérdőívekre a válaszok az említett határidőn belül beérkeztek. Ellenkező esetben fennáll a kockázata annak, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott információk hatással lehetnek a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozatra. |
| --- | --- |

(46)

Egy vállalatcsoport kifogásolta a tényt, hogy a Bizottság nem határozott a piacgazdasági elbánásról az alaprendelet szerinti három hónapos határidőn belül, és azt állította, hogy az exportőrök minden szükséges lépést megtettek e határidőt megelőzően, hogy a Bizottság megismerhesse, milyen hatással lehet az említett státuszra vonatkozó határozat a dömpingkülönbözet kiszámítására. Vagyis azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan a három hónapos határidőn belül kellett volna dönteni, amennyiben a dömpingellenes kérdőívekre a válaszok az említett határidőn belül beérkeztek. Ellenkező esetben fennáll a kockázata annak, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott információk hatással lehetnek a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozatra.

| (47) | Azonban ebben az esetben hangsúlyozni kell, hogy a 3 hónapos határidőn belül azért nem lehetett dönteni a piacgazdasági elbánásról, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó információk nagy részét ellenőrző látogatások során gyűjtötték össze, amelyek a három hónapos határidőt követően zárultak le. Mindenesetre a fenti indokolás szerint az, hogy a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében elutasították a piacgazdasági elbánás alkalmazását, kizárólag az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan megállapított öt fontos kritérium értékelésére alapult. |
| --- | --- |

(47)

Azonban ebben az esetben hangsúlyozni kell, hogy a 3 hónapos határidőn belül azért nem lehetett dönteni a piacgazdasági elbánásról, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó információk nagy részét ellenőrző látogatások során gyűjtötték össze, amelyek a három hónapos határidőt követően zárultak le. Mindenesetre a fenti indokolás szerint az, hogy a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében elutasították a piacgazdasági elbánás alkalmazását, kizárólag az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan megállapított öt fontos kritérium értékelésére alapult.

| (48) | Az 1. kritérium tekintetében azt állították, hogy valójában nincs arbitrázs a kínai piacok és az LME között, mivel a vizsgálati időszakban Kínába és onnan sor került kisebb volumenű alumíniumexportra. Ez az érv nem fogadható el, figyelemmel a kínai piacok és az LME árszintje közötti eltérésre. |
| --- | --- |

(48)

Az 1. kritérium tekintetében azt állították, hogy valójában nincs arbitrázs a kínai piacok és az LME között, mivel a vizsgálati időszakban Kínába és onnan sor került kisebb volumenű alumíniumexportra. Ez az érv nem fogadható el, figyelemmel a kínai piacok és az LME árszintje közötti eltérésre.

| (49) | A 2. kritérium tekintetében számos probléma merül fel a Bizottság által két vállalat könyvelésében az IAS-előírásokkal való összeegyeztethetőség hiánya miatt. Azonban az előterjesztett érvek alapján nem állapítható meg, hogy ez a két vállalat egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek. |
| --- | --- |

(49)

A 2. kritérium tekintetében számos probléma merül fel a Bizottság által két vállalat könyvelésében az IAS-előírásokkal való összeegyeztethetőség hiánya miatt. Azonban az előterjesztett érvek alapján nem állapítható meg, hogy ez a két vállalat egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek.

| (50) | A 3. kritérium tekintetében több érv is elhangzott. Először is azt állították, hogy a pénzügyi támogatás, a földhasználati jogok és más előnyök – pl. az adómentesség – hatása nem okozott jelentős torzulást e vállalatok pénzügyi helyzetében. Ez az érv nem fogadható el, hiszen az említett rendszerek hatása a forgalom tekintetében jelentős. |
| --- | --- |

(50)

A 3. kritérium tekintetében több érv is elhangzott. Először is azt állították, hogy a pénzügyi támogatás, a földhasználati jogok és más előnyök – pl. az adómentesség – hatása nem okozott jelentős torzulást e vállalatok pénzügyi helyzetében. Ez az érv nem fogadható el, hiszen az említett rendszerek hatása a forgalom tekintetében jelentős.

| (51) | Emellett arra is rámutattak, hogy számos támogatási rendszer és adóelőny nem vállalatspecifikus, és ezért nem állítható, hogy a nem piacgazdasági rendszer öröksége. E tekintetben hangsúlyozandó továbbá, hogy a piacgazdasági elbánás elemzése arra vonatkozik, hogy fennáll-e az állami befolyás, tekintet nélkül arra, hogy ez vállalatspecifikus-e. Mindenesetre csak a tényeket nézve az állítás nem helytálló. Tulajdonképpen a vállalatok által élvezett előny ebben az esetben vállalatspecifikusnak tekinthető, mivel bizonyos fajta vállalatokra irányul: külföldi vállalatokra, amelyek adott területen telepedtek le, és ad hoc tárgyalásokat folytattak a helyi hatóságokkal állami támogatás, belföldi eszközök megvásárlása, műszaki fejlesztés, vásárokon való részvétel, K+F beruházások stb. céljából. |
| --- | --- |

(51)

Emellett arra is rámutattak, hogy számos támogatási rendszer és adóelőny nem vállalatspecifikus, és ezért nem állítható, hogy a nem piacgazdasági rendszer öröksége. E tekintetben hangsúlyozandó továbbá, hogy a piacgazdasági elbánás elemzése arra vonatkozik, hogy fennáll-e az állami befolyás, tekintet nélkül arra, hogy ez vállalatspecifikus-e. Mindenesetre csak a tényeket nézve az állítás nem helytálló. Tulajdonképpen a vállalatok által élvezett előny ebben az esetben vállalatspecifikusnak tekinthető, mivel bizonyos fajta vállalatokra irányul: külföldi vállalatokra, amelyek adott területen telepedtek le, és ad hoc tárgyalásokat folytattak a helyi hatóságokkal állami támogatás, belföldi eszközök megvásárlása, műszaki fejlesztés, vásárokon való részvétel, K+F beruházások stb. céljából.

| (52) | Végül azt állították, hogy a 2005 óta hatályban lévő, külföldi vállalatokra alkalmazandó adómentesség és adócsökkentés nem a nem piacgazdasági rendszerből eredő torzulás. Ez az értelmezés nem fogadható el. A 3. kritérium valóban nem idő (1998-ig, amikor Kína alkalmazni kezdte a piacgazdasági szabályokat) vagy hatály szempontjából korlátozódik egyes intézkedésekre; olyan fellépések tartoznak ide, amelyek révén az állam részt vesz az üzleti környezet kialakításában, mégpedig nem a piacgazdaságra jellemző intézkedések meghozatala útján, pl. megkülönböztető adómértékek bevezetésével. |
| --- | --- |

(52)

Végül azt állították, hogy a 2005 óta hatályban lévő, külföldi vállalatokra alkalmazandó adómentesség és adócsökkentés nem a nem piacgazdasági rendszerből eredő torzulás. Ez az értelmezés nem fogadható el. A 3. kritérium valóban nem idő (1998-ig, amikor Kína alkalmazni kezdte a piacgazdasági szabályokat) vagy hatály szempontjából korlátozódik egyes intézkedésekre; olyan fellépések tartoznak ide, amelyek révén az állam részt vesz az üzleti környezet kialakításában, mégpedig nem a piacgazdaságra jellemző intézkedések meghozatala útján, pl. megkülönböztető adómértékek bevezetésével.

| (53) | A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalat sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért a Bizottság megállapította, hogy piacgazdasági elbánás egyetlen vállalat számára sem adható. A tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az nem kifogásolta ezt a megállapítást. |
| --- | --- |

(53)

A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalat sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért a Bizottság megállapította, hogy piacgazdasági elbánás egyetlen vállalat számára sem adható. A tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az nem kifogásolta ezt a megállapítást.

2.   Egyéni elbánás

| (54) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, az átváltásra piaci alapon kerül sor, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(54)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, az átváltásra piaci alapon kerül sor, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak.

| (55) | Valamennyi olyan exportáló csoport, amely piacgazdasági elbánást kért, emellett egyéni elbánást is kért, ha nem kapnák meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a négy, a mintavételre kiválasztott kínai vállalatcsoport megfelel az egyéni elbánás valamennyi kritériumának. Két, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében elutasították az egyéni elbánást. Valóban a CITIC Dicastal and Baoding esetében az állami befolyás lehetővé teszi az intézkedések kijátszását, ha az egyes exportőrökre eltérő vámmérték alkalmazandó, különösen azt figyelembe véve, hogy ez a két vállalatcsoportok két közös vállalkozással is rendelkezik, amelyek az érintett terméket gyártják. |
| --- | --- |

(55)

Valamennyi olyan exportáló csoport, amely piacgazdasági elbánást kért, emellett egyéni elbánást is kért, ha nem kapnák meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a négy, a mintavételre kiválasztott kínai vállalatcsoport megfelel az egyéni elbánás valamennyi kritériumának. Két, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében elutasították az egyéni elbánást. Valóban a CITIC Dicastal and Baoding esetében az állami befolyás lehetővé teszi az intézkedések kijátszását, ha az egyes exportőrökre eltérő vámmérték alkalmazandó, különösen azt figyelembe véve, hogy ez a két vállalatcsoportok két közös vállalkozással is rendelkezik, amelyek az érintett terméket gyártják.

| (56) | A négy, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló csoport közül egyedi vizsgálat a következő vállalatcsoportok esetében adható:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(56)

A négy, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló csoport közül egyedi vizsgálat a következő vállalatcsoportok esetében adható:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

3.   Rendes érték

3.1.   Az analóg ország kiválasztása

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.

| (58) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Törökországot kívánja megfelelő analóg országként alkalmazni a rendes érték megállapítása céljából, és felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket erre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Törökországot kívánja megfelelő analóg országként alkalmazni a rendes érték megállapítása céljából, és felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket erre vonatkozóan.

| (59) | Csak egy exportőr kifogásolta a választást, és Malájziát javasolta alternatív országként, azonban később megállapította, hogy a malájziai vállalatok nem kívánnak együttműködni a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(59)

Csak egy exportőr kifogásolta a választást, és Malájziát javasolta alternatív országként, azonban később megállapította, hogy a malájziai vállalatok nem kívánnak együttműködni a Bizottsággal.

| (60) | A Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország ésszerű választás-e analóg országként. Megállapítást nyert, hogy Törökország, ahol öt nemzeti gyártó van jelen, és jelentős a harmadik országokból származó import, jelentős versennyel jellemezhető piac. Emellett nem volt komolyabb eltérés a törökországi és a kínai gyártók gyártási eljárásai között. A fentiekre tekintettel a vizsgálat alapján indokoltan nem állapítható meg, hogy Törökország nem megfelelő a rendes érték megállapítása szempontjából. Emellett a török gyártók a Kínából exportált termékekkel összehasonlítható terméktípusokat értékesítenek. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország ésszerű választás-e analóg országként. Megállapítást nyert, hogy Törökország, ahol öt nemzeti gyártó van jelen, és jelentős a harmadik országokból származó import, jelentős versennyel jellemezhető piac. Emellett nem volt komolyabb eltérés a törökországi és a kínai gyártók gyártási eljárásai között. A fentiekre tekintettel a vizsgálat alapján indokoltan nem állapítható meg, hogy Törökország nem megfelelő a rendes érték megállapítása szempontjából. Emellett a török gyártók a Kínából exportált termékekkel összehasonlítható terméktípusokat értékesítenek.

| (61) | Két törökországi gyártó válaszolt a valamennyi törökországi alumíniumkerék-gyártó számára elküldött kérdőívre. |
| --- | --- |

(61)

Két törökországi gyártó válaszolt a valamennyi törökországi alumíniumkerék-gyártó számára elküldött kérdőívre.

| (62) | Az együttműködő török gyártók válaszaiban foglalt adatokat a helyszínen ellenőrizték, és megállapították, hogy ezek megbízható információk, amelyek alapján a rendes érték megállapítható. |
| --- | --- |

(62)

Az együttműködő török gyártók válaszaiban foglalt adatokat a helyszínen ellenőrizték, és megállapították, hogy ezek megbízható információk, amelyek alapján a rendes érték megállapítható.

| (63) | Ideiglenesen tehát arra lehet következtetni, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(63)

Ideiglenesen tehát arra lehet következtetni, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.

3.1.   A rendes érték meghatározása

| (64) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg: |
| --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg:

| (65) | Az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a török belföldi piacon. |
| --- | --- |

(65)

Az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a török belföldi piacon.

| (66) | Elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya. |
| --- | --- |

(66)

Elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.

| (67) | Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár volt. Ezt az árat a vizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül. |
| --- | --- |

(67)

Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár volt. Ezt az árat a vizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül.

| (68) | Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak. |
| --- | --- |

(68)

Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak.

| (69) | Egy olyan terméktípusnál, ahol nem volt nyereséges értékesítés, a rendes érték alapja a belföldi piacon értékesített terméktípus gyártási költsége volt az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel („SG&A költségek”), továbbá a belföldi piacon szerzett ésszerű haszonkulccsal együtt. |
| --- | --- |

(69)

Egy olyan terméktípusnál, ahol nem volt nyereséges értékesítés, a rendes érték alapja a belföldi piacon értékesített terméktípus gyártási költsége volt az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel („SG&A költségek”), továbbá a belföldi piacon szerzett ésszerű haszonkulccsal együtt.

| (70) | Végül néhány terméktípus esetében a rendes értéket az összehasonlítható terméktípusok rendes értéke alapján számították, a fizikai különbségekre tekintettel tett kiigazításokkal. |
| --- | --- |

(70)

Végül néhány terméktípus esetében a rendes értéket az összehasonlítható terméktípusok rendes értéke alapján számították, a fizikai különbségekre tekintettel tett kiigazításokkal.

3.2.   Exportárak

| (71) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(71)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (72) | Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban. Elvégezték az import és a viszonteladás között felmerült összes költségkorrekciót, ideértve az értékesítési, az általános és igazgatási kiadásokat, és a haszonkulcsot. Ami a haszonkulcsot illeti, független importőr/kereskedő által realizált hasznot vettek figyelembe, mivel a kapcsolatban álló importőr/kereskedő haszonkulcsát nem ítélték megbízhatónak az exportáló gyártók és a kapcsolatban álló importőr/kereskedő közötti kapcsolat miatt. |
| --- | --- |

(72)

Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban. Elvégezték az import és a viszonteladás között felmerült összes költségkorrekciót, ideértve az értékesítési, az általános és igazgatási kiadásokat, és a haszonkulcsot. Ami a haszonkulcsot illeti, független importőr/kereskedő által realizált hasznot vettek figyelembe, mivel a kapcsolatban álló importőr/kereskedő haszonkulcsát nem ítélték megbízhatónak az exportáló gyártók és a kapcsolatban álló importőr/kereskedő közötti kapcsolat miatt.

3.3.   Összehasonlítás

| (73) | A rendes értéket és az exportárakat EXW-alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárrral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(73)

A rendes értéket és az exportárakat EXW-alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárrral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.

| (74) | A Kínából exportált kerekek, illetve a török piacon a török együttműködő gyártók által értékesített kerekek árainak összehasonlítására az eredeti, illetve az utángyártott szegmensben történő értékesítés elkülönítésével került sor. |
| --- | --- |

(74)

A Kínából exportált kerekek, illetve a török piacon a török együttműködő gyártók által értékesített kerekek árainak összehasonlítására az eredeti, illetve az utángyártott szegmensben történő értékesítés elkülönítésével került sor.

| (75) | A fentieken túl megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel, a közvetett adózás és a banki díjak tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt ésszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal kellően alátámasztottnak ítélték meg. |
| --- | --- |

(75)

A fentieken túl megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel, a közvetett adózás és a banki díjak tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt ésszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal kellően alátámasztottnak ítélték meg.

4.   Dömpingkülönbözetek

4.1.   Az egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott együttműködő exportáló gyártók esetében

| (76) | A két egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy a teljes mértékben együttműködő török gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(76)

A két egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy a teljes mértékben együttműködő török gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint.

| (77) | Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2.   Valamennyi további együttműködő exportáló gyártó esetében

| (78) | A dömpingkülönbözetet a piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesülő, mintavételre kiválasztott vállalatok, továbbá a mintába nem kiválasztott együttműködő vállalatok esetében a mintavételre kiválasztott összes vállalat eredményeinek súlyozott átlagaként számították ki. A két, sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban nem részesülő vállalat esetében a számítást a (76) preambulumbekezdésben leírtak szerint végezték el. Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

A dömpingkülönbözetet a piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesülő, mintavételre kiválasztott vállalatok, továbbá a mintába nem kiválasztott együttműködő vállalatok esetében a mintavételre kiválasztott összes vállalat eredményeinek súlyozott átlagaként számították ki. A két, sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban nem részesülő vállalat esetében a számítást a (76) preambulumbekezdésben leírtak szerint végezték el. Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 48,7 %.

4.3.   Valamennyi további exportáló gyártó esetében

| (79) | Mivel kínai részről erős volt az együttműködés, a valamennyi további kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet egy együttműködő exportáló gyártó ügyletei alapján megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet felhasználásával számították ki. Ezért az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett maradék dömpingkülönbözet 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Mivel kínai részről erős volt az együttműködés, a valamennyi további kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet egy együttműködő exportáló gyártó ügyletei alapján megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet felhasználásával számították ki. Ezért az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett maradék dömpingkülönbözet 69,3 %.

D.   AZ OKOZOTT KÁR

1.   Az uniós gyártás

| (80) | Alumíniumkerekeket különféle uniós országokban kb. 30 vállalat gyárt. A panaszt támogató és a vizsgálat során együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban a teljes uniós gyártásnak több mint 85 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(80)

Alumíniumkerekeket különféle uniós országokban kb. 30 vállalat gyárt. A panaszt támogató és a vizsgálat során együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban a teljes uniós gyártásnak több mint 85 %-át képviselték.

| (81) | A teljes uniós gyártást és a vizsgálat támogatását valamennyi rendelkezésre álló információ alapján állapították meg, ideértve a panaszban foglalt információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítása előtt és után összegyűjtött adatokat, a mintavételre kiválasztott gyártóktól és további együttműködő gyártóktól szerzett információkat. Az említett információk révén megállapítható volt a vizsgálatban nem együttműködő gyártók gyártásának megléte és mértéke. |
| --- | --- |

(81)

A teljes uniós gyártást és a vizsgálat támogatását valamennyi rendelkezésre álló információ alapján állapították meg, ideértve a panaszban foglalt információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítása előtt és után összegyűjtött adatokat, a mintavételre kiválasztott gyártóktól és további együttműködő gyártóktól szerzett információkat. Az említett információk révén megállapítható volt a vizsgálatban nem együttműködő gyártók gyártásának megléte és mértéke.

| (82) | Egy mintavételre kiválasztott gyártóról megállapították, hogy az érintett terméket az uniós piacra Kínából importálja és viszontértékesíti. Azonban összehasonlítva teljes értékesítésével az import mértéke elenyésző, és nem érinti uniós gyártóvá való minősítését. |
| --- | --- |

(82)

Egy mintavételre kiválasztott gyártóról megállapították, hogy az érintett terméket az uniós piacra Kínából importálja és viszontértékesíti. Azonban összehasonlítva teljes értékesítésével az import mértéke elenyésző, és nem érinti uniós gyártóvá való minősítését.

2.   Az uniós fogyasztás

| (83) | A figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult.









  Uniós fogyasztás | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységek (000) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

A figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult.

Uniós fogyasztás

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Egységek (000)

58 607

62 442

58 313

49 508

Index 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | Az uniós fogyasztás (5) megállapítására olyan módon került sor, hogy az Eurostat adatai alapján megállapított importot hozzáadták az uniós gyártók uniós értékesítéséhez. Az alumíniumkerekek behozatalára két ex KN-kód vonatkozik, amelyek alá további termékek is tartoznak. Az alumíniumkerekek egyes KN-kódok alá tartozó részeinek a vizsgálata céljából a 8708 70 10 és 8708 70 50 KN-kód alatt importált részüket országonként, a panaszban javasolt módszertan alapján állapították meg. Mivel az importot tömegben adták meg, az egységekké történő átváltás során szintén a panaszban javasolt módszertant alkalmazták (átlagos egységenkénti tömeget alkalmazva). Ezeket az adatokat egyeztették a mintavételre kiválasztott kínai exportőrök adataival és ez utóbbiak alapján megerősítették. Az uniós szállítások kiszámítására a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és további gyártók adatainak figyelembe vételével került sor (az eljárás megindításának szakaszát megelőzően összegyűjtött adatok, a panaszból megállapított adatok, a mintavételre kiválasztott gyártók adatai alapján tett egyes becslések). |
| --- | --- |

(84)

Az uniós fogyasztás (5) megállapítására olyan módon került sor, hogy az Eurostat adatai alapján megállapított importot hozzáadták az uniós gyártók uniós értékesítéséhez. Az alumíniumkerekek behozatalára két ex KN-kód vonatkozik, amelyek alá további termékek is tartoznak. Az alumíniumkerekek egyes KN-kódok alá tartozó részeinek a vizsgálata céljából a 8708 70 10 és 8708 70 50 KN-kód alatt importált részüket országonként, a panaszban javasolt módszertan alapján állapították meg. Mivel az importot tömegben adták meg, az egységekké történő átváltás során szintén a panaszban javasolt módszertant alkalmazták (átlagos egységenkénti tömeget alkalmazva). Ezeket az adatokat egyeztették a mintavételre kiválasztott kínai exportőrök adataival és ez utóbbiak alapján megerősítették. Az uniós szállítások kiszámítására a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és további gyártók adatainak figyelembe vételével került sor (az eljárás megindításának szakaszát megelőzően összegyűjtött adatok, a panaszból megállapított adatok, a mintavételre kiválasztott gyártók adatai alapján tett egyes becslések).

| (85) | Összességében 15,5%-kal csökkent a fogyasztás a figyelembe vett időszak folyamán, ezt azonban egyenetlen időszak előzte meg, és 2008 és a vizsgálati időszak között jelentős, 15,1 %-os csökkenésre került sor. A 2006-ban 58,6 millió egység száma 2007-ben 62,4 millióra növekedett, majd 2008-ban 58,3 millióra csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 49.5 millióra. |
| --- | --- |

(85)

Összességében 15,5%-kal csökkent a fogyasztás a figyelembe vett időszak folyamán, ezt azonban egyenetlen időszak előzte meg, és 2008 és a vizsgálati időszak között jelentős, 15,1 %-os csökkenésre került sor. A 2006-ban 58,6 millió egység száma 2007-ben 62,4 millióra növekedett, majd 2008-ban 58,3 millióra csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 49.5 millióra.

3.   A Kínából származó behozatal

3.1.   Az érintett termék importjának volumene és piaci részesedése

| (86) | A kínai import alakulása a volumen és a piaci részesedés tekintetében a következő volt:









  Importvolumen 000 egységben | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Piaci részesedés (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Forrás: Eurostat és az uniós gyártók uniós értékesítéseire vonatkozó adatok. |

(86)

A kínai import alakulása a volumen és a piaci részesedés tekintetében a következő volt:

Importvolumen 000 egységben

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Kína

3 703

5 144

5 809

6 137

Index 2006 = 100

100

139

157

166

Piaci részesedés (%)

6,3

8,2

10

12,4

Forrás: Eurostat és az uniós gyártók uniós értékesítéseire vonatkozó adatok.

| (87) | A kínai import volumene a 2006. évi 3,7 millió egységről 2007-ben 5,1 millió egységre csökkent, 2008-ban 5,8 millió egységre, a vizsgálati időszakban pedig 6,1 millió egységre. Vagyis 2006 és a vizsgálati időszak között több mint 66 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(87)

A kínai import volumene a 2006. évi 3,7 millió egységről 2007-ben 5,1 millió egységre csökkent, 2008-ban 5,8 millió egységre, a vizsgálati időszakban pedig 6,1 millió egységre. Vagyis 2006 és a vizsgálati időszak között több mint 66 %-kal növekedett.

| (88) | A kínai import piaci részesedése megkétszereződött. A 2006. évi 6,3 %-ról 2007-ben 8,2 %-ra növekedett, 2008-ban 10 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 12,4 %-ra. Összességében a kínai import a figyelembe vett időszak folyamán 6,1 százalékpontos piaci részesedést szerzett. |
| --- | --- |

(88)

A kínai import piaci részesedése megkétszereződött. A 2006. évi 6,3 %-ról 2007-ben 8,2 %-ra növekedett, 2008-ban 10 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 12,4 %-ra. Összességében a kínai import a figyelembe vett időszak folyamán 6,1 százalékpontos piaci részesedést szerzett.

3.2.   Importárak

| (89) | Az alábbi táblázat összehasonlítja az átlagos kínai importárakat (Eurostat-adatok, mivel az exportőröknek szánt kérdőívek csak a vizsgálati időszakra vonatkoznak, a megelőző évekre nem) a mintavételre kiválasztott uniós gyártók átlagos eladási áraival.









  Euro/egység | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| A mintavételre kiválasztott uniós gyártók | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Különbség | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

Az alábbi táblázat összehasonlítja az átlagos kínai importárakat (Eurostat-adatok, mivel az exportőröknek szánt kérdőívek csak a vizsgálati időszakra vonatkoznak, a megelőző évekre nem) a mintavételre kiválasztott uniós gyártók átlagos eladási áraival.

Euro/egység

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Kína

34,7

33,5

31,4

31,9

A mintavételre kiválasztott uniós gyártók

49,7

49,7

48

46,5

Különbség

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | A Kínából származó import átlagos ára 2006 és 2008 között folyamatosan esett, 9,5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban enyhén – 0.5 %-kal – emelkedett. A figyelembe vett időszak folyamán az árak 8 %-kal estek. |
| --- | --- |

(90)

A Kínából származó import átlagos ára 2006 és 2008 között folyamatosan esett, 9,5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban enyhén – 0.5 %-kal – emelkedett. A figyelembe vett időszak folyamán az árak 8 %-kal estek.

| (91) | Az ár-összehasonlítás alapján megállapíthatjuk, hogy a kínai importárak összességében folyamatosan és jelentős mértékben a mintavételre kiválasztott gyártók árai alatt maradtak a figyelembe vett időszak folyamán, és ezzel arra kényszerítették az utóbbit, hogy jelentősen csökkentsék saját áraikat. |
| --- | --- |

(91)

Az ár-összehasonlítás alapján megállapíthatjuk, hogy a kínai importárak összességében folyamatosan és jelentős mértékben a mintavételre kiválasztott gyártók árai alatt maradtak a figyelembe vett időszak folyamán, és ezzel arra kényszerítették az utóbbit, hogy jelentősen csökkentsék saját áraikat.

3.3.   Áralákínálás

3.3.1.   Általános észrevételek

| (92) | Erre az esetre az jellemző, hogy két szegmens szerinti értékesítési csatornára osztható, vagyis az eredeti és az utángyártott szegmensre. Emellett az uniós gyártók értékesítései többnyire az eredeti szegmensre összpontosítanak, míg a kínai import főképpen az utángyártott szegmensre irányul (kb. a kínai behozatal 70 %-a). Ilyen módon aszimmetria mutatkozik egyrészről az uniós ágazattól származó értékesítés szegmens szerinti megoszlása és másfelől a kínai import szegmens szerinti megoszlása között. |
| --- | --- |

(92)

Erre az esetre az jellemző, hogy két szegmens szerinti értékesítési csatornára osztható, vagyis az eredeti és az utángyártott szegmensre. Emellett az uniós gyártók értékesítései többnyire az eredeti szegmensre összpontosítanak, míg a kínai import főképpen az utángyártott szegmensre irányul (kb. a kínai behozatal 70 %-a). Ilyen módon aszimmetria mutatkozik egyrészről az uniós ágazattól származó értékesítés szegmens szerinti megoszlása és másfelől a kínai import szegmens szerinti megoszlása között.

3.3.2.   Alákínálás

| (93) | Az uniós piacon érvényes eladási árak összehasonlítására a mintavételre kiválasztott uniós ágazat árai, illetve az érintett ország importárai között került sor. A mintavételre kiválasztott uniós ágazat vonatkozó eladási árai a független fogyasztók felé érvényesített árak voltak, azt szükség szerint kiigazítva az EXW szintjére, vagyis kizárva abból az uniós szállítási költségeket, és levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. |
| --- | --- |

(93)

Az uniós piacon érvényes eladási árak összehasonlítására a mintavételre kiválasztott uniós ágazat árai, illetve az érintett ország importárai között került sor. A mintavételre kiválasztott uniós ágazat vonatkozó eladási árai a független fogyasztók felé érvényesített árak voltak, azt szükség szerint kiigazítva az EXW szintjére, vagyis kizárva abból az uniós szállítási költségeket, és levonva az engedményeket és a visszatérítéseket.

| (94) | Ezeket az árakat összevetették a kínai exportáló gyártók által alkalmazott árakkal, beszámítva a nettó engedményeket, és szükség szerint kiigazították CIF uniós határparitáson, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket. |
| --- | --- |

(94)

Ezeket az árakat összevetették a kínai exportáló gyártók által alkalmazott árakkal, beszámítva a nettó engedményeket, és szükség szerint kiigazították CIF uniós határparitáson, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.

| (95) | Az összehasonlításból az derült ki, hogy a vizsgálati időszak folyamán az importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az utóbbi arányában kifejezve 22 és 37 %-kal, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatok alapján. Az alákínálás e mértéke alapján és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen ártendenciáját figyelembe véve egyértelmű, hogy jelentős árcsökkenésre került sor. |
| --- | --- |

(95)

Az összehasonlításból az derült ki, hogy a vizsgálati időszak folyamán az importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az utóbbi arányában kifejezve 22 és 37 %-kal, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatok alapján. Az alákínálás e mértéke alapján és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen ártendenciáját figyelembe véve egyértelmű, hogy jelentős árcsökkenésre került sor.

| (96) | Egyes felek állítása szerint az alákínálás mértékét csak az ár „hozzáadott értéket” képviselő eleme alapján kellene kiszámítani (az alumínium költsége nélkül). Valóban, e módszertan alkalmazásával még magasabb lenne az alákínálás mértéke. Azonban viszont mivel a teljes ár alapján számított alákínálás mértéke már így is elég jelentős, ezt a módszert a továbbiakban nem finomították. |
| --- | --- |

(96)

Egyes felek állítása szerint az alákínálás mértékét csak az ár „hozzáadott értéket” képviselő eleme alapján kellene kiszámítani (az alumínium költsége nélkül). Valóban, e módszertan alkalmazásával még magasabb lenne az alákínálás mértéke. Azonban viszont mivel a teljes ár alapján számított alákínálás mértéke már így is elég jelentős, ezt a módszert a továbbiakban nem finomították.

| (97) | Az alákínálás magas szintje és az uniós gazdasági ágazat árcsökkenése (lásd a (89) és a következő preambulumbekezdéseket) együttesen igazolja, hogy ebben az esetben a dömping erőteljes hatással volt. |
| --- | --- |

(97)

Az alákínálás magas szintje és az uniós gazdasági ágazat árcsökkenése (lásd a (89) és a következő preambulumbekezdéseket) együttesen igazolja, hogy ebben az esetben a dömping erőteljes hatással volt.

| (98) | Annak érdekében, hogy a két szegmens közötti különbségeket illető kérdéseket megelőzzük, külön elemzést végeztünk a fent leírt módszertan alapján mindkét szegmensben. Az alákínálás mindkét szegmensben jelentős marad (13 és 30 % között az eredeti értékesítéseknél és 56 és 63 % között az utángyártott értékesítéseknél). |
| --- | --- |

(98)

Annak érdekében, hogy a két szegmens közötti különbségeket illető kérdéseket megelőzzük, külön elemzést végeztünk a fent leírt módszertan alapján mindkét szegmensben. Az alákínálás mindkét szegmensben jelentős marad (13 és 30 % között az eredeti értékesítéseknél és 56 és 63 % között az utángyártott értékesítéseknél).

4.   A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal

| (99) | Az alábbi táblázat a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.









  Importvolumen 000 egységben | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Piaci részesedés (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norvégia | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Piaci részesedés (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Dél-Afrika | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Piaci részesedés (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| További országok | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Piaci részesedés (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

Az alábbi táblázat a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.

Importvolumen 000 egységben

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Törökország

4 140

4 522

4 021

3 426

Index 2006 = 100

100

109

97

83

Piaci részesedés (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norvégia

1 079

1 210

1 106

520

Index 2006 = 100

100

112

102

48

Piaci részesedés (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Dél-Afrika

490

851

790

700

Index 2006 = 100

100

173

161

143

Piaci részesedés (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

További országok

3 746

4 029

3 690

2 928

Index 2006 = 100

100

108

99

78

Piaci részesedés (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | A fentiek alapján Törökország Kínát követően a második legnagyobb importőr, jelentős, azonban viszonylag stabil piaci részesedéssel. A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról 8,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Az említett importok árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását a (136) és az azt követő preambulumbekezdések ismertetik. |
| --- | --- |

(100)

A fentiek alapján Törökország Kínát követően a második legnagyobb importőr, jelentős, azonban viszonylag stabil piaci részesedéssel. A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról 8,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Az említett importok árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását a (136) és az azt követő preambulumbekezdések ismertetik.

5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

5.1.   Általános észrevételek

| (101) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2006 és a vizsgálati időszak között érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2006 és a vizsgálati időszak között érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (102) | A fentiek alapján mintavételre vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következő két szinten elemezték a kármutatókat.






  — | A makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáshasznosítás, értékesítési volumenek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, illetve a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték. Ezek alapvetően a hat mintavételre kiválasztott vállalat által benyújtott kérdőívekből és a kiegészítő minikérdőívekből állapíthatók meg. Ezek a kérdőívek olyan vállalatokkal kapcsolatosak, amelyek a teljes uniós gyártás több mint 80 %-át képviselik. A teljes uniós gyártás vizsgálata érdekében bizonyos extrapolációkra került sor a fennmaradó gyártás tekintetében a különféle forrásokból rendelkezésre álló adatok mellett, ideértve különösen a panasz szerinti adatokat, illetve az eljárás megindítása előtti szakaszban összegyűjtött adatokat. Lehetőség szerint valamennyi ilyen tényezőt egyeztettek a releváns statisztikákban rendelkezésre álló átfogó információkkal. |
| --- | --- | --- |

(102)

A fentiek alapján mintavételre vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következő két szinten elemezték a kármutatókat.

—

A makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáshasznosítás, értékesítési volumenek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, illetve a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték. Ezek alapvetően a hat mintavételre kiválasztott vállalat által benyújtott kérdőívekből és a kiegészítő minikérdőívekből állapíthatók meg. Ezek a kérdőívek olyan vállalatokkal kapcsolatosak, amelyek a teljes uniós gyártás több mint 80 %-át képviselik. A teljes uniós gyártás vizsgálata érdekében bizonyos extrapolációkra került sor a fennmaradó gyártás tekintetében a különféle forrásokból rendelkezésre álló adatok mellett, ideértve különösen a panasz szerinti adatokat, illetve az eljárás megindítása előtti szakaszban összegyűjtött adatokat. Lehetőség szerint valamennyi ilyen tényezőt egyeztettek a releváns statisztikákban rendelkezésre álló átfogó információkkal.

| — | A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) elemzésére egyes vállalatok tekintetében, vagyis a mintavételre kiválasztott uniós gyártók szintjén került sor. |
| --- | --- |

—

A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) elemzésére egyes vállalatok tekintetében, vagyis a mintavételre kiválasztott uniós gyártók szintjén került sor.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

5.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáshasznosítás

| (103) | Az alábbi táblázat a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitás hasznosításának alakulását ismerteti a teljes uniós termelés alapján: | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (egységek) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Gyártási kapacitás (egységek) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Kapacitáshasznosítás (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

Az alábbi táblázat a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitás hasznosításának alakulását ismerteti a teljes uniós termelés alapján:

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Gyártás (egységek)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indexek 2006 = 100

100

100

91

76

Gyártási kapacitás (egységek)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indexek 2006 = 100

100

99

100

96

Kapacitáshasznosítás (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indexek 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | A fenti táblázat szerint a gyártás viszonylag stabil maradt, körülbelül 49,5 millió egységgel 2006-ban és 2007-ben, majd 2008-ban 45,2 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 37,6 millió egységre, ami 24 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáshasznosítás aránya az említett időszakban 19,4 százalékponttal esett. |
| --- | --- |

(104)

A fenti táblázat szerint a gyártás viszonylag stabil maradt, körülbelül 49,5 millió egységgel 2006-ban és 2007-ben, majd 2008-ban 45,2 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 37,6 millió egységre, ami 24 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáshasznosítás aránya az említett időszakban 19,4 százalékponttal esett.

| (105) | A kapacitáshasznosítás csökkenésének fő oka a kapacitás egyidejű csökkenését is tekintetbe véve kizárólag a gyártás jelentős visszaesésében keresendő. |
| --- | --- |

(105)

A kapacitáshasznosítás csökkenésének fő oka a kapacitás egyidejű csökkenését is tekintetbe véve kizárólag a gyártás jelentős visszaesésében keresendő.

5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (106) | Az alábbi adatok az összes uniós gyártó értékesítési volumenét, piaci részesedését és átlagos értékesítési egységárait mutatják. | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A teljes uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 000 egységben | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Piaci részesedés (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Az alábbi adatok az összes uniós gyártó értékesítési volumenét, piaci részesedését és átlagos értékesítési egységárait mutatják.

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

A teljes uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 000 egységben

45 447

46 684

42 895

35 794

Indexek 2006 = 100

100

103

94

79

Piaci részesedés (%)

78

75

74

72

Indexek 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | Az uniós értékesítés a 2006. évi 45,4 millió egységről 2007-ben 46,6 millió egységre növekedett, majd 2008-ban 42,8 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 35.7 millió egységre. Az EU értékesítése összesen 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak folyamán. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós értékesítés a 2006. évi 45,4 millió egységről 2007-ben 46,6 millió egységre növekedett, majd 2008-ban 42,8 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 35.7 millió egységre. Az EU értékesítése összesen 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak folyamán.

| (108) | Valamennyi uniós gyártó folyamatosan veszített piaci részesedéséből, a 2006. évi 78 %-ról 2007-ben 75 %-ra, 2008-ban 74 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra. Ez a figyelembe vett időszak folyamán összesen 6 százalékpontos csökkenés. A kínai import ugyanakkor kb. 6 százalékpontos piaci részesedéshez jutott.. |
| --- | --- |

(108)

Valamennyi uniós gyártó folyamatosan veszített piaci részesedéséből, a 2006. évi 78 %-ról 2007-ben 75 %-ra, 2008-ban 74 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra. Ez a figyelembe vett időszak folyamán összesen 6 százalékpontos csökkenés. A kínai import ugyanakkor kb. 6 százalékpontos piaci részesedéshez jutott..

5.2.3.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Termelékenység (egység/munkavállaló) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Éves bérszint (EUR) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Munkavállalók száma

14 204

14 818

14 309

12 981

Indexek 2006 = 100

100

104

101

91

Termelékenység (egység/munkavállaló)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indexek 2006 = 100

100

95

90

83

Éves bérszint (EUR)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indexek 2006 = 100

100

89

83

82

| (109) | A foglalkoztatás a 2006. végi 14 204 főről 2007 végére 14 818 főre nőtt, 2008 végére 14 309-re csökkent, majd a vizsgálati időszak végéig tovább esett, ekkor már csak 12 981 fő. Ez 2008 és a vizsgálati időszak között 1 328 munkahely elvesztését jelentette, vagyis hat hónap alatt a munkaerő több mint egytizedétől váltak meg. |
| --- | --- |

(109)

A foglalkoztatás a 2006. végi 14 204 főről 2007 végére 14 818 főre nőtt, 2008 végére 14 309-re csökkent, majd a vizsgálati időszak végéig tovább esett, ekkor már csak 12 981 fő. Ez 2008 és a vizsgálati időszak között 1 328 munkahely elvesztését jelentette, vagyis hat hónap alatt a munkaerő több mint egytizedétől váltak meg.

| (110) | A termelékenység ezzel párhuzamosan a 2006. évi munkavállalónkénti 3 500 egységről 2007-ben 3 341-re nőtt, 2008-ban munkavállalónként 3 164 volt, a vizsgálati időszakban pedig 2 903. A termelékenység csökkenése, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között, azzal a ténnyel magyarázható, hogy a munkaerő nagyságrendi átalakítása nem ugyanazt a ritmust követte, mint a termelés hirtelen csökkenése. Ennek okai az ágazat korlátozott lehetőségeiben rejlenek, ami a munkaerő átállását, vagy a berendezések időszakos leállítását illeti, valamint abban, hogy elbocsátások esetén igen nagy kártérítéseket kellene fizetni a szektorban. A vizsgálat megmutatta, hogy a foglalkoztatottak száma különösen 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent. A bérköltség is csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban tett beruházások várhatóan közép- és hosszú távon tovább növelik annak hatékonyságát és termelékenységét. |
| --- | --- |

(110)

A termelékenység ezzel párhuzamosan a 2006. évi munkavállalónkénti 3 500 egységről 2007-ben 3 341-re nőtt, 2008-ban munkavállalónként 3 164 volt, a vizsgálati időszakban pedig 2 903. A termelékenység csökkenése, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között, azzal a ténnyel magyarázható, hogy a munkaerő nagyságrendi átalakítása nem ugyanazt a ritmust követte, mint a termelés hirtelen csökkenése. Ennek okai az ágazat korlátozott lehetőségeiben rejlenek, ami a munkaerő átállását, vagy a berendezések időszakos leállítását illeti, valamint abban, hogy elbocsátások esetén igen nagy kártérítéseket kellene fizetni a szektorban. A vizsgálat megmutatta, hogy a foglalkoztatottak száma különösen 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent. A bérköltség is csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban tett beruházások várhatóan közép- és hosszú távon tovább növelik annak hatékonyságát és termelékenységét.

5.2.4.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

| (111) | A dömpingkülönbözeteket fentebb, a dömpingről szóló részben ismertettük. Valamennyi különbözet jóval meghaladja a de minimis szintet. Emellett figyelembe véve a dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(111)

A dömpingkülönbözeteket fentebb, a dömpingről szóló részben ismertettük. Valamennyi különbözet jóval meghaladja a de minimis szintet. Emellett figyelembe véve a dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.2.5.   A szerződések helyzete

| (112) | A (20) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltak szerint az Unióban gyártott alumíniumkerekeket egy-egy új személygépjármű-modell bevezetését átlagosan két évvel megelőzően szervezett pályázatok keretében értékesítik. A Bizottság ezért megvizsgálta a figyelembe vett időszakban megkötött szerződéseket is (amelyeket a vizsgálati időszak után hajtanak végre), hogy megállapítsa, levonhatók-e következtetések az uniós gazdasági ágazat részéről a vizsgálati időszakot követően a szállítások várható alakulásáról. Az összegyűjtött adatok alapján azonban ebben a szakaszban megalapozott következtetések nem vonhatók le, ezért további vizsgálat szükséges. |
| --- | --- |

(112)

A (20) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltak szerint az Unióban gyártott alumíniumkerekeket egy-egy új személygépjármű-modell bevezetését átlagosan két évvel megelőzően szervezett pályázatok keretében értékesítik. A Bizottság ezért megvizsgálta a figyelembe vett időszakban megkötött szerződéseket is (amelyeket a vizsgálati időszak után hajtanak végre), hogy megállapítsa, levonhatók-e következtetések az uniós gazdasági ágazat részéről a vizsgálati időszakot követően a szállítások várható alakulásáról. Az összegyűjtött adatok alapján azonban ebben a szakaszban megalapozott következtetések nem vonhatók le, ezért további vizsgálat szükséges.

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

5.3.1.   Általános észrevételek

| (113) | A 6 mintavételre kiválasztott gyártó közül 3 nagy vállalatcsoport, ahol több tagállamon belül is vannak gyártólétesítmények, a három másik viszont egyszerűbb struktúrával rendelkezik, és egy vagy két tagállamban összpontosul. A vizsgálati időszak során a mintavételre kiválasztott gyártók három üzemét bezárták, az elsőt 2006-ban, a másodikat 2008-ban, nem sokkal a vizsgálati időszak előtt, az utolsót pedig a vizsgálati időszak vége felé. |
| --- | --- |

(113)

A 6 mintavételre kiválasztott gyártó közül 3 nagy vállalatcsoport, ahol több tagállamon belül is vannak gyártólétesítmények, a három másik viszont egyszerűbb struktúrával rendelkezik, és egy vagy két tagállamban összpontosul. A vizsgálati időszak során a mintavételre kiválasztott gyártók három üzemét bezárták, az elsőt 2006-ban, a másodikat 2008-ban, nem sokkal a vizsgálati időszak előtt, az utolsót pedig a vizsgálati időszak vége felé.

5.3.2.   Készletek

| (114) | Az alábbi adatok a mintavételre kiválasztott uniós gyártók készletvolumenét mutatják az egyes időszakok végén: | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készlet (1 000 egységben) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Az alábbi adatok a mintavételre kiválasztott uniós gyártók készletvolumenét mutatják az egyes időszakok végén:

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Készlet (1 000 egységben)

2 204

2 444

2 359

2 173

Index 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | A készletek a termelés 12%-át sem érték el. Emlékeztetni kell arra, hogy ez a mutató nem igazán releváns, mivel az Unió gyártása legnagyobb részben rendelésre történik; a készletek nagysága egy bizonyos pillanatban a már eladott, de még le nem szállított termékekből ered. |
| --- | --- |

(115)

A készletek a termelés 12%-át sem érték el. Emlékeztetni kell arra, hogy ez a mutató nem igazán releváns, mivel az Unió gyártása legnagyobb részben rendelésre történik; a készletek nagysága egy bizonyos pillanatban a már eladott, de még le nem szállított termékekből ered.

5.3.3.   Értékesítési árak

| (116) | A mintában szereplő uniós gyártók értékesítési egységárai 2006 és 2007 folyamán stabilan kb. 49 EUR körül voltak egységenként, azonban 2008-ban egységenként 48 euróra, a vizsgálati időszakban pedig 46,5 EUR-ra csökkentek. Ez a figyelembe vett időszak folyamán több mint 6 %-os csökkenésnek felel meg, és igen jelentős csökkenést mutat a vizsgálati időszakban (lásd a (86) preambulumbekezdés végén lévő táblázatot). |
| --- | --- |

(116)

A mintában szereplő uniós gyártók értékesítési egységárai 2006 és 2007 folyamán stabilan kb. 49 EUR körül voltak egységenként, azonban 2008-ban egységenként 48 euróra, a vizsgálati időszakban pedig 46,5 EUR-ra csökkentek. Ez a figyelembe vett időszak folyamán több mint 6 %-os csökkenésnek felel meg, és igen jelentős csökkenést mutat a vizsgálati időszakban (lásd a (86) preambulumbekezdés végén lévő táblázatot).

5.3.4.   Nyereségesség, pénzáramlás, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások

| (117) | A hasonló termék nyereségességét olyan módon állapították meg, hogy a hasonló termék mintában szereplő vállalatok általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában kifejezve állapították meg. Míg a 2006. és 2007. évi nyereségesség még mindig meghaladja a nullszaldót, a helyzet 2008 és a vizsgálati időszak folyamán drámaian megváltozott, mivel egyszerre érvényesültek a csökkenő értékesítési volumenek és csökkenő eladási árak, az ágazaton belül pedig rugalmatlan költségstruktúra alakult ki magas rögzített költségekkel. | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

A hasonló termék nyereségességét olyan módon állapították meg, hogy a hasonló termék mintában szereplő vállalatok általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában kifejezve állapították meg. Míg a 2006. és 2007. évi nyereségesség még mindig meghaladja a nullszaldót, a helyzet 2008 és a vizsgálati időszak folyamán drámaian megváltozott, mivel egyszerre érvényesültek a csökkenő értékesítési volumenek és csökkenő eladási árak, az ágazaton belül pedig rugalmatlan költségstruktúra alakult ki magas rögzített költségekkel.

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Nyereségesség (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | A mintavételre kiválasztott uniós gazdasági ágazat esetében az érintett termék terén a mintavételre kiválasztott uniós gyártók által tett beruházások tendenciáját az alábbi táblázat ismerteti.









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (000 euróban) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

A mintavételre kiválasztott uniós gazdasági ágazat esetében az érintett termék terén a mintavételre kiválasztott uniós gyártók által tett beruházások tendenciáját az alábbi táblázat ismerteti.

EUR

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Beruházások (000 euróban)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indexek 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | A táblázat alapján az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termék terén tett beruházásait, még csökkenő nyereségesség esetén is. A beruházások elsősorban gépekre vonatkoztak, a hatékonyság növekedése érdekében. E növekvő beruházások arra mutatnak, hogy az iparág továbbra is képes tőkebevonásra. |
| --- | --- |

(119)

A táblázat alapján az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termék terén tett beruházásait, még csökkenő nyereségesség esetén is. A beruházások elsősorban gépekre vonatkoztak, a hatékonyság növekedése érdekében. E növekvő beruházások arra mutatnak, hogy az iparág továbbra is képes tőkebevonásra.

| (120) | Azonban az említett erőfeszítések ellenére az érintett termék esetében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak folyamán összeomlott, és a vizsgálati időszakban – 40 %-ra esett vissza. Ez megerősíti az ágazat nyereségességének erózióját, illetve azt, hogy nem képes a beruházásból hasznot termelni. | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Pénzáramlás (a forgalom százalékában) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indexek 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Azonban az említett erőfeszítések ellenére az érintett termék esetében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak folyamán összeomlott, és a vizsgálati időszakban – 40 %-ra esett vissza. Ez megerősíti az ágazat nyereségességének erózióját, illetve azt, hogy nem képes a beruházásból hasznot termelni.

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Beruházások megtérülése

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indexek 2006 = 100

100

24

–27

–80

Pénzáramlás (a forgalom százalékában)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indexek 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | A mintavételre kiválasztott gyártók emellett 8,1 százalékpontos csökkenéssel kellett, hogy számoljanak a működő pénzáramlás terén is a figyelembe vett időszak folyamán, ami nagymértékben tükrözi a nyereségesség csökkenését. Az említett mutató összeomlásának okát nem a beruházások növekedésében találjuk meg, hanem az áll mögötte, hogy a működési tevékenységek kevesebb pénzbevételt hoznak. Tulajdonképpen mivel az ágazat strukturálisan állandó tőkeinjekciót igényel a befektetett eszközök tekintetében, a pénzáramlás csökkenése arra világít rá, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre gyengül, és képtelen önmagát finanszírozni. |
| --- | --- |

(121)

A mintavételre kiválasztott gyártók emellett 8,1 százalékpontos csökkenéssel kellett, hogy számoljanak a működő pénzáramlás terén is a figyelembe vett időszak folyamán, ami nagymértékben tükrözi a nyereségesség csökkenését. Az említett mutató összeomlásának okát nem a beruházások növekedésében találjuk meg, hanem az áll mögötte, hogy a működési tevékenységek kevesebb pénzbevételt hoznak. Tulajdonképpen mivel az ágazat strukturálisan állandó tőkeinjekciót igényel a befektetett eszközök tekintetében, a pénzáramlás csökkenése arra világít rá, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre gyengül, és képtelen önmagát finanszírozni.

5.3.5.   Gyártási költségek és nyersanyagköltség

| (122) | Az alábbi táblázatban a mintavételre kiválasztott gyártók esetében az érintett termék tonnánkénti átlagos költségét ismertetjük.









  Euróban | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos gyártási költség (egységenként) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

Az alábbi táblázatban a mintavételre kiválasztott gyártók esetében az érintett termék tonnánkénti átlagos költségét ismertetjük.

Euróban

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Átlagos gyártási költség (egységenként)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Az átlagos költség a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, átlagosan egységenként kb. 50 eurós szinten. |
| --- | --- |

(123)

Az átlagos költség a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, átlagosan egységenként kb. 50 eurós szinten.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (124) | Ilyen alapon ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Ezt a következtetést támasztja alá, hogy számos vállalat vagy üzem kényszerült bezárni (5 az eredeti szegmensben), vagy pedig fizetésképtelenségi eljárást kellett indítania (21 az utángyártott és 4 az eredeti szegmensben) a figyelembe vett időszak folyamán. |
| --- | --- |

(124)

Ilyen alapon ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Ezt a következtetést támasztja alá, hogy számos vállalat vagy üzem kényszerült bezárni (5 az eredeti szegmensben), vagy pedig fizetésképtelenségi eljárást kellett indítania (21 az utángyártott és 4 az eredeti szegmensben) a figyelembe vett időszak folyamán.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (125) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy kizárjuk annak lehetőségét, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk. |
| --- | --- |

(125)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy kizárjuk annak lehetőségét, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.

2.   A Kínából származó behozatal hatása

2.1.   Általános észrevételek

| (126) | Időben egyértelműen egybeesik a dömpingelt behozatal növekedése, amely 2006 és a vizsgálati időszak között 6 százalékponttal növelte piaci részesedését, illetve az uniós gyártók által ugyanebben az időszakban párhuzamosan elszenvedett, 6 százalékpontos piacirészesedés-vesztés. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érinti az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós gyártók árainak. |
| --- | --- |

(126)

Időben egyértelműen egybeesik a dömpingelt behozatal növekedése, amely 2006 és a vizsgálati időszak között 6 százalékponttal növelte piaci részesedését, illetve az uniós gyártók által ugyanebben az időszakban párhuzamosan elszenvedett, 6 százalékpontos piacirészesedés-vesztés. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érinti az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós gyártók árainak.

| (127) | Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése túl kicsi ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon. Azonban egy árérzékeny piacon egy összesen 12 %-os piaci részesedés nem tekinthető kicsinek (különösen az eredeti szegmensen belül). |
| --- | --- |

(127)

Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése túl kicsi ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon. Azonban egy árérzékeny piacon egy összesen 12 %-os piaci részesedés nem tekinthető kicsinek (különösen az eredeti szegmensen belül).

| (128) | Emellett emlékeztetnek arra, hogy a kínai importvolumen kb. 65 %-kal nőtt, és a becsült piaci részesedés csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban. Emellett a (86) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal ára 8 %-kal csökkent (lásd a (89) és az azt követő preambulumbekezdéseket), és jelentős áralákínálásra került sor (lásd a (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Ebben az esetben valóban a behozatal hirtelen megnövekedése és a megállapított jelentős áralákínálás az ügy fő tényezője. |
| --- | --- |

(128)

Emellett emlékeztetnek arra, hogy a kínai importvolumen kb. 65 %-kal nőtt, és a becsült piaci részesedés csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban. Emellett a (86) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal ára 8 %-kal csökkent (lásd a (89) és az azt követő preambulumbekezdéseket), és jelentős áralákínálásra került sor (lásd a (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Ebben az esetben valóban a behozatal hirtelen megnövekedése és a megállapított jelentős áralákínálás az ügy fő tényezője.

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömpingre úgy reagált, hogy 2007 óta csökkentette árait. A kínai behozatal által kifejtett árnyomás miatt azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt képes piaci részesedését megtartani, még csökkentett áron sem. Az eredeti szegmensben a pályáztatási eljárásokban megállapították, hogy az alacsony árakat kínáló ajánlatok jelentős szereppel bírtak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat árai is csökkenjenek. Azonban az uniós gazdasági ágazat árcsökkentése ellenére a kínai behozatal átlagos árai alacsonyabbak maradtak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak folyamán. Mivel a kínai árak a vizsgálati időszakban tovább csökkentek 2006-hoz képest, az uniós gazdasági ágazatnak ismét csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa üzleti tevékenységét. Nyereségessége nullszaldó alá csökkent, vagyis idővel nem lesz képes tevékenységét folytatni. |
| --- | --- |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömpingre úgy reagált, hogy 2007 óta csökkentette árait. A kínai behozatal által kifejtett árnyomás miatt azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt képes piaci részesedését megtartani, még csökkentett áron sem. Az eredeti szegmensben a pályáztatási eljárásokban megállapították, hogy az alacsony árakat kínáló ajánlatok jelentős szereppel bírtak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat árai is csökkenjenek. Azonban az uniós gazdasági ágazat árcsökkentése ellenére a kínai behozatal átlagos árai alacsonyabbak maradtak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak folyamán. Mivel a kínai árak a vizsgálati időszakban tovább csökkentek 2006-hoz képest, az uniós gazdasági ágazatnak ismét csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa üzleti tevékenységét. Nyereségessége nullszaldó alá csökkent, vagyis idővel nem lesz képes tevékenységét folytatni.

| (130) | Egyértelmű tehát, hogy az egyre csökkenő árakon történő importvolumen jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatot érő kár között határozott összefüggés mutatkozik. Ebben a szakaszban tehát arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn az alacsony árakon történő kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár között. |
| --- | --- |

(130)

Egyértelmű tehát, hogy az egyre csökkenő árakon történő importvolumen jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatot érő kár között határozott összefüggés mutatkozik. Ebben a szakaszban tehát arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn az alacsony árakon történő kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár között.

2.2.   Az érintett termék szegmensek szerinti elkülönülése

| (131) | Egyes érvek szerint az eredeti és az utángyártott termékek két külön értékesítési csatornát képviselnek, különösebb átjárás nélkül. Ilyen alapon különösen azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat kára, ahol az értékesítés jobbára az eredeti szegmensben történik (a mintavételre kiválasztott gyártók 85 %-a), nem lehet a kínai behozatal következménye, amely elsősorban az utángyártott szegmensre összpontosít, és korlátozta a jelenlétét az eredeti szegmensen belül. |
| --- | --- |

(131)

Egyes érvek szerint az eredeti és az utángyártott termékek két külön értékesítési csatornát képviselnek, különösebb átjárás nélkül. Ilyen alapon különösen azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat kára, ahol az értékesítés jobbára az eredeti szegmensben történik (a mintavételre kiválasztott gyártók 85 %-a), nem lehet a kínai behozatal következménye, amely elsősorban az utángyártott szegmensre összpontosít, és korlátozta a jelenlétét az eredeti szegmensen belül.

| (132) | Habár az értékesítési csatornák valóban elkülönülnek, a Bizottság megállapításai szerint lehet átjárás, még ha nem is közvetlen. Mindenesetre a helyzet legpontosabb felvázolásához a két szegmens külön került megvizsgálásra. |
| --- | --- |

(132)

Habár az értékesítési csatornák valóban elkülönülnek, a Bizottság megállapításai szerint lehet átjárás, még ha nem is közvetlen. Mindenesetre a helyzet legpontosabb felvázolásához a két szegmens külön került megvizsgálásra.

| (133) | Az utángyártott szegmensen belül a kár egyértelműen az alacsony áron történő, nagy volumenű kínai behozatalnak tudható be, amely az említett szegmens 34 %-át képviseli. Az eredeti szegmensen belül, amely az uniós fogyasztás nagyobb részét teszi ki (35 millió egység kb. 50-ből) a kínai jelenlét volumen szempontjából jóval kisebb (legfeljebb 6 %). Azonban ahogy azt már kifejtettük, nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eredeti értékesítések terén elszenvedett kárt az alacsony kínai árak okozták, és az valóban árfüggő. Vagyis egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai ajánlatokat veszik referenciaértéknek, és ezzel a pályáztatási eljárások során lenyomják az uniós alumíniumkerék-gyártók árait. Az uniós gyártók csak úgy maradhatnak a piacon, ha feladják, és csökkentik áraikat. |
| --- | --- |

(133)

Az utángyártott szegmensen belül a kár egyértelműen az alacsony áron történő, nagy volumenű kínai behozatalnak tudható be, amely az említett szegmens 34 %-át képviseli. Az eredeti szegmensen belül, amely az uniós fogyasztás nagyobb részét teszi ki (35 millió egység kb. 50-ből) a kínai jelenlét volumen szempontjából jóval kisebb (legfeljebb 6 %). Azonban ahogy azt már kifejtettük, nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eredeti értékesítések terén elszenvedett kárt az alacsony kínai árak okozták, és az valóban árfüggő. Vagyis egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai ajánlatokat veszik referenciaértéknek, és ezzel a pályáztatási eljárások során lenyomják az uniós alumíniumkerék-gyártók árait. Az uniós gyártók csak úgy maradhatnak a piacon, ha feladják, és csökkentik áraikat.

| (134) | Emellett nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensen belül a csökkenő ártendencia kihat az eredeti árakra is. Az átlagos utángyártott és eredeti árak összehasonlításából valóban kiderül, hogy míg az utóbbi 2007-ig átlagosan meghaladta az előzőt, ez a helyzet 2008-ban és a vizsgálati időszakban megváltozott. Ez azt mutatja, hogy az eredeti szegmensre helyeződő árnyomás az utóbbi években jóval határozottabb volt. |
| --- | --- |

(134)

Emellett nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensen belül a csökkenő ártendencia kihat az eredeti árakra is. Az átlagos utángyártott és eredeti árak összehasonlításából valóban kiderül, hogy míg az utóbbi 2007-ig átlagosan meghaladta az előzőt, ez a helyzet 2008-ban és a vizsgálati időszakban megváltozott. Ez azt mutatja, hogy az eredeti szegmensre helyeződő árnyomás az utóbbi években jóval határozottabb volt.

| (135) | Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy a kínai behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, úgy az utángyártott, mint az eredeti szegmensben. Ez mindenképpen további vizsgálatot tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(135)

Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy a kínai behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, úgy az utángyártott, mint az eredeti szegmensben. Ez mindenképpen további vizsgálatot tesz szükségessé.

3.   További tényezők hatása

3.1.   A Kínától eltérő harmadik országból származó behozatal hatása

3.1.1.   A Törökországból származó behozatal hatása

| (136) | A (99) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint Törökország Kína után a második legnagyobb importőr. A figyelembe vett időszakban a török behozatal az EU piacán kb. 7 %-os piaci részesedéssel bírt. Az alábbi táblázat összehasonlítja valamennyi harmadik ország árait az uniós gyártók áraival.









  Euro/egység | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| A mintavételre kiválasztott uniós gyártók | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Kína | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Törökország és az uniós gyártók különbsége | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Kína és az uniós gyártók különbsége | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

A (99) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint Törökország Kína után a második legnagyobb importőr. A figyelembe vett időszakban a török behozatal az EU piacán kb. 7 %-os piaci részesedéssel bírt. Az alábbi táblázat összehasonlítja valamennyi harmadik ország árait az uniós gyártók áraival.

Euro/egység

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Törökország

40,8

42,6

52,4

40,7

A mintavételre kiválasztott uniós gyártók

49,7

49,7

48

46,5

Kína

34,7

33,5

31,4

31,9

Törökország és az uniós gyártók különbsége

8,9

7,1

4,4

5,8

Kína és az uniós gyártók különbsége

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | A figyelembe vett időszak folyamán a török árak folyamatosan alacsonyabbak voltak a mintavételre kiválasztott uniós gyártók árainál, 2008-at kivéve. A vizsgálati időszakban a török és az uniós gyártók árai közötti különbség 5,7 euro volt (az uniós árakhoz képest +/- 12,3 %), míg a megfelelő árkülönbség Kína esetében 14,5 euro (+/- 31 %). Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a vizsgálati időszakban a törökországi behozatal alacsonyabb árai némileg kedvezőtlenül érintették az uniós ágazat helyzetét, azonban nem olyan jelentős mértékben, hogy megszüntessék a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti összefüggést. |
| --- | --- |

(137)

A figyelembe vett időszak folyamán a török árak folyamatosan alacsonyabbak voltak a mintavételre kiválasztott uniós gyártók árainál, 2008-at kivéve. A vizsgálati időszakban a török és az uniós gyártók árai közötti különbség 5,7 euro volt (az uniós árakhoz képest +/- 12,3 %), míg a megfelelő árkülönbség Kína esetében 14,5 euro (+/- 31 %). Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a vizsgálati időszakban a törökországi behozatal alacsonyabb árai némileg kedvezőtlenül érintették az uniós ágazat helyzetét, azonban nem olyan jelentős mértékben, hogy megszüntessék a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti összefüggést.

3.1.2.   A Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal hatása

| (138) | Ami a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatalt illeti, ezek halmozott piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról a vizsgálati időszakban 8,3 %-ra csökkent (lásd a (99) preambulumbekezdést). A megfelelő árak közel maradtak az uniós gyártók áraihoz ugyanezen időszakon belül. Ilyen alapon úgy ítélik meg, hogy a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(138)

Ami a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatalt illeti, ezek halmozott piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról a vizsgálati időszakban 8,3 %-ra csökkent (lásd a (99) preambulumbekezdést). A megfelelő árak közel maradtak az uniós gyártók áraihoz ugyanezen időszakon belül. Ilyen alapon úgy ítélik meg, hogy a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

3.2.   A gazdasági válság hatása

| (139) | Egyes felek állítása szerint a kínai behozatalt felvette az uniós fogyasztás 2007. évi növekedése, és a fogyasztásnak a 2008. évben bekövetkező csökkenése egybeesett a gazdasági visszaeséssel és a személygépjármű-ipar értékesítéseinek ezzel párhuzamos zsugorodásával. E szerint az érv szerint az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének ezek a tényezők voltak a fő okai. |
| --- | --- |

(139)

Egyes felek állítása szerint a kínai behozatalt felvette az uniós fogyasztás 2007. évi növekedése, és a fogyasztásnak a 2008. évben bekövetkező csökkenése egybeesett a gazdasági visszaeséssel és a személygépjármű-ipar értékesítéseinek ezzel párhuzamos zsugorodásával. E szerint az érv szerint az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének ezek a tényezők voltak a fő okai.

| (140) | A gazdasági válság valóban kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat helyzetét, a fogyasztás visszaesése és az árcsökkenési hatások miatt. 2008 és a vizsgálati időszak között a fogyasztás 14,5 %-kal esett. |
| --- | --- |

(140)

A gazdasági válság valóban kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat helyzetét, a fogyasztás visszaesése és az árcsökkenési hatások miatt. 2008 és a vizsgálati időszak között a fogyasztás 14,5 %-kal esett.

| (141) | Az alumíniumkerék-gyártók szimbiózisban működnek együtt a személygépjármű-ágazattal, amelyet a válság súlyosan érintett. Az alábbi táblázat a személygépjármű-gyártás alakulását ismerteti a figyelembe vett időszakban. Igaz, hogy a személygépjárműveken vagy alumínium- vagy acél–alumíniumkerekek találhatók, és az arányokat nehéz megállapítani. Azonban semmi jel nem utal arra, hogy ez az arány a figyelembe vett időszakban komolyabban változott volna. Ezért nem zárható ki, hogy a személygépjármű-gyártás volumenének visszaesése – márpedig ez valóban drámai volt 2008 vége és a vizsgálati időszak között) hatással lehetett az alumíniumkerék-gyártók értékesítési volumenére. Az alábbi táblázat szerint a gyártási volumen csökkenése valóban meghaladta a 15 %-ot 2008 és a vizsgálati időszak között.









  Az EU-27-ben | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás Európában (000 egységben) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Az alumíniumkerék-gyártók szimbiózisban működnek együtt a személygépjármű-ágazattal, amelyet a válság súlyosan érintett. Az alábbi táblázat a személygépjármű-gyártás alakulását ismerteti a figyelembe vett időszakban. Igaz, hogy a személygépjárműveken vagy alumínium- vagy acél–alumíniumkerekek találhatók, és az arányokat nehéz megállapítani. Azonban semmi jel nem utal arra, hogy ez az arány a figyelembe vett időszakban komolyabban változott volna. Ezért nem zárható ki, hogy a személygépjármű-gyártás volumenének visszaesése – márpedig ez valóban drámai volt 2008 vége és a vizsgálati időszak között) hatással lehetett az alumíniumkerék-gyártók értékesítési volumenére. Az alábbi táblázat szerint a gyártási volumen csökkenése valóban meghaladta a 15 %-ot 2008 és a vizsgálati időszak között.

Az EU-27-ben

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Gyártás Európában (000 egységben)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Azonban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzéséből az derül ki, hogy a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a kínai behozatal piaci megjelenésének a kezdetével. A nyereségességi adatok pl. azt mutatják, hogy a csökkenő tendencia 2006 és 2007 között kezdődött (2,5 százalékpontos esés), 2007 és 2008 között folytatódott (további 2,2 százalékpontos esés), és 2008 és a vizsgálati időszak között szélsőséges, 6,9 %-os csökkenést ért el. |
| --- | --- |

(142)

Azonban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzéséből az derül ki, hogy a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a kínai behozatal piaci megjelenésének a kezdetével. A nyereségességi adatok pl. azt mutatják, hogy a csökkenő tendencia 2006 és 2007 között kezdődött (2,5 százalékpontos esés), 2007 és 2008 között folytatódott (további 2,2 százalékpontos esés), és 2008 és a vizsgálati időszak között szélsőséges, 6,9 %-os csökkenést ért el.

| (143) | Emellett a kínai behozatal továbbra is növelte piaci jelenlétét a zsugorodó fogyasztás ellenére, és a vizsgálati időszakban 12,4 %-ra nőtt. Volumene és piaci részesedése egyenletesen növekedett, árai pedig folyamatosan alákínáltak az uniós ágazatnak. Azonban ésszerűen feltételezhető, hogy a válság egyformán kell, hogy érintsen minden piaci szereplőt. A fentiek szerint a kínai behozatal mégis növekedett az uniós áraknak jelentősen alákínáló árak mellett ebben az esetben. Ezért nem ésszerűtlen a következtetés, hogy a gazdasági válság nélkül a kínai behozatal volumene és piaci részesedése még jobban nőtt volna. |
| --- | --- |

(143)

Emellett a kínai behozatal továbbra is növelte piaci jelenlétét a zsugorodó fogyasztás ellenére, és a vizsgálati időszakban 12,4 %-ra nőtt. Volumene és piaci részesedése egyenletesen növekedett, árai pedig folyamatosan alákínáltak az uniós ágazatnak. Azonban ésszerűen feltételezhető, hogy a válság egyformán kell, hogy érintsen minden piaci szereplőt. A fentiek szerint a kínai behozatal mégis növekedett az uniós áraknak jelentősen alákínáló árak mellett ebben az esetben. Ezért nem ésszerűtlen a következtetés, hogy a gazdasági válság nélkül a kínai behozatal volumene és piaci részesedése még jobban nőtt volna.

| (144) | Ilyen alapon ésszerűen feltételezhető, hogy a gazdasági visszaesés, még ha hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat kárához, önmagában nem olyan tényező, amely megszüntetné dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti okozati összefüggést. Épp ellenkezőleg: a kínai behozatal volumenének növekedése szokásos esetben csökkent volna a fogyasztás mérséklődésével együtt, más harmadik országok behozatalához és különösen az uniós ágazat értékesítéséhez hasonlóan (amely, emlékeztetünk rá, a kínai behozatal növekedésével összemérhetően csökkent). |
| --- | --- |

(144)

Ilyen alapon ésszerűen feltételezhető, hogy a gazdasági visszaesés, még ha hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat kárához, önmagában nem olyan tényező, amely megszüntetné dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti okozati összefüggést. Épp ellenkezőleg: a kínai behozatal volumenének növekedése szokásos esetben csökkent volna a fogyasztás mérséklődésével együtt, más harmadik országok behozatalához és különösen az uniós ágazat értékesítéséhez hasonlóan (amely, emlékeztetünk rá, a kínai behozatal növekedésével összemérhetően csökkent).

3.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye változásának hatásai

| (145) | Az uniós gyártók exporttevékenysége a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintavételre kiválasztott uniós gyártók teljes értékesítésének kevesebb mint 2 %-a). Ezért nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat gyenge helyzetére, és nem szüntetheti meg az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(145)

Az uniós gyártók exporttevékenysége a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintavételre kiválasztott uniós gyártók teljes értékesítésének kevesebb mint 2 %-a). Ezért nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat gyenge helyzetére, és nem szüntetheti meg az okozati összefüggést.

3.4.   Az uniós gyártók közötti verseny és az uniós piac koncentrációja

| (146) | Az uniós piacon működő alumíniumkerék-gyártók száma (kb. harminc) azt sugallja, hogy az uniós piac igen versengő, habár emellett nagyfokú ágazati koncentráció is jellemzi, hiszen a 3 legnagyobb vállalat tartja kézben a teljes gyártás 60 %-át, két másik kb. 8 %-ot, 4 pedig kb. 4 %-ot. A gyártási volumenre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok szerint a további gyártók kis- vagy középvállalatok. |
| --- | --- |

(146)

Az uniós piacon működő alumíniumkerék-gyártók száma (kb. harminc) azt sugallja, hogy az uniós piac igen versengő, habár emellett nagyfokú ágazati koncentráció is jellemzi, hiszen a 3 legnagyobb vállalat tartja kézben a teljes gyártás 60 %-át, két másik kb. 8 %-ot, 4 pedig kb. 4 %-ot. A gyártási volumenre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok szerint a további gyártók kis- vagy középvállalatok.

| (147) | Nem szabad megfeledkezni arról, hogy számos kisebb gyártó 2008 előtt, 2008-ban és a vizsgálati időszakban megszüntette gyártását. Ez arra utalhat, hogy az uniós gyártók közötti verseny – és a nyilvánvalóan folyamatban lévő koncentrálódás – hozzájárult uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Azonban a vizsgálati adatok szerint nem csupán a kis gyártók érintettek. A nagyobb és a kisebb gyártókat egyaránt sújtják az aktuális fejlemények. Ezért nem állíthatjuk, hogy az uniós gyártók közötti verseny jelentős mértékben hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(147)

Nem szabad megfeledkezni arról, hogy számos kisebb gyártó 2008 előtt, 2008-ban és a vizsgálati időszakban megszüntette gyártását. Ez arra utalhat, hogy az uniós gyártók közötti verseny – és a nyilvánvalóan folyamatban lévő koncentrálódás – hozzájárult uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Azonban a vizsgálati adatok szerint nem csupán a kis gyártók érintettek. A nagyobb és a kisebb gyártókat egyaránt sújtják az aktuális fejlemények. Ezért nem állíthatjuk, hogy az uniós gyártók közötti verseny jelentős mértékben hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

3.5.   Fogyasztói preferenciák az acél- és az alumíniumkerekeket illetően

| (148) | Egyes állítások szerint az alumíniumkerekek iránti csökkenő kereslet oka a fogyasztói preferenciák gazdasági válsággal összefüggő változásában keresendő, a fogyasztók ugyanis az olcsóbb acélkerekek iránt kezdtek érdeklődni. Az állítást azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Ebben a szakaszban, az érvet alátámasztó, dokumentált adatok hiányában ilyen összefüggés nem erősíthető meg. |
| --- | --- |

(148)

Egyes állítások szerint az alumíniumkerekek iránti csökkenő kereslet oka a fogyasztói preferenciák gazdasági válsággal összefüggő változásában keresendő, a fogyasztók ugyanis az olcsóbb acélkerekek iránt kezdtek érdeklődni. Az állítást azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Ebben a szakaszban, az érvet alátámasztó, dokumentált adatok hiányában ilyen összefüggés nem erősíthető meg.

3.6.   Termékkínálat

| (149) | Egyes felek állítása szerint a kínai behozatal növekedésének oka a Kínában gyártott, egyedi csúcstechnológiás kerekek (vagyis a kovácsolt vagy lézertechnológiás kerekek) iránti növekvő kereslet, amelyeket az EU-ban (számottevő mennyiségben) nem lehet gyártani. Ezért a Kínából származó behozatal nem okozhatott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az említett behozatal csak igen kis töredéke a Kínából származó teljes behozatalnak. Az érvet tehát el kellett vetni. |
| --- | --- |

(149)

Egyes felek állítása szerint a kínai behozatal növekedésének oka a Kínában gyártott, egyedi csúcstechnológiás kerekek (vagyis a kovácsolt vagy lézertechnológiás kerekek) iránti növekvő kereslet, amelyeket az EU-ban (számottevő mennyiségben) nem lehet gyártani. Ezért a Kínából származó behozatal nem okozhatott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az említett behozatal csak igen kis töredéke a Kínából származó teljes behozatalnak. Az érvet tehát el kellett vetni.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (150) | Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben megállapítást nyert, hogy jelentős mértékben csökkent a gyártás és az értékesítés, sor került a piaci részesedés elveszítésére, illetve olyan árcsökkenés, amely az uniós gazdasági ágazatban veszteségeket eredményezett. A Kínából származó és az uniós gazdasági ágazat ágainak jelentősen alákínáló behozatal volumene, továbbá ennek piaci részesedése az említett időszakban megnőtt. |
| --- | --- |

(150)

Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben megállapítást nyert, hogy jelentős mértékben csökkent a gyártás és az értékesítés, sor került a piaci részesedés elveszítésére, illetve olyan árcsökkenés, amely az uniós gazdasági ágazatban veszteségeket eredményezett. A Kínából származó és az uniós gazdasági ágazat ágainak jelentősen alákínáló behozatal volumene, továbbá ennek piaci részesedése az említett időszakban megnőtt.

| (151) | A Bizottság emellett elemzett minden más olyan tényezőt, amely hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a gazdasági válság, a Törökországból származó behozatal és az uniós gyártók közötti verseny, amelynek eredményeként koncentrálódásra került sor, kihathatott a kár alakulására. Azonban ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy ezek hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést, a fentiek szerint. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság emellett elemzett minden más olyan tényezőt, amely hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a gazdasági válság, a Törökországból származó behozatal és az uniós gyártók közötti verseny, amelynek eredményeként koncentrálódásra került sor, kihathatott a kár alakulására. Azonban ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy ezek hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést, a fentiek szerint.

| (152) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásának fenti elemzése alapján ezért ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásának fenti elemzése alapján ezért ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (153) | Az ügyben jelentős mértékű volt az együttműködés és a támogatás az uniós ágazat részéről (több mint 70 %). Ez arra utal, hogy az intézkedések megállapítása egyértelműen az uniós gyártók érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(153)

Az ügyben jelentős mértékű volt az együttműködés és a támogatás az uniós ágazat részéről (több mint 70 %). Ez arra utal, hogy az intézkedések megállapítása egyértelműen az uniós gyártók érdekét szolgálja.

| (154) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, az árainak alákínáló dömpingelt behozatal hatásai miatt, a (93) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(154)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, az árainak alákínáló dömpingelt behozatal hatásai miatt, a (93) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint.

| (155) | Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyösek lesznek azok az intézkedések, amelyek vélhetőleg megakadályozzák a dömpingelt, alacsony áron történő behozatal további szakaszát. |
| --- | --- |

(155)

Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyösek lesznek azok az intézkedések, amelyek vélhetőleg megakadályozzák a dömpingelt, alacsony áron történő behozatal további szakaszát.

| (156) | Az intézkedések elmaradása esetén várható, hogy az alacsony árú, dömpingelt alumíniumkerekek behozatala, különösen az utángyártott szegmensben folytatódik, sőt emelkedhet. Továbbá nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensre gyakorolt növekvő árnyomás és az egyre erősebb jelenlét a szegmensen belül legalábbis közvetve érintené az eredeti szegmens helyzetét. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az érintett országban egyes gyártók az utángyártott szegmensen belül a közép- és a felső kategória felé mozdulnak el, majd az eredeti szegmensbe – igen alacsony árakkal. Ez a fejlemény várhatóan folytatódik, és nagy valószínűséggel veszélyeztetheti az uniós gyártóknak az eredeti szegmensben tevékenykedő nagy vállalatcsoportját. Mivel az említett gyártók pénzügyi helyzete és nyereségessége nem eléggé szilárd ahhoz, hogy ellenálljon az árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatti további árnyomásnak, ez nagy valószínűséggel számos, vagy akár valamennyi uniós gyártó fokozatos megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(156)

Az intézkedések elmaradása esetén várható, hogy az alacsony árú, dömpingelt alumíniumkerekek behozatala, különösen az utángyártott szegmensben folytatódik, sőt emelkedhet. Továbbá nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensre gyakorolt növekvő árnyomás és az egyre erősebb jelenlét a szegmensen belül legalábbis közvetve érintené az eredeti szegmens helyzetét. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az érintett országban egyes gyártók az utángyártott szegmensen belül a közép- és a felső kategória felé mozdulnak el, majd az eredeti szegmensbe – igen alacsony árakkal. Ez a fejlemény várhatóan folytatódik, és nagy valószínűséggel veszélyeztetheti az uniós gyártóknak az eredeti szegmensben tevékenykedő nagy vállalatcsoportját. Mivel az említett gyártók pénzügyi helyzete és nyereségessége nem eléggé szilárd ahhoz, hogy ellenálljon az árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatti további árnyomásnak, ez nagy valószínűséggel számos, vagy akár valamennyi uniós gyártó fokozatos megszűnéséhez vezetne.

2.   Az importőrök érdeke

| (157) | A mintavétel során (lásd a fenti (13) preambulumbekezdést) 5 kapcsolatban nem álló importőrt és 2 importáló felhasználót választottak ki importvolumenük alapján. |
| --- | --- |

(157)

A mintavétel során (lásd a fenti (13) preambulumbekezdést) 5 kapcsolatban nem álló importőrt és 2 importáló felhasználót választottak ki importvolumenük alapján.

| (158) | A kapcsolatban nem álló importőrök együttműködése általánosságban a Kínából származó behozatal teljes volumenének kevesebb, mint 10 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(158)

A kapcsolatban nem álló importőrök együttműködése általánosságban a Kínából származó behozatal teljes volumenének kevesebb, mint 10 %-át képviseli.

| (159) | A vizsgálat alapján a legtöbb importőr személygépjármű-kiegészítőkre szakosodott kereskedő. Közöttük két kategória állapítható meg. Az egyik kategóriában olyan vállalatok találhatók, amelyek saját márkájú alumíniumkerekek importálnak és viszonteladnak, amelyek gyártását kiszervezték Kínába. Ezek azonban nem állnak kapcsolatban a kínai exportőrökkel. Az ilyen importőrök általában nem folytatnak jelentős hozzáadott értéket képviselő tevékenységeket az EU-n belül (ideértve a tervezést, a kutatást és a fejlesztést is), és saját értékesítési láncuk van, megfelelő foglalkoztatási szint mellett. A második kategóriába olyan importőrök/forgalmazók tartoznak, amelyek inkább a volumenre és kevésbé a márkára összpontosítanak. Az ilyen importőröknek általában alacsonyabbak a költségstruktúráik, és kevesebb hozzáadott értéket képviselő tevékenységük van az Unióban. |
| --- | --- |

(159)

A vizsgálat alapján a legtöbb importőr személygépjármű-kiegészítőkre szakosodott kereskedő. Közöttük két kategória állapítható meg. Az egyik kategóriában olyan vállalatok találhatók, amelyek saját márkájú alumíniumkerekek importálnak és viszonteladnak, amelyek gyártását kiszervezték Kínába. Ezek azonban nem állnak kapcsolatban a kínai exportőrökkel. Az ilyen importőrök általában nem folytatnak jelentős hozzáadott értéket képviselő tevékenységeket az EU-n belül (ideértve a tervezést, a kutatást és a fejlesztést is), és saját értékesítési láncuk van, megfelelő foglalkoztatási szint mellett. A második kategóriába olyan importőrök/forgalmazók tartoznak, amelyek inkább a volumenre és kevésbé a márkára összpontosítanak. Az ilyen importőröknek általában alacsonyabbak a költségstruktúráik, és kevesebb hozzáadott értéket képviselő tevékenységük van az Unióban.

| (160) | A kapcsolatban nem álló importőrök alacsony együttműködési szintje arra utal, hogy az intézkedések kivetése nem járt volna jelentős hatással tevékenységeikre. Sőt az együttműködő importőrök/forgalmazók esetében megállapítást nyert, hogy a kínai alumíniumkerekek viszonteladása a teljes forgalmuk 1–6 %-át teszi ki. A kiszervező vállalatok helyzete bonyolultabb, mivel a kínai alumíniumkerék-újraértékesítés akár szinte teljes üzleti tevékenységük is lehet. Az esetleges intézkedések mindenképp kihatnak tevékenységeikre, még ha ennek pontos mértékét ebben a szakaszban nehéz is megállapítani. Ezt a kérdést tovább kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(160)

A kapcsolatban nem álló importőrök alacsony együttműködési szintje arra utal, hogy az intézkedések kivetése nem járt volna jelentős hatással tevékenységeikre. Sőt az együttműködő importőrök/forgalmazók esetében megállapítást nyert, hogy a kínai alumíniumkerekek viszonteladása a teljes forgalmuk 1–6 %-át teszi ki. A kiszervező vállalatok helyzete bonyolultabb, mivel a kínai alumíniumkerék-újraértékesítés akár szinte teljes üzleti tevékenységük is lehet. Az esetleges intézkedések mindenképp kihatnak tevékenységeikre, még ha ennek pontos mértékét ebben a szakaszban nehéz is megállapítani. Ezt a kérdést tovább kell vizsgálni.

3.   A felhasználók érdeke

3.1.   Általános észrevételek

| (161) | Felhasználói kérdőíveket küldtek kb. 20 ismert felhasználó számára. A vizsgálat során 13 személygépjármű-gyártók működött együtt. Szintén együttműködött két szövetség az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek felhasználóinak és importőreinek képviseletében. |
| --- | --- |

(161)

Felhasználói kérdőíveket küldtek kb. 20 ismert felhasználó számára. A vizsgálat során 13 személygépjármű-gyártók működött együtt. Szintén együttműködött két szövetség az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek felhasználóinak és importőreinek képviseletében.

| (162) | Az együttműködő felhasználók által végzett behozatal a Kínából származó teljes behozatal kb. 19 %-a az Eurostat adatai szerint. Az Eurostat adatai nem teszik lehetővé annak pontos meghatározását, hogy az importértékesítések az eredeti vagy az utángyártott szegmensben történtek. A fenti (133) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mindenesetre megkülönböztetés tehető az eredeti és az utángyártott szegmens között, ugyanis az eredeti szegmens a Kínából származó teljes behozatal kb. 20–30 %-a. Ilyen alapon okkal feltételezhető, hogy az eredeti szegmens együttműködése igen magas. |
| --- | --- |

(162)

Az együttműködő felhasználók által végzett behozatal a Kínából származó teljes behozatal kb. 19 %-a az Eurostat adatai szerint. Az Eurostat adatai nem teszik lehetővé annak pontos meghatározását, hogy az importértékesítések az eredeti vagy az utángyártott szegmensben történtek. A fenti (133) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mindenesetre megkülönböztetés tehető az eredeti és az utángyártott szegmens között, ugyanis az eredeti szegmens a Kínából származó teljes behozatal kb. 20–30 %-a. Ilyen alapon okkal feltételezhető, hogy az eredeti szegmens együttműködése igen magas.

| (163) | A személygépjármű-gyártók átlagosan csak korlátozott mértékben hagyatkoznak a kínai behozatalra. Egyenként vizsgálva az együttműködő személygépjármű-gyártók különféle üzleti modelleket alkalmaznak. Némelyikük egyáltalán nem importál Kínából, mások kevesebb mint 5 %-ot importálnak, némelyik pedig a szükségleteinek akár 30 %-át is. |
| --- | --- |

(163)

A személygépjármű-gyártók átlagosan csak korlátozott mértékben hagyatkoznak a kínai behozatalra. Egyenként vizsgálva az együttműködő személygépjármű-gyártók különféle üzleti modelleket alkalmaznak. Némelyikük egyáltalán nem importál Kínából, mások kevesebb mint 5 %-ot importálnak, némelyik pedig a szükségleteinek akár 30 %-át is.

| (164) | Az intézkedéseket az importáló és a nem importáló felhasználók egyaránt ellenzik. Egyik fő érvük az, hogy a személygépjármű-gyártóknak érdeke, hogy különféle ellátás forrásaik legyenek, és számukra előnyös a kerékpiacon a verseny. Az intézkedések következtében túlzottan függnének néhány európai gyártótól. Ez az érv azonban önmagában nem döntő, mivel jelentős a behozatal más harmadik országokból is. |
| --- | --- |

(164)

Az intézkedéseket az importáló és a nem importáló felhasználók egyaránt ellenzik. Egyik fő érvük az, hogy a személygépjármű-gyártóknak érdeke, hogy különféle ellátás forrásaik legyenek, és számukra előnyös a kerékpiacon a verseny. Az intézkedések következtében túlzottan függnének néhány európai gyártótól. Ez az érv azonban önmagában nem döntő, mivel jelentős a behozatal más harmadik országokból is.

3.2.   Az intézkedések költsége

| (165) | Az alumíniumkerekek egy személygépjármű költségének kb. 1 %-át teszik ki. Az alumíniumkerekek árának 20 %-os növelése tehát 0.2 %-os költségnövekedést jelentene. Az olyan személygépjármű-gyártók esetében, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 5 %-át importálják Kínából, a költségnövekedés a teljes személygépjármű-gyártás költsége 0,2 %-ának 5 %-a, vagyis 0,01 % lenne. Azonban még olyan személygépjármű-gyártóknál is, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 30 %-át importálják Kínából, a teljes költségnövekedés 0,2 % 30 %-a, vagyis 0,06 % lenne. Ilyen módon az intézkedések igen korlátozott költséghatással járnának. Emellett nyilvánvalóan nem szokatlan, hogy a személygépjármű-gyártók által adott áron (mondjuk 50 euróért) importált alumíniumkerekeket a végfelhasználónak három-négyszeres áron (vagyis 200 euróért) értékesítik. |
| --- | --- |

(165)

Az alumíniumkerekek egy személygépjármű költségének kb. 1 %-át teszik ki. Az alumíniumkerekek árának 20 %-os növelése tehát 0.2 %-os költségnövekedést jelentene. Az olyan személygépjármű-gyártók esetében, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 5 %-át importálják Kínából, a költségnövekedés a teljes személygépjármű-gyártás költsége 0,2 %-ának 5 %-a, vagyis 0,01 % lenne. Azonban még olyan személygépjármű-gyártóknál is, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 30 %-át importálják Kínából, a teljes költségnövekedés 0,2 % 30 %-a, vagyis 0,06 % lenne. Ilyen módon az intézkedések igen korlátozott költséghatással járnának. Emellett nyilvánvalóan nem szokatlan, hogy a személygépjármű-gyártók által adott áron (mondjuk 50 euróért) importált alumíniumkerekeket a végfelhasználónak három-négyszeres áron (vagyis 200 euróért) értékesítik.

3.3.   A szállítók megváltoztatásának a költsége

| (166) | A fentiek szerint az eredeti alumíniumkerekeket általában 2 évvel egy új személygépjármű-modell bevezetése előtt fejlesztik. A szállító megváltoztatásához idő (legalább 6 hónap) szükséges, és ez további eszközköltségekkel is járhat. A vizsgálat alapján azonban a legtöbb személygépjármű-gyártó természetesen diverzifikálja az ellátási forrásokat, vagyis 2 (vagy több) gyártót bíznak meg egy adott alumíniumkerék gyártásával. Ez a kettős kiszervezés a Kínából beszerzett modellek esetében is igaz, az ellátás biztonságának biztosítása érdekében. A jelek szerint tehát a szállító megváltoztatásának a kockázatát máris belekalkulálták abba a döntésbe, hogy Kínából szerzik be a terméket. Emellett a vizsgálat során összegyűjtött szerződések szerint a személygépjármű-gyártók általában bármikor szankció nélkül felmondhatják a szerződést. |
| --- | --- |

(166)

A fentiek szerint az eredeti alumíniumkerekeket általában 2 évvel egy új személygépjármű-modell bevezetése előtt fejlesztik. A szállító megváltoztatásához idő (legalább 6 hónap) szükséges, és ez további eszközköltségekkel is járhat. A vizsgálat alapján azonban a legtöbb személygépjármű-gyártó természetesen diverzifikálja az ellátási forrásokat, vagyis 2 (vagy több) gyártót bíznak meg egy adott alumíniumkerék gyártásával. Ez a kettős kiszervezés a Kínából beszerzett modellek esetében is igaz, az ellátás biztonságának biztosítása érdekében. A jelek szerint tehát a szállító megváltoztatásának a kockázatát máris belekalkulálták abba a döntésbe, hogy Kínából szerzik be a terméket. Emellett a vizsgálat során összegyűjtött szerződések szerint a személygépjármű-gyártók általában bármikor szankció nélkül felmondhatják a szerződést.

3.4.   A felek által benyújtott további érvek

| (167) | Egyes felek állítása szerint a vámnak a Kínából származó alumíniumkerekekre való kivetésével a dél-koreai személygépjármű-gyártók szereznek előnyt, mivel az innen származó személygépjárművekre eleve 0 %-os vámtétel érvényes a megkötés előtt álló szabadkereskedelmi megállapodás értelmében. Az említett érv szerint a dél-koreai személygépjármű-gyártók továbbra is hozzáférhetnek az alacsony áron értékesített kínai alumíniumkerekekhez, és az EU-ba exportált személygépjárművek tekintetében vámvisszatérítés (az egyes személygépjármű-alkatrészek behozatala tekintetében fizetett vám az említett személygépjármű kivitelekor visszaigényelhető) is követelhetnek. A kínai alumíniumkerekekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéssel az európai személygépjármű-gyártók versenyhátrányba kerülnek az EU-ba 0 % vám mellett behozott dél-koreai személygépjárművek tekintetében. |
| --- | --- |

(167)

Egyes felek állítása szerint a vámnak a Kínából származó alumíniumkerekekre való kivetésével a dél-koreai személygépjármű-gyártók szereznek előnyt, mivel az innen származó személygépjárművekre eleve 0 %-os vámtétel érvényes a megkötés előtt álló szabadkereskedelmi megállapodás értelmében. Az említett érv szerint a dél-koreai személygépjármű-gyártók továbbra is hozzáférhetnek az alacsony áron értékesített kínai alumíniumkerekekhez, és az EU-ba exportált személygépjárművek tekintetében vámvisszatérítés (az egyes személygépjármű-alkatrészek behozatala tekintetében fizetett vám az említett személygépjármű kivitelekor visszaigényelhető) is követelhetnek. A kínai alumíniumkerekekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéssel az európai személygépjármű-gyártók versenyhátrányba kerülnek az EU-ba 0 % vám mellett behozott dél-koreai személygépjárművek tekintetében.

| (168) | E tekintetben azonban megjegyzendő, hogy a Dél-Koreából származó személygépjárművek piaci részesedése jelenleg csupán 3 % az EU személygépjármű-piacán. Habár nehéz lenne megjósolni a koreai személygépjárművek behozatalának alakulását, tekintettel azonban arra, hogy az intézkedések csak igen korlátozott közvetlen költséghatással vannak az EU személygépjármű-gyártóira, ebben a szakaszban nem állapítható meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a kínai alumíniumkerekekre való kivetése ebben a tekintetben bármilyen érdemi szereppel bírna. |
| --- | --- |

(168)

E tekintetben azonban megjegyzendő, hogy a Dél-Koreából származó személygépjárművek piaci részesedése jelenleg csupán 3 % az EU személygépjármű-piacán. Habár nehéz lenne megjósolni a koreai személygépjárművek behozatalának alakulását, tekintettel azonban arra, hogy az intézkedések csak igen korlátozott közvetlen költséghatással vannak az EU személygépjármű-gyártóira, ebben a szakaszban nem állapítható meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a kínai alumíniumkerekekre való kivetése ebben a tekintetben bármilyen érdemi szereppel bírna.

4.   A fogyasztók érdekei

| (169) | Semmilyen érvet nem nyújtottak be az intézkedések által a végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében. Ez a tény, továbbá a vizsgálat alapján a személygépjármű-gyártókra gyakorolt elenyésző költséghatás, továbbá ezek árképzési stratégiái valóban inkább a fogyasztói árakra gyakorolt érzékelhető hatás valószínűsége ellen szól. |
| --- | --- |

(169)

Semmilyen érvet nem nyújtottak be az intézkedések által a végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében. Ez a tény, továbbá a vizsgálat alapján a személygépjármű-gyártókra gyakorolt elenyésző költséghatás, továbbá ezek árképzési stratégiái valóban inkább a fogyasztói árakra gyakorolt érzékelhető hatás valószínűsége ellen szól.

5.   A szállítók érdekei

| (170) | 5 olyan szállító töltötte ki a szállítóknak szánt kérdőívet, amely nyersanyagot/berendezést szállít uniós alumíniumkerék-gyártók számára. Ezek alumíniumot/elsődleges öntvényeket (ingot), festéket/primer vagy alacsony nyomású gépeket szállítanak. Az öntvényszállítók az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítése tevékenységüknek csak kis részét teszi ki (teljes forgalmuk 6 %-a alatt), ami azt mutatja, hogy csak mérsékelt érdeklődést tanúsítanak a Kínából származó alumíniumkerekekkel kapcsolatos dömpingellenes intézkedések megállapítása iránt. Egyéb szállítók (gépek, festék vagy alacsony nyomású gépek) esetében az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítés teljes forgalmuk 30–50 %-a. Tekintettel arra, hogy ezek a vállalatok kkv-k, az uniós gazdasági ágazat életképessége működésük szempontjából kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

(170)

5 olyan szállító töltötte ki a szállítóknak szánt kérdőívet, amely nyersanyagot/berendezést szállít uniós alumíniumkerék-gyártók számára. Ezek alumíniumot/elsődleges öntvényeket (ingot), festéket/primer vagy alacsony nyomású gépeket szállítanak. Az öntvényszállítók az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítése tevékenységüknek csak kis részét teszi ki (teljes forgalmuk 6 %-a alatt), ami azt mutatja, hogy csak mérsékelt érdeklődést tanúsítanak a Kínából származó alumíniumkerekekkel kapcsolatos dömpingellenes intézkedések megállapítása iránt. Egyéb szállítók (gépek, festék vagy alacsony nyomású gépek) esetében az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítés teljes forgalmuk 30–50 %-a. Tekintettel arra, hogy ezek a vállalatok kkv-k, az uniós gazdasági ágazat életképessége működésük szempontjából kulcsfontosságú.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (171) | Tekintettel a fenti megállapításokra, ideiglenesen arra a következtetésre jutottunk az uniós érdekről rendelkezésre álló információk alapján, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések kivetése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(171)

Tekintettel a fenti megállapításokra, ideiglenesen arra a következtetésre jutottunk az uniós érdekről rendelkezésre álló információk alapján, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések kivetése ellen szólnának.

G.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (172) | A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(172)

A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (173) | E vámok mértékének megállapításához a meglevő dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vettük figyelembe. |
| --- | --- |

(173)

E vámok mértékének megállapításához a meglevő dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vettük figyelembe.

| (174) | A fenti (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az alumíniumkerék-piacot két viszonylag elkülönülő piaci szegmens jelenléte jellemzi. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az uniós gyártók értékesítései az eredeti szegmensben koncentrálódtak, ami az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 85 %-a. |
| --- | --- |

(174)

A fenti (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az alumíniumkerék-piacot két viszonylag elkülönülő piaci szegmens jelenléte jellemzi. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az uniós gyártók értékesítései az eredeti szegmensben koncentrálódtak, ami az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 85 %-a.

| (175) | Az ideiglenes intézkedések megállapítása céljából ezért helyénvaló volt megállapítani egy olyan kárszintet, amely figyelembe veszi ezt a sajátos piaci helyzetet. |
| --- | --- |

(175)

Az ideiglenes intézkedések megállapítása céljából ezért helyénvaló volt megállapítani egy olyan kárszintet, amely figyelembe veszi ezt a sajátos piaci helyzetet.

| (176) | Az eredeti szegmensben az alumíniumkerék-vásárlók (vagyis a személygépjármű-gyártók) jellemzően pályáztatási eljárások értelmében adnak megrendelést. Ebből adódóan egy adott személygépjármű-modellre felszerelendő, adott kerékmodell nem ritkán több forrásból is megrendelhető, gyakran egyidejűleg kínai és uniós forrásból is. Ideiglenesen úgy tekintik, hogy ez a pályáztatási eljárás pontos és megbízható tükröt ad a vizsgálati időszakon belül egy adott pályázaton való részvétel során a kínai és az uniós szállítók között fennálló átlagos árversenyről. |
| --- | --- |

(176)

Az eredeti szegmensben az alumíniumkerék-vásárlók (vagyis a személygépjármű-gyártók) jellemzően pályáztatási eljárások értelmében adnak megrendelést. Ebből adódóan egy adott személygépjármű-modellre felszerelendő, adott kerékmodell nem ritkán több forrásból is megrendelhető, gyakran egyidejűleg kínai és uniós forrásból is. Ideiglenesen úgy tekintik, hogy ez a pályáztatási eljárás pontos és megbízható tükröt ad a vizsgálati időszakon belül egy adott pályázaton való részvétel során a kínai és az uniós szállítók között fennálló átlagos árversenyről.

| (177) | Helyénvalónak tűnik tehát az alákínálási különbözetet az uniós gyártók, illetve a kínai exportőrök által az említett pályázatokon való részvétel tekintetében benyújtott adatokból megállapítható árak alapján kiszámítani. |
| --- | --- |

(177)

Helyénvalónak tűnik tehát az alákínálási különbözetet az uniós gyártók, illetve a kínai exportőrök által az említett pályázatokon való részvétel tekintetében benyújtott adatokból megállapítható árak alapján kiszámítani.

| (178) | A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és ésszerű nyereséget érjen el. A gyártási költségeket illetően kiigazításra került sor az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteség tekintetében (-5,4 %). Emellett úgy ítélték meg, hogy egy ilyenfajta ágazat által szokásos versenyfeltételek – dömpingelt behozatal hiánya – mellett hasonló uniós termékek értékesítése esetén ésszerűen elérhető adózás előtti nyereség mértékének megállapítására a 2006. évi nyereségesség alapján kerülhet sor, amely +3,2 %. Ebben az évben a kínai behozatal volumene még mindig viszonylag alacsony volt. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék tekintetében nem káros árat számítottak ki. |
| --- | --- |

(178)

A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és ésszerű nyereséget érjen el. A gyártási költségeket illetően kiigazításra került sor az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteség tekintetében (-5,4 %). Emellett úgy ítélték meg, hogy egy ilyenfajta ágazat által szokásos versenyfeltételek – dömpingelt behozatal hiánya – mellett hasonló uniós termékek értékesítése esetén ésszerűen elérhető adózás előtti nyereség mértékének megállapítására a 2006. évi nyereségesség alapján kerülhet sor, amely +3,2 %. Ebben az évben a kínai behozatal volumene még mindig viszonylag alacsony volt. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék tekintetében nem káros árat számítottak ki.

| (179) | Ilyen alapon az alákínálási különbözet 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Ilyen alapon az alákínálási különbözet 20,6 %.

| (180) | Ezt az eredményt megerősítette egy kiegészítő számítás is, amelynek alapja egyes személygépjármű-gyártók által a vizsgálat során átadott egyes pályáztatási szerződések összehasonlítása volt. Valóban, amikor a személygépjármű-gyártók ugyanazt az alumíniumkerék-modellt kínai és uniós gyártótól is megrendelték, az alákínálás mértéke a fenti (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket is figyelembe véve ugyanolyan nagyságrendű volt, mint amit az előző preambulumbekezdésben megállapítottunk. |
| --- | --- |

(180)

Ezt az eredményt megerősítette egy kiegészítő számítás is, amelynek alapja egyes személygépjármű-gyártók által a vizsgálat során átadott egyes pályáztatási szerződések összehasonlítása volt. Valóban, amikor a személygépjármű-gyártók ugyanazt az alumíniumkerék-modellt kínai és uniós gyártótól is megrendelték, az alákínálás mértéke a fenti (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket is figyelembe véve ugyanolyan nagyságrendű volt, mint amit az előző preambulumbekezdésben megállapítottunk.

| (181) | Megjegyzendő, hogy ez az alákínálási különbözet alacsonyabb, mint a fenti (76) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapítható dömpingkülönbözet, ezért alapja lehet a vámmérték megállapításának a kisebb vámtétel szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(181)

Megjegyzendő, hogy ez az alákínálási különbözet alacsonyabb, mint a fenti (76) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapítható dömpingkülönbözet, ezért alapja lehet a vámmérték megállapításának a kisebb vámtétel szabályával összhangban.

| (182) | Az ügyben a kár megszüntetése mértékének meghatározásához használt módszertan alapján úgy ítélték meg, hogy ésszerűtlen egyedi dömpingellenes vám kivetése az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében. Ennek oka különösen az, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok az elemzés vállalatspecifikus alapon történő elvégzéséhez. Ebből adódóan ideiglenesen 20,6 %-os országos dömpingellenes vámot kell kivetni valamennyi Kínából származó behozatalra, az alákínálási különbözet mértékének megfelelően. |
| --- | --- |

(182)

Az ügyben a kár megszüntetése mértékének meghatározásához használt módszertan alapján úgy ítélték meg, hogy ésszerűtlen egyedi dömpingellenes vám kivetése az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében. Ennek oka különösen az, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok az elemzés vállalatspecifikus alapon történő elvégzéséhez. Ebből adódóan ideiglenesen 20,6 %-os országos dömpingellenes vámot kell kivetni valamennyi Kínából származó behozatalra, az alákínálási különbözet mértékének megfelelően.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (183) | A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, úgy véljük, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni. Ennek megfelelően a vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(183)

A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, úgy véljük, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni. Ennek megfelelően a vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni.

| (184) | A javasolt dömpingellenes vám ezért 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

A javasolt dömpingellenes vám ezért 20,6 %.

H.   TÁJÉKOZTATÁS

| (185) | A fenti ideiglenes megállapításokat valamennyi érdekelt fél tudomására hozzák, és ezek írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Észrevételeiket elemzik és szükség esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és lehet, hogy az esetleges végleges megállapítások céljából felül kell vizsgálni azokat, |
| --- | --- |

(185)

A fenti ideiglenes megállapításokat valamennyi érdekelt fél tudomására hozzák, és ezek írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Észrevételeiket elemzik és szükség esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és lehet, hogy az esetleges végleges megállapítások céljából felül kell vizsgálni azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   A 8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartozó (TARIC kód 8708701010 és 8708705010) kerekeinek (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.

2.   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 20,6 %.

3.   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

4.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 190., 2009.8.13., 22. o.

2

(3)  Öntött, lézerhegesztett, kovácsolt és két- és háromrészes kerekek.

3

(4)  Kivételes esetben nem ez történt néhány hónapig ezen eljárás vizsgálati időszakában. A kínai alumíniumpiac áremelkedése annak volt köszönhető, hogy a kínai kormány a gazdasági válság hatásait enyhítendő ösztönzőcsomagot vezetett be (az Állami Tartalékiroda 2008 végén olyan rendszert vezetett be, hogy alumíniumot vásárol a kohókból, és ezzel segíti működésük fenntartását a globális pénzügyi válság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett, állami támogatású felvásárlás március és április folyamán a belföldi piac készleteinek nagy részét felvette, és ezzel 2009 első felében emelkedtek az árak).

4

(5)  Két fogyasztási számítást hasonlítottak össze, és ezek hasonló eredményeket hoztak. Mivel a legtöbb esetben a gyártás megrendelésre történik, a készletek nem játszanak fontos szerepet a teljes fogyasztáshoz képest a volumenben. Az első számításban az uniós gyártást hozzáadták a behozatalhoz, és levonták a kivitelt. A második számításban a behozatalt és az uniós értékesítéseket (az adatok a mintavételre kiválasztott gyártóktól, minikérdőívekből, illetve a többi gyártó esetében feltevésekből származtak) összeadták. A második opciót részesítették előnyben, fokozottabb pontossága miatt.

5

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/83

---

A BIZOTTSÁG 405/2010/EU RENDELETE

(2010. május 10.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. május 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/85

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. április 30.)

a 92/260/EGK, 93/195/EGK, 93/197/EGK és 2004/211/EK határozatoknak a Kína egyes részeiről származó törzskönyvezett lovak behozatalának és egyes harmadik országbeli elnevezések kiigazításának tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 2635. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/266/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (1) és (4) bekezdésére, 15. cikke a) pontjára, 16. cikke (2) bekezdésére, valamint 19. cikkének bevezető mondatára, illetve i. és ii. pontjára,

mivel:

| (1) | A törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1992. április 10-i 92/260/EGK bizottsági határozat (2) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett a törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja. |
| --- | --- |

(1)

A törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1992. április 10-i 92/260/EGK bizottsági határozat (2) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett a törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja.

| (2) | A lóverseny, lovassportrendezvények vagy kulturális események céljára szánt törzskönyvezett lovak ideiglenes kivitele utáni újrabehozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1993. február 2-i 93/195/EGK bizottsági határozat (3) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett a törzskönyvezett lovak ideiglenes kivitele utáni újrabehozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja, és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat ad, amelyeket lovassport-rendezvényeken részt vett törzskönyvezett lovak esetében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A lóverseny, lovassportrendezvények vagy kulturális események céljára szánt törzskönyvezett lovak ideiglenes kivitele utáni újrabehozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1993. február 2-i 93/195/EGK bizottsági határozat (3) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett a törzskönyvezett lovak ideiglenes kivitele utáni újrabehozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja, és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat ad, amelyeket lovassport-rendezvényeken részt vett törzskönyvezett lovak esetében kell alkalmazni.

| (3) | A törzskönyvezett, valamint a tenyésztési és termelési célú lófélék behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványról szóló, 1993. február 5-i 93/197/EGK bizottsági határozat (4) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett az ilyen lovak ideiglenes behozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja. |
| --- | --- |

(3)

A törzskönyvezett, valamint a tenyésztési és termelési célú lófélék behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványról szóló, 1993. február 5-i 93/197/EGK bizottsági határozat (4) azokat a harmadik országokat, ahonnan engedélyezett az ilyen lovak ideiglenes behozatala az Unió területére, különleges állat-egészségügyi, illetve bizonyítványokra vonatkozó követelmények alkalmazásának tekintetében állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja.

| (4) | A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (5) felállítja azon harmadik országok, illetve ezen országok részeinek jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezik többek között a törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatalát, a törzskönyvezett lovak lóversenyekre, lovassport-rendezvényekre vagy kulturális eseményekre történt ideiglenes kivitele utáni újrabehozatalát, a törzskönyvezett, valamint a tenyésztési és termelési célú lófélék behozatalát. A 2004/211/EK határozat I. mellékletében meghatározott jegyzék továbbá meghatározott állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja az említett harmadik országokat, illetve ezen országok részeit. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (5) felállítja azon harmadik országok, illetve ezen országok részeinek jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezik többek között a törzskönyvezett lovak ideiglenes behozatalát, a törzskönyvezett lovak lóversenyekre, lovassport-rendezvényekre vagy kulturális eseményekre történt ideiglenes kivitele utáni újrabehozatalát, a törzskönyvezett, valamint a tenyésztési és termelési célú lófélék behozatalát. A 2004/211/EK határozat I. mellékletében meghatározott jegyzék továbbá meghatározott állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportokba sorolja az említett harmadik országokat, illetve ezen országok részeit.

| (5) | A 92/260/EGK, 93/195/EGK és a 93/197/EGK határozatok figyelembe veszik a 92/160/EGK bizottsági határozatban (6) előírt régiókba sorolást. Az említett határozat a 2004/211/EK határozattal hatályát veszítette. Ennek megfelelően szükséges az említett három határozat I. mellékletének a 2004/211/EK határozat szerinti régiókba sorolás, valamint az ott meghatározott állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportok alapján történő módosítása. |
| --- | --- |

(5)

A 92/260/EGK, 93/195/EGK és a 93/197/EGK határozatok figyelembe veszik a 92/160/EGK bizottsági határozatban (6) előírt régiókba sorolást. Az említett határozat a 2004/211/EK határozattal hatályát veszítette. Ennek megfelelően szükséges az említett három határozat I. mellékletének a 2004/211/EK határozat szerinti régiókba sorolás, valamint az ott meghatározott állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportok alapján történő módosítása.

| (6) | A 16. Ázsiai Játékok lovassport-rendezvények lebonyolításához a kínai illetékes hatóságok kérték a Kuangtung (Guangdong) tartományban található Cunghua/Kuangcsouban (Conghua/Guangzhou) létrehozott, lóbetegségektől mentes övezet elismerését. 2010 januárjában a Bizottság állat-egészségügyi vizsgálatot végzett Kína területén, beleértve a lóbetegségektől mentes övezetet is, amely egy belső területből, az ezt körülölelő megfigyelési körzetből, és az azt körülvevő védőkörzetből áll, és amelynek biológiai kockázatoktól mentes közutakon keresztül összeköttetése van egy repülőtérrel és egy kikötővel. |
| --- | --- |

(6)

A 16. Ázsiai Játékok lovassport-rendezvények lebonyolításához a kínai illetékes hatóságok kérték a Kuangtung (Guangdong) tartományban található Cunghua/Kuangcsouban (Conghua/Guangzhou) létrehozott, lóbetegségektől mentes övezet elismerését. 2010 januárjában a Bizottság állat-egészségügyi vizsgálatot végzett Kína területén, beleértve a lóbetegségektől mentes övezetet is, amely egy belső területből, az ezt körülölelő megfigyelési körzetből, és az azt körülvevő védőkörzetből áll, és amelynek biológiai kockázatoktól mentes közutakon keresztül összeköttetése van egy repülőtérrel és egy kikötővel.

| (7) | A kínai hatóságok számos garanciát nyújtottak, különösen a 90/426/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek tekintetében, valamint arra vonatkozólag, hogy a 12. cikk (2) bekezdése f) pontjának maradéktalanul megfelelni kívánnak a betegségeknek a Bizottság és a tagállamok felé történő azonnali jelentését illetően. |
| --- | --- |

(7)

A kínai hatóságok számos garanciát nyújtottak, különösen a 90/426/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek tekintetében, valamint arra vonatkozólag, hogy a 12. cikk (2) bekezdése f) pontjának maradéktalanul megfelelni kívánnak a betegségeknek a Bizottság és a tagállamok felé történő azonnali jelentését illetően.

| (8) | A lóbetegségektől mentes övezetben a lópopuláció egészségügyi állapotának fenntartható védelmére a kínai hatóságok a védőkörzetben létrehoztak egy karanténállomást, hogy felügyeljék a Kína más részeiből, illetve a 2004/211/EK határozat I. mellékletében nem szereplő országokból származó lovak belépését. A belépés előtti karanténban eltöltött idő alatt az állatokat az uniós behozatali feltételekkel összhangban álló állat-egészségügyi teszteknek vetik alá. |
| --- | --- |

(8)

A lóbetegségektől mentes övezetben a lópopuláció egészségügyi állapotának fenntartható védelmére a kínai hatóságok a védőkörzetben létrehoztak egy karanténállomást, hogy felügyeljék a Kína más részeiből, illetve a 2004/211/EK határozat I. mellékletében nem szereplő országokból származó lovak belépését. A belépés előtti karanténban eltöltött idő alatt az állatokat az uniós behozatali feltételekkel összhangban álló állat-egészségügyi teszteknek vetik alá.

| (9) | A belépés előtti karantént megelőzően a lovak mozgását felügyelik, hogy a 90/426/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelést igazolni tudják a lóbetegségektől mentes övezeten kívül eső gazdaságoknak, ahol az Európai Unió területére történő feladás előtti 180 napban tartózkodtak. |
| --- | --- |

(9)

A belépés előtti karantént megelőzően a lovak mozgását felügyelik, hogy a 90/426/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelést igazolni tudják a lóbetegségektől mentes övezeten kívül eső gazdaságoknak, ahol az Európai Unió területére történő feladás előtti 180 napban tartózkodtak.

| (10) | Tekintetbe véve a vizsgálat kielégítő eredményeit, valamint a Kína által közölt információkat és az általa nyújtott garanciákat, indokolt Kínát felvenni a 2004/211/EK határozat I. mellékletében található jegyzékbe, azonban ezzel egy időben az egyes lóbetegségek tekintetében régiókra kell osztani Kína területét, és csak a Kuangtung tartományi Kuangcsouban található, lóbetegségektől mentes övezetből származó lovak belépését szabad engedélyezni. |
| --- | --- |

(10)

Tekintetbe véve a vizsgálat kielégítő eredményeit, valamint a Kína által közölt információkat és az általa nyújtott garanciákat, indokolt Kínát felvenni a 2004/211/EK határozat I. mellékletében található jegyzékbe, azonban ezzel egy időben az egyes lóbetegségek tekintetében régiókra kell osztani Kína területét, és csak a Kuangtung tartományi Kuangcsouban található, lóbetegségektől mentes övezetből származó lovak belépését szabad engedélyezni.

| (11) | Járványügyi szemszögből nézve a Kuangtung tartományi Kuangcsouban található, lóbetegségektől mentes övezetet a 2004/211/EK határozat I. mellékletében található, az állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportok közül a C csoportba kell besorolni. Az említett mellékletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Járványügyi szemszögből nézve a Kuangtung tartományi Kuangcsouban található, lóbetegségektől mentes övezetet a 2004/211/EK határozat I. mellékletében található, az állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportok közül a C csoportba kell besorolni. Az említett mellékletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Szükséges tehát következésképpen a 92/260/EGK határozatot módosítani, és felvenni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, valamint ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítvány nevét és egyes vizsgálati előírásokat. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges tehát következésképpen a 92/260/EGK határozatot módosítani, és felvenni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, valamint ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítvány nevét és egyes vizsgálati előírásokat.

| (13) | A kivitel utáni újrabehozatal céljából szükséges az 1. cikk naprakésszé tétele, fel kell venni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található Állat-egészségügyi Bizonyítvány nevét, és ki kell cserélni a 93/195/EGK határozat VII. mellékletében található állat-egészségügyi bizonyítványmintát. |
| --- | --- |

(13)

A kivitel utáni újrabehozatal céljából szükséges az 1. cikk naprakésszé tétele, fel kell venni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található Állat-egészségügyi Bizonyítvány nevét, és ki kell cserélni a 93/195/EGK határozat VII. mellékletében található állat-egészségügyi bizonyítványmintát.

| (14) | Szükséges a 93/197/EGK határozatot is módosítani, és felvenni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, valamint ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítvány nevét és egyes vizsgálati előírásokat. |
| --- | --- |

(14)

Szükséges a 93/197/EGK határozatot is módosítani, és felvenni Kína ezen részét a határozat I. mellékletében található országok jegyzékébe, valamint ki kell igazítani a határozat II. mellékletében található C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítvány nevét és egyes vizsgálati előírásokat.

| (15) | Egyidejűleg egyes, a 92/260/EGK, 93/195/EGK, 93/197/EGK határozatokban szereplő harmadik országbeli elnevezéseket hozzá kell igazítani a 2004/211/EK határozat által meghatározott harmadik országokra vonatkozó jegyzék megfelelő elnevezéseihez. |
| --- | --- |

(15)

Egyidejűleg egyes, a 92/260/EGK, 93/195/EGK, 93/197/EGK határozatokban szereplő harmadik országbeli elnevezéseket hozzá kell igazítani a 2004/211/EK határozat által meghatározott harmadik országokra vonatkozó jegyzék megfelelő elnevezéseihez.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 92/260/EGK határozat módosításai

A 92/260/EGK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A II. melléklet A–F jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványainak szövegében az „ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY” után következő szöveg helyébe a következő lép:
  „törzskönyvezett lovak 90 napot meg nem haladó időtartamra szóló ideiglenes behozatalához az Európai Unió területére a 2004/211/EK határozattal összhangban” |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet A–F jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványainak szövegében az „ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY” után következő szöveg helyébe a következő lép:

„törzskönyvezett lovak 90 napot meg nem haladó időtartamra szóló ideiglenes behozatalához az Európai Unió területére a 2004/211/EK határozattal összhangban”

| 3. | A II. melléklet C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványa III. szakasza 1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Amennyiben a ló Kínából(1)(3) vagy Thaiföldről(3) érkezik, ...-án takonykórra és tenyészbénaságra irányuló komplementkötési, negatív eredménnyel zárult vizsgálatnak vetették alá; a vizsgálatra az exportot megelőző 10 napon belül vett vérmintán 1:10 arányú szérumhígítással került sor (4)(5).” |
| --- | --- | --- |

3.

A II. melléklet C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványa III. szakasza 1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Amennyiben a ló Kínából(1)(3) vagy Thaiföldről(3) érkezik, ...-án takonykórra és tenyészbénaságra irányuló komplementkötési, negatív eredménnyel zárult vizsgálatnak vetették alá; a vizsgálatra az exportot megelőző 10 napon belül vett vérmintán 1:10 arányú szérumhígítással került sor (4)(5).”

2. cikk

A 93/195/EGK határozat módosításai

A 93/195/EGK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk hetedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „— | részt vettek az Ázsiai Játékokon vagy a Világkupa-kitartásversenyen (Endurance World Cup), tekintet nélkül arra, hogy melyik harmadik országban, területen vagy ezek részein tartják meg a versenyt, és hogy a 2004/211/EK határozat 3. cikke második francia bekezdésében, valamint az említett határozat I. mellékletének 7. oszlopában meghatározottak értelmében melyikből történik az Európai Unió területére való újrabehozatal, továbbá megfelelnek az e határozat VII. mellékletében meghatározott állat-egészségügyi bizonyítványmintában rögzített követelményeknek.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk hetedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„—

részt vettek az Ázsiai Játékokon vagy a Világkupa-kitartásversenyen (Endurance World Cup), tekintet nélkül arra, hogy melyik harmadik országban, területen vagy ezek részein tartják meg a versenyt, és hogy a 2004/211/EK határozat 3. cikke második francia bekezdésében, valamint az említett határozat I. mellékletének 7. oszlopában meghatározottak értelmében melyikből történik az Európai Unió területére való újrabehozatal, továbbá megfelelnek az e határozat VII. mellékletében meghatározott állat-egészségügyi bizonyítványmintában rögzített követelményeknek.”

| 2. | A II. mellékletben található állat-egészségügyi bizonyítvány címének helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletben található állat-egészségügyi bizonyítvány címének helyébe a következő szöveg lép:

| 3. | Az I. és VII. melléklet az e határozat II. mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

3.

Az I. és VII. melléklet az e határozat II. mellékletével összhangban módosul.

3. cikk

A 93/197/EGK határozat módosításai

A 93/197/EGK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe az e határozat III. mellékletében foglalt szöveg lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe az e határozat III. mellékletében foglalt szöveg lép.

| 2. | A II. melléklet A–F jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványainak szövegében az „ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY” után következő szöveg helyébe a következő lép:
  „törzskönyvezett, valamint tenyésztési és termelési célú lóféléknek a 2004/211/EK határozattal összhangban az Európai Unió területére történő behozatalához.” |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet A–F jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványainak szövegében az „ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY” után következő szöveg helyébe a következő lép:

„törzskönyvezett, valamint tenyésztési és termelési célú lóféléknek a 2004/211/EK határozattal összhangban az Európai Unió területére történő behozatalához.”

| 3. | A II. melléklet C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványa III. szakasza m. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | Amennyiben a ló Kínából(1)(3) vagy Thaiföldről(3) érkezik, ...-án takonykórra és tenyészbénaságra irányuló komplementkötési, negatív eredménnyel zárult vizsgálatnak vetették alá; a vizsgálatra az exportot megelőző 21 napon belül vett vérmintán 1:10 arányú szérumhígítással került sor;(4)”. |
| --- | --- | --- |

3.

A II. melléklet C jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványa III. szakasza m. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„m)

Amennyiben a ló Kínából(1)(3) vagy Thaiföldről(3) érkezik, ...-án takonykórra és tenyészbénaságra irányuló komplementkötési, negatív eredménnyel zárult vizsgálatnak vetették alá; a vizsgálatra az exportot megelőző 21 napon belül vett vérmintán 1:10 arányú szérumhígítással került sor;(4)”.

4. cikk

A 2004/211/EK határozat módosításai

A 2004/211/EK határozat I. melléklete e határozat IV. mellékletének megfelelően módosul.

5. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 30-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 42. o.

1

(2)  HL L 130., 1992.5.15., 67. o.

2

(3)  HL L 86., 1993.4.6., 1. o.

3

(4)  HL L 86., 1993.4.6., 16. o.

4

(5)  HL L 73., 2004.3.11., 1. o.

5

(6)  HL L 71., 1992.3.18., 27. o.

6

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A   csoport
   (1)

Svájc (CH), Grönland (GL), Izland (IS)

B   csoport
   (1)

Ausztrália (AU), Belarusz (BY), Horvátország (HR), Montenegro (ME), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (2) (MK), Új-Zéland (NZ), Szerbia (RS), Oroszország (3) (RU), Ukrajna (UA)

C   csoport
   (1)

Kanada (CA), Kína (3) (CN), Hongkong (HK), Japán (JP), Koreai Köztársaság (KR), Makaó (MO), Malajzia (félsziget) (MY), Szingapúr (SG), Thaiföld (TH), Amerikai Egyesült Államok (US)

D   csoport
   (1)

Argentína (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Chile (CL), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexikó (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

E   csoport
   (1)

Egyesült Arab Emirátusok (AE), Bahrein (BH), Algéria (DZ), Egyiptom (3) (EG), Izrael (IL), Jordánia (JO), Kuvait (KW), Libanon (LB), Líbia (LY), Marokkó (MA), Omán (OM), Katar (QA), Szaúd-Arábia (3) (SA), Szíria (SY), Tunézia (TN), Törökország (3) (TR)

F   csoport
   (1)

Dél-Afrika (3) (ZA)

---

(1)  Állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoport, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 5. oszlopában fel van tüntetve. Harmadik országok, területek, illetve ezek részei azt a jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványt használják, amely jelzésű állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportba be lettek sorolva.

1

(2)  Ideiglenes kód, amely nem érinti az ENSZ-ben jelenleg folyamatban lévő tárgyalások befejezését követően az országnak tulajdonítandó végleges elnevezést.

2

(3)  Harmadik ország vagy terület része a 90/426/EGK tanácsi irányelv 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 3. és 4. oszlopában fel van tüntetve.

3

---

II. MELLÉKLET

A 93/195/EGK határozat I. és VII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „I. MELLÉKLET

  A csoport
   (1)

  Svájc (CH), Grönland (GL), Izland (IS)

  B csoport
   (1)

  Ausztrália (AU), Belarusz Köztársaság (BY), Horvátország (HR), Montenegro (ME), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (2) (MK), Új-Zéland (NZ), Szerb Köztársaság (RS), Oroszország (3) (RU), Ukrajna (UA)

  C csoport
   (1)

  Kanada (CA), Kína (3) (CN), Hongkong (HK), Japán (JP), Koreai Köztársaság (KR), Makaó (MO), Malajzia (félsziget) (MY), Szingapúr (SG), Thaiföld (TH), Amerikai Egyesült Államok (US)

  D csoport
   (1)

  Argentína (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexikó (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

  E csoport
   (1)

  Egyesült Arab Emirátusok (AE), Bahrein (BH), Algéria (DZ), Egyiptom (3) (EG), Izrael (IL), Jordánia (JO), Kuvait (KW), Libanon (LB), Líbia (LY), Marokkó (MA), Omán (OM), Katar (QA), Szaúd-Arábia (3) (SA), Szíria (SY), Tunézia (TN), Törökország (3) (TR) |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

A csoport
   (1)

Svájc (CH), Grönland (GL), Izland (IS)

B csoport
   (1)

Ausztrália (AU), Belarusz Köztársaság (BY), Horvátország (HR), Montenegro (ME), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (2) (MK), Új-Zéland (NZ), Szerb Köztársaság (RS), Oroszország (3) (RU), Ukrajna (UA)

C csoport
   (1)

Kanada (CA), Kína (3) (CN), Hongkong (HK), Japán (JP), Koreai Köztársaság (KR), Makaó (MO), Malajzia (félsziget) (MY), Szingapúr (SG), Thaiföld (TH), Amerikai Egyesült Államok (US)

D csoport
   (1)

Argentína (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexikó (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

E csoport
   (1)

Egyesült Arab Emirátusok (AE), Bahrein (BH), Algéria (DZ), Egyiptom (3) (EG), Izrael (IL), Jordánia (JO), Kuvait (KW), Libanon (LB), Líbia (LY), Marokkó (MA), Omán (OM), Katar (QA), Szaúd-Arábia (3) (SA), Szíria (SY), Tunézia (TN), Törökország (3) (TR)

| 2. | A VII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „VII. MELLÉKLET |
| --- | --- |

2.

A VII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„VII. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

(1)  Állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoport, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 5. oszlopában fel van tüntetve.

1

(2)  Ideiglenes kód, amely nem érinti az ENSZ-ben jelenleg folyamatban lévő tárgyalások befejezését követően az országnak tulajdonítandó végleges elnevezést.

2

(3)  Harmadik ország vagy terület része a 90/426/EGK tanácsi irányelv 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 3. és 4. oszlopában fel van tüntetve.

3

---

III. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A   csoport
   (1)

Svájc (CH), Falkland-szigetek (FK), Grönland (GL), Izland (IS)

B   csoport
   (1)

Ausztrália (AU), Belarusz (BY), Horvátország (HR), Kirgizisztán (2)
   (3) (KG), Montenegro (ME), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4) (MK), Új-Zéland (NZ), Szerbia (RS), Oroszország (2) (RU), Ukrajna (UA)

C   csoport
   (1)

Kanada (CA), Kína (2)
   (3) (CN), Hongkong (3) (HK), Japán (3) (JP), Koreai Köztársaság (3) (KR), Makaó (3) (MO), Malajzia (félsziget) (3) (MY), Szingapúr (3) (SG), Thaiföld (3) (TH), Amerikai Egyesült Államok (US)

D   csoport
   (1)

Argentína (AR), Barbados (3) (BB), Bermuda (3) (BM), Bolívia (3) (BO), Brazília (2) (BR), Chile (CL), Kuba (3) (CU), Jamaica (3) (JM), Mexikó (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

E   csoport
   (1)

Egyesült Arab Emirátusok (3) (AE), Bahrein (3) (BH), Algéria (DZ), Egyiptom (2)
   (3) (EG), Izrael (IL), Jordánia (3) (JO), Kuvait (3) (KW), Libanon (3) (LB), Marokkó (MA), Mauritius (3) (MU), Omán (3) (OM), Katar (3) (QA), Szaúd-Arábia (2)
   (3) (SA), Szíria (3) (SY), Tunézia (TN), Törökország (2)
   (3) (TR)

F   csoport
   (1)

Dél-Afrika (2)
   (3) (ZA)

G   csoport
   (1)

Saint-Pierre és Miquelon (PM)

---

(1)  Állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoport, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 5. oszlopában fel van tüntetve.

1

Harmadik országok, területek, illetve ezek részei azt a jelzésű állat-egészségügyi bizonyítványt használják, amely jelzésű állat-egészségügyi állapot alapján felállított csoportba be lettek sorolva.

(2)  Harmadik ország vagy terület része a 90/426/EGK tanácsi irányelv 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban, amint az a 2004/211/EK határozat I. mellékletének 3. és 4. oszlopában fel van tüntetve.

2

(3)  Csak törzskönyvezett lovak.

3

(4)  Ideiglenes kód, amely nem befolyásolja az országnak a jelenleg az Egyesült Nemzetek Szervezetében zajló tárgyalások lezárulását követően megállapított végleges megjelölését.”

4

---

IV. MELLÉKLET

A 2004/211/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A Chilére (CL) vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:



















  „CN | Kína | CN-0 | Az ország egész területe | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | A lóbetegségektől mentes övezet a Kuangtung tartományban található Cunghua/Kuangcsouban, beleértve a kuangcsoui és hongkongi reptérre és reptérről vezető, biológiai kockázatoktól mentes közutat (további részletek a 3. rovatban) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —” | |

1.

A Chilére (CL) vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„CN

Kína

CN-0

Az ország egész területe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

A lóbetegségektől mentes övezet a Kuangtung tartományban található Cunghua/Kuangcsouban, beleértve a kuangcsoui és hongkongi reptérre és reptérről vezető, biológiai kockázatoktól mentes közutat (további részletek a 3. rovatban)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—”

| 2. | A szöveg az alábbi 3. rovattal egészül ki:








  „3. rovat: |
| --- | --- |
| CN | Kína | CN-1 | A meghatározott, lóbetegségektől mentes övezet Kuangtung tartományban a következő körülhatárolással:







  Belső terület | : | lovassport-esemény helyszíne Reshuj (Reshui) faluban, Cunghua Lingkou városrészében és az ezt körülvevő öt kilométeres átmérőjű körzet, amelyet a közúti ellenőrző pont felügyel a 105-ös országúton; |
| Megfigyelési körzet | : | minden közigazgatási egység Cunghuában, amely körülöleli a belső területet, és 2 009 km2-re terjed ki; |
| Védőkörzet | : | a megfigyelési körzetet körbevevő, következő összefüggő közigazgatási egységek külső határai:






  — | Cunghua Pajjün (Baiyun) és Lokang (Luogang) körzete, |

2.

A szöveg az alábbi 3. rovattal egészül ki:

„3. rovat:

CN

Kína

CN-1

A meghatározott, lóbetegségektől mentes övezet Kuangtung tartományban a következő körülhatárolással:

Belső terület

:

lovassport-esemény helyszíne Reshuj (Reshui) faluban, Cunghua Lingkou városrészében és az ezt körülvevő öt kilométeres átmérőjű körzet, amelyet a közúti ellenőrző pont felügyel a 105-ös országúton;

Megfigyelési körzet

:

minden közigazgatási egység Cunghuában, amely körülöleli a belső területet, és 2 009 km2-re terjed ki;

Védőkörzet

:

a megfigyelési körzetet körbevevő, következő összefüggő közigazgatási egységek külső határai:

—

Cunghua Pajjün (Baiyun) és Lokang (Luogang) körzete,

| — | Kuangcsou Huatu (Huadu) körzete, |
| --- | --- |

—

Kuangcsou Huatu (Huadu) körzete,

| — | Cengcseng (Zengcheng), |
| --- | --- |

—

Cengcseng (Zengcheng),

| — | Csingjüan (Qingyuan) Csingcseng (Qingcheng) körzetének minden közigazgatási egysége, |
| --- | --- |

—

Csingjüan (Qingyuan) Csingcseng (Qingcheng) körzetének minden közigazgatási egysége,

| — | Fokang (Fogang) megye, |
| --- | --- |

—

Fokang (Fogang) megye,

| — | Hszinfeng (Xinfeng) megye, |
| --- | --- |

—

Hszinfeng (Xinfeng) megye,

| — | Lungmen (Longmen) megye |
| --- | --- |

—

Lungmen (Longmen) megye

Biológiai kockázatoktól mentes közúti összeköttetés

:

| — | a belső területen található lovassport-esemény helyszínétől a Kuangcsou Pajjün Nemzetközi Repülőtérig (Guangzhou Baiyun International Airport) a 105-ös országúton, a Csiepej (Jiebei) közúton, a reptéri gyorsforgalmi úton át, beleértve a Kuangcsou Pajjün Nemzetközi Repülőtér körül egy kilométeres körzetben meghatározott lótilalmi övezetet; |
| --- | --- |

—

a belső területen található lovassport-esemény helyszínétől a Kuangcsou Pajjün Nemzetközi Repülőtérig (Guangzhou Baiyun International Airport) a 105-ös országúton, a Csiepej (Jiebei) közúton, a reptéri gyorsforgalmi úton át, beleértve a Kuangcsou Pajjün Nemzetközi Repülőtér körül egy kilométeres körzetben meghatározott lótilalmi övezetet;

| — | a belső területen található lovassport-esemény helyszínétől a Kína-Hongkong határon található Sencsen Huangkang (Shenzhen Huanggang) kikötőig a 105-ös országúton, a Csiepej közúton, a gyorsforgalmi út 2-es északi gyűrűjén és a Kuang-sen (Guang-Shen) közúton át, beleértve a legalább 1 kilométer széles lótilalmi övezetet az út mindkét oldalán. |
| --- | --- |

—

a belső területen található lovassport-esemény helyszínétől a Kína-Hongkong határon található Sencsen Huangkang (Shenzhen Huanggang) kikötőig a 105-ös országúton, a Csiepej közúton, a gyorsforgalmi út 2-es északi gyűrűjén és a Kuang-sen (Guang-Shen) közúton át, beleértve a legalább 1 kilométer széles lótilalmi övezetet az út mindkét oldalán.

Belépés előtti karantén

:

az illetékes hatóság által, a Kína más részeiről érkező lóféléknek a lóbetegegségektől mentes övezetbe való belépésének előkészítésére kijelölt védelmi övezetben található karanténállomás.”

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/95

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. május 6.)

az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről

(az értesítés a C(2010) 2923. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/267/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása című bizottsági közlemény (2) hangsúlyozta a 790–862 MHz-es frekvenciasávnak (a „800 MHz-es sáv”) az elektronikus hírközlési szolgáltatások előtti koherens, a felhasználásra vonatkozó műszaki feltételek elfogadásával történő megnyitásának fontosságát. A 800 MHz-es sáv a digitális hozadék részét képezi, azaz olyan frekvenciasáv, amely az analógról a digitális földfelszíni sugárzású televízióadásra történő átállásból adódó hatékonyabb spektrumfelhasználás következtében szabadul fel. Az azonosított társadalmi-gazdasági előnyök egy olyan közösségi megközelítésen alapulnak, amely 2015-ig felszabadítja a 800 MHz-es sávot, és a határokon átnyúló nagy teljesítményű interferenciát megakadályozó műszaki feltételeket határoz meg. |
| --- | --- |

(1)

A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása című bizottsági közlemény (2) hangsúlyozta a 790–862 MHz-es frekvenciasávnak (a „800 MHz-es sáv”) az elektronikus hírközlési szolgáltatások előtti koherens, a felhasználásra vonatkozó műszaki feltételek elfogadásával történő megnyitásának fontosságát. A 800 MHz-es sáv a digitális hozadék részét képezi, azaz olyan frekvenciasáv, amely az analógról a digitális földfelszíni sugárzású televízióadásra történő átállásból adódó hatékonyabb spektrumfelhasználás következtében szabadul fel. Az azonosított társadalmi-gazdasági előnyök egy olyan közösségi megközelítésen alapulnak, amely 2015-ig felszabadítja a 800 MHz-es sávot, és a határokon átnyúló nagy teljesítményű interferenciát megakadályozó műszaki feltételeket határoz meg.

| (2) | A technológiasemlegességet és szolgáltatássemlegességet az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (jobb szabályozásról szóló irányelv) is kihangsúlyozta. A rádióspektrum-politikai csoportnak (RSPG) a digitális hozadékról szóló 2009. szeptember 18-i véleménye is ösztönzi az elektronikus hírközlési szolgáltatások vezeték nélküli hozzáférési politikájában (WAPECS) foglalt elvek gyakorlati megvalósítását, és azt ajánlja, hogy a Bizottság az abban foglalt ajánlások mentén cselekedve mielőbb csökkentse minél kisebb mértékűre az Uniós szintű bizonytalanságot a 800 MHz-es frekvenciasáv tagállamok általi rendelkezésre bocsátását illetően. |
| --- | --- |

(2)

A technológiasemlegességet és szolgáltatássemlegességet az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (jobb szabályozásról szóló irányelv) is kihangsúlyozta. A rádióspektrum-politikai csoportnak (RSPG) a digitális hozadékról szóló 2009. szeptember 18-i véleménye is ösztönzi az elektronikus hírközlési szolgáltatások vezeték nélküli hozzáférési politikájában (WAPECS) foglalt elvek gyakorlati megvalósítását, és azt ajánlja, hogy a Bizottság az abban foglalt ajánlások mentén cselekedve mielőbb csökkentse minél kisebb mértékűre az Uniós szintű bizonytalanságot a 800 MHz-es frekvenciasáv tagállamok általi rendelkezésre bocsátását illetően.

| (3) | Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i, „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: A digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója” című állásfoglalásában a tagállamokat a digitális hozadék minél hamarabbi felszabadítására sürgeti, és közösségi szintű fellépést szorgalmaz. A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakításáról szóló 2009. december 18-i tanácsi következtetések megerősítik a Tanács 2008-ban közzétett álláspontját, amelyben felkérte a Bizottságot, hogy támogassa és segítse a tagállamokat a spektrumfelhasználással és a digitális hozadék előnyeinek teljes körű kiaknázásával kapcsolatos, a tagállamok és harmadik országok közötti koordinációban. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i, „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: A digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója” című állásfoglalásában a tagállamokat a digitális hozadék minél hamarabbi felszabadítására sürgeti, és közösségi szintű fellépést szorgalmaz. A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakításáról szóló 2009. december 18-i tanácsi következtetések megerősítik a Tanács 2008-ban közzétett álláspontját, amelyben felkérte a Bizottságot, hogy támogassa és segítse a tagállamokat a spektrumfelhasználással és a digitális hozadék előnyeinek teljes körű kiaknázásával kapcsolatos, a tagállamok és harmadik országok közötti koordinációban.

| (4) | Tekintettel a szélessávú kommunikációnak a növekedésre gyakorolt erős hatására, az európai gazdaságélénkítési terv (4) a 2010–2013 közötti időszakra a 100 %-os szélessávú lefedettség elérését tűzte ki (5). Ennek elérésében fontos szerepet játszanak a vezetéknélküli infrastruktúrák, ideértve a vidéki területeken nyújtott szélessávú hozzáféréseket, amelyeket részben meg lehetne valósítani a digitális hozadék korai felszabadításával. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a szélessávú kommunikációnak a növekedésre gyakorolt erős hatására, az európai gazdaságélénkítési terv (4) a 2010–2013 közötti időszakra a 100 %-os szélessávú lefedettség elérését tűzte ki (5). Ennek elérésében fontos szerepet játszanak a vezetéknélküli infrastruktúrák, ideértve a vidéki területeken nyújtott szélessávú hozzáféréseket, amelyeket részben meg lehetne valósítani a digitális hozadék korai felszabadításával.

| (5) | A 800 MHz-es frekvenciasávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek számára történő kijelölése fontos szerepet töltene be a mobil-, a vezetékes és a műsorszolgáltató szektorok konvergenciájának a műszaki újításokkal lépést tartó kezelésében. Az e frekvenciasávban nyújtott szolgáltatásoknak főként a végfelhasználók szélessávú hírközléshez és hírközlési tartalmakhoz való hozzáférését kellene elősegíteniük. |
| --- | --- |

(5)

A 800 MHz-es frekvenciasávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek számára történő kijelölése fontos szerepet töltene be a mobil-, a vezetékes és a műsorszolgáltató szektorok konvergenciájának a műszaki újításokkal lépést tartó kezelésében. Az e frekvenciasávban nyújtott szolgáltatásoknak főként a végfelhasználók szélessávú hírközléshez és hírközlési tartalmakhoz való hozzáférését kellene elősegíteniük.

| (6) | A rádióspektrum határozat 4. cikke (2) bekezdése értelmében a Bizottság 2008. április 3-án megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (a továbbiakban CEPT) számára a 800 MHz-es sávra vonatkozó, többek között az állandóhelyű és/vagy mozgó hírközlő hálózatokra optimalizált műszaki előírások meghatározására, különös tekintettel az egységes és minimális (legkevésbé korlátozó) műszaki feltételek, a legmegfelelőbb frekvenciaterv, és egy ajánlás kidolgozására a műsorkészítéssel és speciális eseményekkel (PMSE, Program Making and Special Events) kapcsolatos szolgálatokra. |
| --- | --- |

(6)

A rádióspektrum határozat 4. cikke (2) bekezdése értelmében a Bizottság 2008. április 3-án megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (a továbbiakban CEPT) számára a 800 MHz-es sávra vonatkozó, többek között az állandóhelyű és/vagy mozgó hírközlő hálózatokra optimalizált műszaki előírások meghatározására, különös tekintettel az egységes és minimális (legkevésbé korlátozó) műszaki feltételek, a legmegfelelőbb frekvenciaterv, és egy ajánlás kidolgozására a műsorkészítéssel és speciális eseményekkel (PMSE, Program Making and Special Events) kapcsolatos szolgálatokra.

| (7) | Az említett megbízással kapcsolatban a CEPT négy jelentést fogadott el (29., 30., 31. és 32. sz. CEPT-jelentések). Ezek tartalmazzák a 800 MHz-es sávban üzemelő bázisállomásokra és végfelhasználói állomásokra vonatkozó műszaki feltételeket. Ezek a harmonizált műszaki feltételek az adott sáv legvalószínűbb felhasználásra optimalizált paraméterek figyelembevételével segítik elő a méretgazdaságosság kialakulását anélkül, hogy előírnák bármely konkrét technológia használatát. |
| --- | --- |

(7)

Az említett megbízással kapcsolatban a CEPT négy jelentést fogadott el (29., 30., 31. és 32. sz. CEPT-jelentések). Ezek tartalmazzák a 800 MHz-es sávban üzemelő bázisállomásokra és végfelhasználói állomásokra vonatkozó műszaki feltételeket. Ezek a harmonizált műszaki feltételek az adott sáv legvalószínűbb felhasználásra optimalizált paraméterek figyelembevételével segítik elő a méretgazdaságosság kialakulását anélkül, hogy előírnák bármely konkrét technológia használatát.

| (8) | A 29. sz. CEPT-jelentés különösen a különböző rendszerek egyidejű frekvenciahasználatára vonatkozó, határokon átnyúló koordináció kérdésére vonatkozóan ad iránymutatást, pl. amikor egyes tagállamok már alkalmazzák a állandóhelyű és/vagy a mozgó hírközlő hálózatokra vonatkozó műszaki feltételeket, míg más tagállamok még mindig nagy teljesítményű műsorszóró adóállomásokat üzemeltetnek a 800 MHz-es sávban. A CEPT úgy véli, hogy a határokon átnyúló koordinációhoz szükséges szabályozási eljárásokat a Nemzetközi Távközlési Unió Körzeti Rádiótávközlési Értekezletének záróokmánya: a 174–230 MHz-es és 470–862 MHz-es frekvenciasávokban az 1. és 3. körzet egyes részeiben nyújtott digitális földfelszíni műsorszórási szolgáltatások terve (RRC-06 megállapodás) tartalmazza. |
| --- | --- |

(8)

A 29. sz. CEPT-jelentés különösen a különböző rendszerek egyidejű frekvenciahasználatára vonatkozó, határokon átnyúló koordináció kérdésére vonatkozóan ad iránymutatást, pl. amikor egyes tagállamok már alkalmazzák a állandóhelyű és/vagy a mozgó hírközlő hálózatokra vonatkozó műszaki feltételeket, míg más tagállamok még mindig nagy teljesítményű műsorszóró adóállomásokat üzemeltetnek a 800 MHz-es sávban. A CEPT úgy véli, hogy a határokon átnyúló koordinációhoz szükséges szabályozási eljárásokat a Nemzetközi Távközlési Unió Körzeti Rádiótávközlési Értekezletének záróokmánya: a 174–230 MHz-es és 470–862 MHz-es frekvenciasávokban az 1. és 3. körzet egyes részeiben nyújtott digitális földfelszíni műsorszórási szolgáltatások terve (RRC-06 megállapodás) tartalmazza.

| (9) | A CEPT 30. sz. jelentése a blokkszéli maszkok (BEMs, Block Edge Masks) fogalmának segítségével azonosítja a minél kevesebb megkötést tartalmazó műszaki feltételeket. A maszkok jogszabályi előírások, amelyek célja a szomszédos hálózatok közti káros interferencia korlátozása, és nem érintik a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján a berendezésekre megállapított normákat. Az említett CEPT-jelentés alapján a BEM-eket optimalizálták, de nem korlátozták az időosztásos duplex (TDD, Time Division Duplex) üzemmódot és frekvenciaosztásos duplex (FDD, Frequency Division Duplex) üzemmódot használó állandóhelyű és/vagy mozgó hírközlő hálózatok részére. |
| --- | --- |

(9)

A CEPT 30. sz. jelentése a blokkszéli maszkok (BEMs, Block Edge Masks) fogalmának segítségével azonosítja a minél kevesebb megkötést tartalmazó műszaki feltételeket. A maszkok jogszabályi előírások, amelyek célja a szomszédos hálózatok közti káros interferencia korlátozása, és nem érintik a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján a berendezésekre megállapított normákat. Az említett CEPT-jelentés alapján a BEM-eket optimalizálták, de nem korlátozták az időosztásos duplex (TDD, Time Division Duplex) üzemmódot és frekvenciaosztásos duplex (FDD, Frequency Division Duplex) üzemmódot használó állandóhelyű és/vagy mozgó hírközlő hálózatok részére.

| (10) | Amennyiben káros interferencia lép fel, vagy amennyiben ésszerűen valószínűsíthető annak kialakulása, a 30. sz. CEPT jelentésben azonosított intézkedéseket, arányos nemzeti intézkedésekkel is ki lehet egészíteni. |
| --- | --- |

(10)

Amennyiben káros interferencia lép fel, vagy amennyiben ésszerűen valószínűsíthető annak kialakulása, a 30. sz. CEPT jelentésben azonosított intézkedéseket, arányos nemzeti intézkedésekkel is ki lehet egészíteni.

| (11) | A káros interferencia és a televízió-vevőkészülékek, köztük a kábeltelevíziós berendezések zavarásának kiküszöbölése az említett berendezések hatékonyabb interferencia elnyomásától is függ. A televízió vevőkészülékekre vonatkozó feltételekkel az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. december 15-i 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) keretében kell foglalkozni, méghozzá mielőbb. |
| --- | --- |

(11)

A káros interferencia és a televízió-vevőkészülékek, köztük a kábeltelevíziós berendezések zavarásának kiküszöbölése az említett berendezések hatékonyabb interferencia elnyomásától is függ. A televízió vevőkészülékekre vonatkozó feltételekkel az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. december 15-i 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) keretében kell foglalkozni, méghozzá mielőbb.

| (12) | A televízió-vevőkészülékek káros interferenciájának a kiküszöbölése, beleértve a kábeltelevíziós berendezéseket, függhet a végfelhasználói állomások frekvenciablokkon belüli és frekvenciablokkon kívüli sugárzására vonatkozó határértékektől. A végfelhasználói állomásokra vonatkozó feltételekkel – sürgős intézkedésként – a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló irányelv keretében kell foglalkozni, a 30. sz. CEPT jelentésben kidolgozott elemekkel összhangban. |
| --- | --- |

(12)

A televízió-vevőkészülékek káros interferenciájának a kiküszöbölése, beleértve a kábeltelevíziós berendezéseket, függhet a végfelhasználói állomások frekvenciablokkon belüli és frekvenciablokkon kívüli sugárzására vonatkozó határértékektől. A végfelhasználói állomásokra vonatkozó feltételekkel – sürgős intézkedésként – a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló irányelv keretében kell foglalkozni, a 30. sz. CEPT jelentésben kidolgozott elemekkel összhangban.

| (13) | A 31. sz. CEPT-jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a 800 MHz-es sáv előnyben részesített frekvenciatervnek az FDD üzemmódon kell alapulnia a műsorszóró szolgálatok határokon átnyúló koordinációja érdekében, figyelemmel azonban arra, hogy a szabályozás nem részesíthet előnyben egyetlen jelenleg figyelembe vett technológiát sem. Ez nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a tagállamok más frekvenciatervet alkalmazzanak a) közérdekű célok elérése; b) a piaci alapú, hatékonyabb spektrumgazdálkodás megvalósítása; c) a régi és új rendszerek egyidejű használatának időszaka alatt a meglévő használati jogosultságok hatékonyabb megosztása; vagy d) a káros interferencia pl. harmadik országokkal történő koordináció általi kiküszöbölése érdekében. Ezért amikor a 800 MHz-es sávot elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára jelölik ki vagy teszik elérhetővé, a tagállamoknak a 31. sz. CEPT jelentésben meghatározott, előnyben részesített frekvenciatervet vagy alternatív terveket kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(13)

A 31. sz. CEPT-jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a 800 MHz-es sáv előnyben részesített frekvenciatervnek az FDD üzemmódon kell alapulnia a műsorszóró szolgálatok határokon átnyúló koordinációja érdekében, figyelemmel azonban arra, hogy a szabályozás nem részesíthet előnyben egyetlen jelenleg figyelembe vett technológiát sem. Ez nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a tagállamok más frekvenciatervet alkalmazzanak a) közérdekű célok elérése; b) a piaci alapú, hatékonyabb spektrumgazdálkodás megvalósítása; c) a régi és új rendszerek egyidejű használatának időszaka alatt a meglévő használati jogosultságok hatékonyabb megosztása; vagy d) a káros interferencia pl. harmadik országokkal történő koordináció általi kiküszöbölése érdekében. Ezért amikor a 800 MHz-es sávot elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára jelölik ki vagy teszik elérhetővé, a tagállamoknak a 31. sz. CEPT jelentésben meghatározott, előnyben részesített frekvenciatervet vagy alternatív terveket kell alkalmazniuk.

| (14) | A 32. sz. CEPT jelentés felismerte a PMSE alkalmazások további üzemeltetésével kapcsolatos igényt, és számos potenciális frekvenciasávot és innovatív műszaki fejlesztést határozott meg, amelyek megoldást jelenthetnek arra a problémára, hogy az említett rendszerek jelenleg a 800 MHz-es sávot használják. A szabályozó hatóságoknak továbbra is tanulmányozniuk kell a rendelkezésre álló lehetőségeket és a PMSE rendszerek hatékonyságát annak érdekében, hogy megállapításaikat a spektrum hatékony felhasználására vonatkozó, a Bizottság számára benyújtandó jelentéseikben szerepeltetni tudják. |
| --- | --- |

(14)

A 32. sz. CEPT jelentés felismerte a PMSE alkalmazások további üzemeltetésével kapcsolatos igényt, és számos potenciális frekvenciasávot és innovatív műszaki fejlesztést határozott meg, amelyek megoldást jelenthetnek arra a problémára, hogy az említett rendszerek jelenleg a 800 MHz-es sávot használják. A szabályozó hatóságoknak továbbra is tanulmányozniuk kell a rendelkezésre álló lehetőségeket és a PMSE rendszerek hatékonyságát annak érdekében, hogy megállapításaikat a spektrum hatékony felhasználására vonatkozó, a Bizottság számára benyújtandó jelentéseikben szerepeltetni tudják.

| (15) | A CEPT-nek adott megbízás eredményeit az Európai Unió egész területén alkalmazni kell, és azokat a tagállamoknak attól kezdve kell végrehajtaniuk, amikor a 800 MHz-es sávot a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő hálózatok számára kijelölik, tekintve a kérdés megoldásának az Európai Parlament, a Tanács és az RSPG által is megerősített sürgősségét, valamint a szélessávú kommunikációt nyújtó földfelszíni sugárzású elektronikus hírközlési szolgáltatások iránti növekvő – különböző tanulmányok által is alátámasztott – európai és globális igényt. |
| --- | --- |

(15)

A CEPT-nek adott megbízás eredményeit az Európai Unió egész területén alkalmazni kell, és azokat a tagállamoknak attól kezdve kell végrehajtaniuk, amikor a 800 MHz-es sávot a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő hálózatok számára kijelölik, tekintve a kérdés megoldásának az Európai Parlament, a Tanács és az RSPG által is megerősített sürgősségét, valamint a szélessávú kommunikációt nyújtó földfelszíni sugárzású elektronikus hírközlési szolgáltatások iránti növekvő – különböző tanulmányok által is alátámasztott – európai és globális igényt.

| (16) | Noha sürgető az igény az 800 MHz-es sávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes rendszerek általi hatékony felhasználását biztosító közös technikai feltételek kialakítására, annak érdekében, hogy a közeljövőben egyetlen tagállam se hozhasson a harmonizált európai megközelítés előnyeit csökkentő intézkedéseket, az uniós fellépés időzítése közvetlen hatással lesz a műsorszóró szolgálatoknak a tagállamok által a saját nemzeti területükön történő szervezésére. |
| --- | --- |

(16)

Noha sürgető az igény az 800 MHz-es sávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes rendszerek általi hatékony felhasználását biztosító közös technikai feltételek kialakítására, annak érdekében, hogy a közeljövőben egyetlen tagállam se hozhasson a harmonizált európai megközelítés előnyeit csökkentő intézkedéseket, az uniós fellépés időzítése közvetlen hatással lesz a műsorszóró szolgálatoknak a tagállamok által a saját nemzeti területükön történő szervezésére.

| (17) | A tagállamok egyénileg döntethetnek arról, hogy kijelölik-e vagy elérhetővé teszik-e a 800 MHz-es sávot a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő hálózatok számára, és ha igen, azt mikor teszik meg, valamint e határozat nem érinti a 800 MHz-es sávnak egyes tagállamokban közrendvédelmi és közbiztonsági illetve honvédelmi célokra történő felhasználását. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamok egyénileg döntethetnek arról, hogy kijelölik-e vagy elérhetővé teszik-e a 800 MHz-es sávot a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő hálózatok számára, és ha igen, azt mikor teszik meg, valamint e határozat nem érinti a 800 MHz-es sávnak egyes tagállamokban közrendvédelmi és közbiztonsági illetve honvédelmi célokra történő felhasználását.

| (18) | A Bizottság nem határoz meg határidőt arra nézve, hogy a tagállamoknak mikortól kell lehetővé tenniük a 800 MHz-es sáv használatát elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes rendszerek számára, mivel erről a Parlament és a Tanács fog dönteni a Bizottság javaslata alapján. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság nem határoz meg határidőt arra nézve, hogy a tagállamoknak mikortól kell lehetővé tenniük a 800 MHz-es sáv használatát elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes rendszerek számára, mivel erről a Parlament és a Tanács fog dönteni a Bizottság javaslata alapján.

| (19) | A 800 MHz-es sávnak a CEPT-nek adott megbízás eredményeinek megfelelő kijelölése és felszabadítása nem hagyja figyelmen kívül azt a tényt, hogy a fenti sávokban más, az e határozat által nem érintett alkalmazások is működnek. Mivel a 29., 30., 31. vagy 32. sz. CEPT-jelentés nem foglalkozik egy rádiós alkalmazással történő egyidejű használattal, az ilyen egyidejű alkalmazásra vonatkozó kritériumok alapulhatnak nemzeti megfontolásokon. |
| --- | --- |

(19)

A 800 MHz-es sávnak a CEPT-nek adott megbízás eredményeinek megfelelő kijelölése és felszabadítása nem hagyja figyelmen kívül azt a tényt, hogy a fenti sávokban más, az e határozat által nem érintett alkalmazások is működnek. Mivel a 29., 30., 31. vagy 32. sz. CEPT-jelentés nem foglalkozik egy rádiós alkalmazással történő egyidejű használattal, az ilyen egyidejű alkalmazásra vonatkozó kritériumok alapulhatnak nemzeti megfontolásokon.

| (20) | Azokban az esetekben, ahol szomszédos tagállamok vagy harmadik országok eltérő felhasználás mellett döntöttek, a 800 MHz-es sáv optimális felhasználása a határokon átnyúló adásokra vonatkozó konstruktív koordinációt és mindegyik fél részéről innovatív megközelítést igényel, figyelemmel a rádióspektrum-politikai csoportnak az EU külső határain a spektrum kapcsán felmerülő kérdésekről szóló, 2008. június 19-i és a digitális hozadékról szóló 2009. szeptember 18-i véleményeire. A tagállamoknak megfelelő koordinációt kell folytatniuk azon tagállamokkal, amelyek továbbra is igénybe veszik meglévő, nagy teljesítményű műsorszórásra vonatkozó jogaikat. Nekik is elő kell segíteniük a 800 MHz-es sáv jövőbeni átszervezését annak érdekében, hogy hosszú távon lehetővé tegyék az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas alacsony és közepes teljesítményű rendszerek általi optimális felhasználást. A légiforgalmi rádiónavigációs rendszerekkel történő olyan egyidejű használat speciális esetében, ahol a BEM-eken túlmenően további technikai intézkedésekre van szükség, a tagállamoknak kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kell kidolgozniuk. |
| --- | --- |

(20)

Azokban az esetekben, ahol szomszédos tagállamok vagy harmadik országok eltérő felhasználás mellett döntöttek, a 800 MHz-es sáv optimális felhasználása a határokon átnyúló adásokra vonatkozó konstruktív koordinációt és mindegyik fél részéről innovatív megközelítést igényel, figyelemmel a rádióspektrum-politikai csoportnak az EU külső határain a spektrum kapcsán felmerülő kérdésekről szóló, 2008. június 19-i és a digitális hozadékról szóló 2009. szeptember 18-i véleményeire. A tagállamoknak megfelelő koordinációt kell folytatniuk azon tagállamokkal, amelyek továbbra is igénybe veszik meglévő, nagy teljesítményű műsorszórásra vonatkozó jogaikat. Nekik is elő kell segíteniük a 800 MHz-es sáv jövőbeni átszervezését annak érdekében, hogy hosszú távon lehetővé tegyék az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas alacsony és közepes teljesítményű rendszerek általi optimális felhasználást. A légiforgalmi rádiónavigációs rendszerekkel történő olyan egyidejű használat speciális esetében, ahol a BEM-eken túlmenően további technikai intézkedésekre van szükség, a tagállamoknak kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kell kidolgozniuk.

| (21) | A 800 MHz-es sáv harmadik országokban megvalósuló más alkalmazásai számos tagállamban akadályozhatják ennek a sávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára történő bevezetését és használatát, és ezt figyelembe kell venni bármely olyan jövőbeni döntés során, amely határidőt írna elő a tagállamok számára a 800 MHz-es sávnak az említett földfelszíni sugárzású rendszerek számára történő rendelkezésre bocsátása tekintetében. Az ilyen akadályokról a rádióspektrum határozat 7. cikke és 6. cikkének (2) bekezdése szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, valamint ugyanezen határozat 5. cikke szerint közzé kell azokat tenni. |
| --- | --- |

(21)

A 800 MHz-es sáv harmadik országokban megvalósuló más alkalmazásai számos tagállamban akadályozhatják ennek a sávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára történő bevezetését és használatát, és ezt figyelembe kell venni bármely olyan jövőbeni döntés során, amely határidőt írna elő a tagállamok számára a 800 MHz-es sávnak az említett földfelszíni sugárzású rendszerek számára történő rendelkezésre bocsátása tekintetében. Az ilyen akadályokról a rádióspektrum határozat 7. cikke és 6. cikkének (2) bekezdése szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, valamint ugyanezen határozat 5. cikke szerint közzé kell azokat tenni.

| (22) | A 800 MHz-es sáv hosszú távon is hatékony használatának biztosítása érdekében a szabályozó hatóságoknak folyamatosan tanulmányozniuk kell a hatékonyság és az innovatív spektrumhasználat lehetőségeit. Az ilyen tanulmányokat e határozat felülvizsgálatának tervezésekor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(22)

A 800 MHz-es sáv hosszú távon is hatékony használatának biztosítása érdekében a szabályozó hatóságoknak folyamatosan tanulmányozniuk kell a hatékonyság és az innovatív spektrumhasználat lehetőségeit. Az ilyen tanulmányokat e határozat felülvizsgálatának tervezésekor figyelembe kell venni.

| (23) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádiófrekvencia-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádiófrekvencia-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat célja, hogy az Európai Unión belül harmonizálja a 790–862 MHz-es frekvenciasáv (800 MHz-es sáv) az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára való rendelkezésre állásának és hatékony használatának műszaki feltételeit.

2. cikk

(1)   A 800 MHz-es sávnak a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő hálózatok számára történő kijelölése vagy elérhetővé tétele esetén a tagállamok nem kizárólagos alapon, az e határozat mellékletében meghatározott paraméterekkel összhangban járnak el.

(2)   A tagállamok biztosítják a szomszédos sávokban üzemelő rendszerek kellő védelmét az (1) bekezdésben említett rendszerekkel szemben.

(3)   A tagállamok elősegítik a határokon átnyúló koordinációs megállapodások létrejöttét annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az (1) bekezdésben említett rendszerek működését a meglévő szabályozási eljárások és jogok figyelembevételével.

(4)   A tagállamokat nem kötik az e határozatban foglalt kötelezettségek az olyan földrajzi területeken, ahol a harmadik országokkal való spektrumegyeztetés miatt el kell térni az e rendelet mellékletében meghatározott paraméterektől, azzal a feltétellel, hogy a vonatkozó információkról és az érintett földrajzi területekről tájékoztatják a Bizottságot, és ezt a tájékoztatást a rádióspektrum-határozatnak megfelelően közzéteszik. A tagállamok minden ésszerű erőfeszítést megtesznek az ilyen eltérések elkerülésére, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

A tagállamok figyelemmel kísérik a 800 MHz-es sáv használatát, és megállapításaikról kérésre jelentést tesznek a Bizottságnak. A Bizottság adott esetben felülvizsgálhatja ezt a határozatot.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 6-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

alelnök

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.,

1

(2)  COM(2009) 586.

2

(3)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

3

(4)  Elnökségi következtetések, Az Európai Unió Tanácsa, Brüsszel, 2008. december 12., 17271/08.

4

Elnökségi következtetések

(5)  Jóváhagyás a Tanács részéről: Versenyképességi Tanács, A kulcskérdésekről szóló dokumentum, 2009. március.

5

(6)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

6

(7)  HL L 390., 2004.12.31., 24. o.

7

---

MELLÉKLET

A CIKKEKBEN EMLÍTETT PARAMÉTEREK

A melléklet frekvenciaterv és blokkszéli maszk karakterisztika (BEM – Block Edge Mask) formájában mutatja be a műszaki feltételeket. A BEM egy olyan sugárzási maszk, amelyet a frekvencia függvényében a használati jogosultsággal rendelkező üzemeltető spektrum blokkjának a szélére/határára vonatkozóan határoznak meg. Frekvenciablokkon belüli és frekvenciablokkon kívüli összetevőkből áll, amelyek az engedélyezett spektrumblokkon belüli és kívüli frekvenciákra vonatkozóan határozzák meg a megengedett sugárzási szinteket.

A BEM szintek az alább található táblázatokban felsorolt értékek oly módon történő kombinációjából tevődnek össze, hogy tetszőleges frekvencián a határértéket a) az alapkövetelmények; b) az átmeneti követelmények; és c) a blokkon belüli követelmények (ahol ez értelmezhető) közül a legmagasabb (legkevésbé szigorú) értéket adja meg. A BEM-ek az átlagolás időtartama alatti, a mérés frekvencia sávszélességében kisugárzott átlag egyenértékű izotrop kisugárzott teljesítmény (EIRP) vagy az összes kisugárzott teljesítmény (TRP) (1) felső határértékeiként vannak megadva. Az időtartamot tekintve, az EIRP és TRP értékekből az adás aktív időtartamára vonatkozóan képeznek átlagot, ami a teljesítmény szabályozó egyetlen beállításának felel meg. A frekvenciára vonatkozóan, az EIRP vagy TRP értéket a következő táblázatokban meghatározott mérési sávszélességnek megfelelően határozzák meg (2). Általánosságban és eltérő rendelkezés hiányában a BEM szintek a megfelelő eszköz által kisugározott teljesítménynek felelnek meg, függetlenül az adóantennák számától, kivéve a bázisállomásokra vonatkozó átmeneti előírások esetében, ahol az értékek antennánként vannak megadva.

A BEM szinteket a szolgáltatások nemzeti szinten történő egyidejű használatának biztosítására szolgáló műszaki feltételek alapvető összetevőjeként kell alkalmazni. Szem előtt kell tartani azonban, hogy az így kapott BEM-értékek nem minden esetben biztosítják az érintett szolgáltatások megfelelő védelmét, és szükséges lehet további zavarcsökkentő technikák arányos mértékben történő nemzeti szintű alkalmazása az esetlegesen fennmaradó interferenciák kiküszöböléséhez.

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a 800 MHz-es sávban elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek üzemeltetői az alább meghatározottaknál kevésbé szigorú műszaki paramétereket használhassanak, amennyiben az ilyen paraméterek használatát minden érintett fél elfogadja, és ezek az üzemeltetők továbbra is teljesítik az egyéb szolgáltatások, alkalmazások és hálózatok védelmére vonatkozó és a határokon átnyúló koordinációból eredő műszaki feltételeket.

Az 1999/5/EK irányelvnek megfelelő és a legalább az alábbi műszaki paraméterek által biztosított védelmi szintet garantáló zavarcsökkentő technikák alkalmazása esetén az e sávban működő berendezésekre az alább meghatározottaktól eltérő teljesítmény-határértékek is alkalmazhatók.

A blokk határa a felhasználási jogosultság frekvenciahatárát jelenti. A sáv határa egy adott felhasználásra kijelölt frekvenciatartomány határát jelenti.

A.   Általános paraméterek

| 1. | A 790–862 MHz-es sávon belüli frekvencia-kiosztás a következő:






  a) | A kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse. |
| --- | --- | --- |

1.

A 790–862 MHz-es sávon belüli frekvencia-kiosztás a következő:

a)

A kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse.

| b) | A duplex üzemmód FDD üzem, az alábbi frekvencia-kiosztással. A duplex távolság bázisállomások adói esetén 41 MHz úgy, hogy a bázisállomásból kiinduló adás (lemenő irány) a sáv alsó (791 MHz-nél kezdődő és 821 MHz-nél végződő), míg a végfelhasználói állomásokból kiinduló adás (felmenő irány) a sáv felső (832 MHz-nél kezdődő és 862 MHz-nél végződő) részében történik. |
| --- | --- |

b)

A duplex üzemmód FDD üzem, az alábbi frekvencia-kiosztással. A duplex távolság bázisállomások adói esetén 41 MHz úgy, hogy a bázisállomásból kiinduló adás (lemenő irány) a sáv alsó (791 MHz-nél kezdődő és 821 MHz-nél végződő), míg a végfelhasználói állomásokból kiinduló adás (felmenő irány) a sáv felső (832 MHz-nél kezdődő és 862 MHz-nél végződő) részében történik.

| 2. | Az A. rész 1. bekezdésének sérelme nélkül és e melléklet B. és C. részének műszaki feltételei betartása mellett a tagállamok alternatív frekvenciaterveket is alkalmazhatnak a) a közérdekű célok elérése; b) a piaci alapú, hatékonyabb spektrumgazdálkodás megvalósítása; c) a régi és új rendszerek egyidejű használatának időszaka alatt a meglévő használati jogosultságok hatékonyabb megosztása; vagy d) a káros interferencia megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

2.

Az A. rész 1. bekezdésének sérelme nélkül és e melléklet B. és C. részének műszaki feltételei betartása mellett a tagállamok alternatív frekvenciaterveket is alkalmazhatnak a) a közérdekű célok elérése; b) a piaci alapú, hatékonyabb spektrumgazdálkodás megvalósítása; c) a régi és új rendszerek egyidejű használatának időszaka alatt a meglévő használati jogosultságok hatékonyabb megosztása; vagy d) a káros interferencia megakadályozása érdekében.

B.   FDD vagy TDD bázisállomásokra vonatkozó műszaki feltételek

| 1. | Frekvenciablokkon belüli határértékek:
  Bázisállomások esetében nem kötelező frekvenciablokkon belüli EIRP-határértéket meghatározni. A tagállamok azonban meghatározhatnak ilyen határértékeket, és eltérő indoklás hiányában ezek a határértékek az 56 dBm/5 MHz–64 dBm/5 MHz tartományba esnek. |
| --- | --- |

1.

Frekvenciablokkon belüli határértékek:

Bázisállomások esetében nem kötelező frekvenciablokkon belüli EIRP-határértéket meghatározni. A tagállamok azonban meghatározhatnak ilyen határértékeket, és eltérő indoklás hiányában ezek a határértékek az 56 dBm/5 MHz–64 dBm/5 MHz tartományba esnek.

| 2. | Frekvenciablokkon kívüli határértékek:

  1.   táblázat


  Alapkövetelmények – a bázisállomás frekvenciablokkon kívüli EIRP-határértékei








  Frekvenciablokkon kívüli sugárzások frekvenciatartománya | Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- | --- |
| Bázisállomás irányú összeköttetésekhez használt FDD frekvenciák | –49,5 dBm | 5 MHz |
| TDD-hez használt frekvenciák | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Frekvenciablokkon kívüli határértékek:

1.   táblázat

Alapkövetelmények – a bázisállomás frekvenciablokkon kívüli EIRP-határértékei

Frekvenciablokkon kívüli sugárzások frekvenciatartománya

Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

Bázisállomás irányú összeköttetésekhez használt FDD frekvenciák

–49,5 dBm

5 MHz

TDD-hez használt frekvenciák

–49,5 dBm

5 MHz

2.   táblázat

Átmeneti előírások – a bázisállomás frekvenciablokkon kívüli EIRP határértékeire bázisállomás irányú FDD és TDD frekvenciákon, antennánként
   (3)

| Frekvenciablokkon kívüli sugárzások frekvenciatartománya | Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| A blokk alsó határától számított – 10-től – 5 MHz-ig | 18 dBm | 5 MHz |
| A blokk alsó határától számított – 5-től 0 MHz-ig | 22 dBm | 5 MHz |
| A blokk felső határától számított 0-től + 5 MHz-ig | 22 dBm | 5 MHz |
| A blokk felső határától számított + 5-től + 10 MHz-ig | 18 dBm | 5 MHz |
| Fennmaradó mozgó irányú FDD frekvenciák | 11 dBm | 1 MHz |

Frekvenciablokkon kívüli sugárzások frekvenciatartománya

Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

A blokk alsó határától számított – 10-től – 5 MHz-ig

18 dBm

5 MHz

A blokk alsó határától számított – 5-től 0 MHz-ig

22 dBm

5 MHz

A blokk felső határától számított 0-től + 5 MHz-ig

22 dBm

5 MHz

A blokk felső határától számított + 5-től + 10 MHz-ig

18 dBm

5 MHz

Fennmaradó mozgó irányú FDD frekvenciák

11 dBm

1 MHz

3.   táblázat

Átmeneti előírások – a bázisállomás frekvenciablokkon kívüli EIRP határértékei elválasztó sávként használt frekvenciákon, antennánként
   (4)

| Frekvenciablokkon kívüli sugárzás frekvenciatartománya | Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| A műsorszóró sáv 790 MHz-nél található határa és a mozgó irányú FDD sáv határa közötti elválasztó sáv (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| A műsorszóró sáv 790 MHz-nél található határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv | 15 dBm | 1 MHz |
| A mozgó irányú FDD sáv határa és a felmenő FDD sáv határa közötti elválasztó sáv (duplex elválasztó sáv) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| A mozgó irányú FDD sáv határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv | 15 dBm | 1 MHz |
| A bázisállomás irányú FDD sáv határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv | 15 dBm | 1 MHz |

Frekvenciablokkon kívüli sugárzás frekvenciatartománya

Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

A műsorszóró sáv 790 MHz-nél található határa és a mozgó irányú FDD sáv határa közötti elválasztó sáv (5)

17,4 dBm

1 MHz

A műsorszóró sáv 790 MHz-nél található határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv

15 dBm

1 MHz

A mozgó irányú FDD sáv határa és a felmenő FDD sáv határa közötti elválasztó sáv (duplex elválasztó sáv) (6)

15 dBm

1 MHz

A mozgó irányú FDD sáv határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv

15 dBm

1 MHz

A bázisállomás irányú FDD sáv határa és a TDD sáv határa közötti elválasztó sáv

15 dBm

1 MHz

4.   táblázat

Alapkövetelmények – a bázisállomás frekvenciablokkon kívüli EIRP határértékei 790 MHz alatti frekvenciák esetén

| Eset | A bázisállomás frekvenciablokkon belüli EIRP-határértékeire vonatkozó feltétel (P = adóteljesítmény)
  dBm/10 MHz | Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Védett sugárzású TV-csatornák esetén | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | Közepesen védett sugárzású TV-csatornák esetén | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | Nem védett sugárzású TV-csatornák esetén | Nincs feltétel | 22 dBm | 8 MHz |

Eset

A bázisállomás frekvenciablokkon belüli EIRP-határértékeire vonatkozó feltétel (P = adóteljesítmény)

dBm/10 MHz

Legnagyobb átlagos frekvenciablokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

A

Védett sugárzású TV-csatornák esetén

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

Közepesen védett sugárzású TV-csatornák esetén

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

Nem védett sugárzású TV-csatornák esetén

Nincs feltétel

22 dBm

8 MHz

A 4. táblázatban szereplő A., B., és C. eset műsorszóró csatornánként és/vagy régiónként is alkalmazható úgy, hogy ugyanazon műsorszóró csatorna különböző földrajzi területeken eltérő szintű védelemben részesüljön, és különböző műsorszóró csatornák ugyanazon a földrajzi területen eltérő szintű védelemben részesüljenek. A tagállamok az A. eset alapkövetelmény-szintjét akkor alkalmazzák, ha digitális földfelszíni műsorszóró csatornák vannak használatban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek telepítésekor. A tagállamok az A., B. és C. eset alapkövetelmény-szintjeit is alkalmazhatják, ha a vonatkozó műsorszóró csatornák nincsenek használatban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek telepítésekor. Figyelembe kell venni, hogy az A. és B. esetek fenntartják annak a lehetőségét, hogy a vonatkozó műsorszóró csatornákat a jövőben digitális földfelszíni műsorszórás céljából használatba vegyék, míg a C. eset akkor megfelelő, ha nem tervezik a vonatkozó műsorszóró csatornák jövőbeni használatba vételét.

C.   FDD vagy TDD végfelhasználói állomásokra vonatkozó műszaki feltételek

5.   táblázat

Frekvenciablokkon belüli követelmények – végfelhasználói állomásokra BEM frekvenciablokkon belüli határértékeibázisállomás irányú FDD és TDD frekvenciák esetén

| Legnagyobb átlagos blokkon belüli teljesítmény | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Legnagyobb átlagos blokkon belüli teljesítmény

23 dBm (7)

A tagállamok az 5. táblázatban meghatározott határértéktől egyes alkalmazások, pl. vidéki területeken található, állandóhelyű végfelhasználói állomások esetében eltérhetnek azzal a feltétellel, hogy az nem akadályozza más szolgáltatások, hálózatok és alkalmazások működését, és teljesíti a határokon átnyúló kötelezettségeket.

---

(1)  A TRP az antenna által ténylegesen kisugárzott teljesítmény mértékét határozza meg. A TRP a tér minden irányába kisugárzott teljesítmény integrálja.

(2)  A megfelelőségi vizsgálat céljára alkalmazott mérőberendezések tényleges mérési sávszélessége a táblázatokban meghatározott mérési sávszélességénél kisebb lehet.

(3)  1–4 antenna esetén.

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

(5)  790 MHz-től 791 MHz-ig terjedő sáv, az A. rész (1) bekezdésében meghatározott frekvenciaterv szerint.

(6)  821 MHz-től 832 MHz-ig terjedő sáv, az A. rész (1) bekezdésében meghatározott frekvenciaterv szerint.

(7)  Ez a teljesítmény határérték EIRP-értékként van meghatározva az állandóhelyű és beépített, illetve TRP-értékként a mozgó és nomád végfelhasználói állomásokra vonatkozóan. Izotrop antennák esetében az EIRP és TRP megegyezik. A szélsőséges környezeti feltételek melletti működést és a gyártási folyamat ingadozásait figyelembe véve erre az értékre vonatkozóan legfeljebb + 2 dB-es tűréshatár alkalmazandó.

---

| 11.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 117/102

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. május 6.)

a görög kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről

(EKB/2010/3)

(2010/268/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1. cikkére, valamint 34.1. cikkének második francia bekezdésére, 3.1. cikkének első francia bekezdésével és 18.2. cikkével együttesen,

mivel:

| (1) | A KBER Alapokmányának 18.1. cikkében foglaltak alapján az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetre vonatkozó egyes követelmények az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) I. számú mellékletében kerültek meghatározásra (a továbbiakban: általános dokumentáció). |
| --- | --- |

(1)

A KBER Alapokmányának 18.1. cikkében foglaltak alapján az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetre vonatkozó egyes követelmények az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) I. számú mellékletében kerültek meghatározásra (a továbbiakban: általános dokumentáció).

| (2) | Az általános dokumentáció 1.6. szakaszában foglaltak alapján az EKB Kormányzótanácsa az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az általános dokumentáció 6.3.1. szakaszában foglaltak alapján az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e a magas hitelminőségi követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

Az általános dokumentáció 1.6. szakaszában foglaltak alapján az EKB Kormányzótanácsa az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az általános dokumentáció 6.3.1. szakaszában foglaltak alapján az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e a magas hitelminőségi követelményeknek.

| (3) | A görög kormány pénzügyi helyzetéből, valamint az euroövezeti tagállamok és a Nemzetközi Valutaalap által támogatott kiigazítási tervről szóló tárgyalásokból adódóan a pénzügyi piacon kivételes körülmények uralkodnak, valamint zavar következett be a görög kormány által kibocsátott értékpapírok szokásos piaci értékelésében, amely kedvezőtlen hatással van a pénzügyi rendszer stabilitására. Ez a kivételes körülmény megköveteli az euroredszer monetáris politikai keretrendszerének gyors és átmeneti módosítását. |
| --- | --- |

(3)

A görög kormány pénzügyi helyzetéből, valamint az euroövezeti tagállamok és a Nemzetközi Valutaalap által támogatott kiigazítási tervről szóló tárgyalásokból adódóan a pénzügyi piacon kivételes körülmények uralkodnak, valamint zavar következett be a görög kormány által kibocsátott értékpapírok szokásos piaci értékelésében, amely kedvezőtlen hatással van a pénzügyi rendszer stabilitására. Ez a kivételes körülmény megköveteli az euroredszer monetáris politikai keretrendszerének gyors és átmeneti módosítását.

| (4) | A Kormányzótanács értékelte azt a tényt, hogy a görög kormány az Európai Bizottsággal, az EKB-vel, valamint a Nemzetközi Valutaalappal tárgyalásos úton egyeztetett gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot fogadott el, valamint a görög kormánynak az ilyen program teljes körű végrehajtása iránti erős elkötelezettségét. A Kormányzótanács az eurorendszer hitelkockázat-kezelési szempontjából értékelte továbbá egy ilyen programnak a görög kormány által kibocsátott értékpapírokra gyakorolt hatását. A Kormányzótanács megfelelőnek tartja a programot, ennélfogva hitelkockázat-kezelési szempontból a görög kormány által kibocsátott, vagy a görög kormány által garantált forgalomképes adósságinstrumentumok továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteire vonatkozó minőségi előírásoknak folyamatosan megfelelő elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül bármely külső hitelminősítésre. Ezek a pozitív értékelési szempontok képezik a jelen kivételes és átmeneti felfüggesztés alapját, amely a pénzügyi intézmények kiegyensúlyozottságához való hozzájárulásra tekintettel kerül alkalmazásra, ezáltal erősítve a pénzügyi rendszer egészének stabilitását és védelmezve ezen intézmények ügyfeleit. Mindazonáltal az EKB-nak gondosan figyelemmel kell kísérnie a görög kormánynak az ezen intézkedéseket alátámasztó, a gazdasági és pénzügyi kiigazítási program teljes körű végrehajtása iránti további erős elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(4)

A Kormányzótanács értékelte azt a tényt, hogy a görög kormány az Európai Bizottsággal, az EKB-vel, valamint a Nemzetközi Valutaalappal tárgyalásos úton egyeztetett gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot fogadott el, valamint a görög kormánynak az ilyen program teljes körű végrehajtása iránti erős elkötelezettségét. A Kormányzótanács az eurorendszer hitelkockázat-kezelési szempontjából értékelte továbbá egy ilyen programnak a görög kormány által kibocsátott értékpapírokra gyakorolt hatását. A Kormányzótanács megfelelőnek tartja a programot, ennélfogva hitelkockázat-kezelési szempontból a görög kormány által kibocsátott, vagy a görög kormány által garantált forgalomképes adósságinstrumentumok továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteire vonatkozó minőségi előírásoknak folyamatosan megfelelő elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül bármely külső hitelminősítésre. Ezek a pozitív értékelési szempontok képezik a jelen kivételes és átmeneti felfüggesztés alapját, amely a pénzügyi intézmények kiegyensúlyozottságához való hozzájárulásra tekintettel kerül alkalmazásra, ezáltal erősítve a pénzügyi rendszer egészének stabilitását és védelmezve ezen intézmények ügyfeleit. Mindazonáltal az EKB-nak gondosan figyelemmel kell kísérnie a görög kormánynak az ezen intézkedéseket alátámasztó, a gazdasági és pénzügyi kiigazítási program teljes körű végrehajtása iránti további erős elkötelezettségét.

| (5) | Ezt a kivételes intézkedést a Kormányzótanács 2010. május 3-án hozta meg, és nyilvánosan bejelentette. Ez átmenetileg addig alkalmazandó, amíg a Kormányzótanács véleménye alapján a pénzügyi rendszer stabilitása ismételten lehetővé teszi az eurorendszer monetáris politikai műveleteire vonatkozó keretrendszer szokásos alkalmazását, |
| --- | --- |

(5)

Ezt a kivételes intézkedést a Kormányzótanács 2010. május 3-án hozta meg, és nyilvánosan bejelentette. Ez átmenetileg addig alkalmazandó, amíg a Kormányzótanács véleménye alapján a pénzügyi rendszer stabilitása ismételten lehetővé teszi az eurorendszer monetáris politikai műveleteire vonatkozó keretrendszer szokásos alkalmazását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános dokumentáció egyes rendelkezéseinek a felfüggesztése

(1)   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbének a forgalomképes eszközök hitelminősítésére vonatkozó, az általános dokumentáció 6.3.2. szakaszában meghatározottak szerinti minimumkövetelményei a 2. és 3. cikkel összhangban felfüggesztésre kerülnek.

(2)   Jelen határozat és az általános dokumentáció közötti eltérés esetén az előbbiben foglaltak az irányadók.

2. cikk

A görög kormány által kibocsátott forgalomképes adósságinstrumentumok fedezetként való elfogadhatóságának folyamatossága

Az eurorendszer hitelminőségi küszöbe nem vonatkozik a görög kormány által kibocsátott forgalomképes adósságinstrumentumokra. Az ilyen eszközök továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül azok külső hitelminősítésére.

3. cikk

A görög kormány által garantált forgalomképes adósságinstrumentumok fedezetként való elfogadhatóságának folyamatossága

Az eurorendszer hitelminőségi küszöbe nem vonatkozik a Görögországban letelepedett jogalanyok által kibocsátott és a görög kormány által teljeskörűen garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra. A görög kormány által nyújtott garanciára továbbra is az általános dokumentáció 6.3.2. szakaszában meghatározott követelmények vonatkoznak. Az ilyen eszközök továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül azok külső hitelminősítésére.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2010. május 6-án lép hatályba.

Kelt Lisszabonban, 2010. május 6-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

1

---