# Europeiska unionens L 305/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 305 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången4 november 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 305

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången4 november 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1632/2006 av den 3 november 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1633/2006 av den 3 november 2006 om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning | 3 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/89/EG av den 3 november 2006 om anpassning för sjätte gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/90/EG av den 3 november 2006 om anpassning för sjunde gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (
  1
  ) | 6 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1632/2006 av den 3 november 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1633/2006 av den 3 november 2006 om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning

3

*

Kommissionens direktiv 2006/89/EG av den 3 november 2006 om anpassning för sjätte gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens direktiv 2006/90/EG av den 3 november 2006 om anpassning för sjunde gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (
  1
  )

1

6

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 oktober 2006 om ändring av beslut 2000/147/EG om genomförandet av rådets direktiv 89/106/EEG beträffande klassificering av byggprodukter med avseende på deras reaktion vid brandpåverkan
  [delgivet med nr K(2006) 5063]

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 november 2006 om lokaliseringen av Informationssystemet för viseringar under utvecklingsfasen
  [delgivet med nr K(2006) 5161] | 13 |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 november 2006 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan | 15 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 27 oktober 2006 om ändring av beslut 2000/147/EG om genomförandet av rådets direktiv 89/106/EEG beträffande klassificering av byggprodukter med avseende på deras reaktion vid brandpåverkan
  [delgivet med nr K(2006) 5063]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 5063]

1

8

*

Kommissionens beslut av den 3 november 2006 om lokaliseringen av Informationssystemet för viseringar under utvecklingsfasen
  [delgivet med nr K(2006) 5161]

[delgivet med nr K(2006) 5161]

13

*

Kommissionens beslut av den 3 november 2006 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1632/2006

av den 3 november 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 november 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 3 november 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 62,9 |
| 096 | 40,4 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 52,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 103,8 |
| 096 | 81,8 |
| 204 | 46,9 |
| 220 | 155,5 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 116,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,0 |
| 204 | 54,1 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 49,1 |
| 524 | 46,0 |
| 528 | 42,9 |
| 999 | 51,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 102,1 |
| 508 | 250,4 |
| 999 | 176,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,9 |
| 400 | 99,0 |
| 800 | 160,2 |
| 804 | 103,2 |
| 999 | 111,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 100,1 |
| 400 | 174,0 |
| 720 | 78,0 |
| 999 | 117,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

62,9

096

40,4

204

53,3

999

52,2

0707 00 05

052

103,8

096

81,8

204

46,9

220

155,5

628

196,3

999

116,9

0709 90 70

052

85,0

204

54,1

999

69,6

0805 50 10

052

68,1

388

49,1

524

46,0

528

42,9

999

51,5

0806 10 10

052

102,1

508

250,4

999

176,3

0808 10 80

388

81,9

400

99,0

800

160,2

804

103,2

999

111,1

0808 20 50

052

100,1

400

174,0

720

78,0

999

117,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1633/2006

av den 3 november 2006

om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) fastställs att interventionssmör som utbjuds till försäljning skall ha inlagrats före den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) fastställs att interventionssmör som utbjuds till försäljning skall ha inlagrats före den 1 januari 2006.

| (2) | I artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3) fastställs att försäljning till sänkta priser av interventionssmör som köpts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall ha lagrats före den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3) fastställs att försäljning till sänkta priser av interventionssmör som köpts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall ha lagrats före den 1 januari 2006.

| (3) | Mot bakgrund av utvecklingen på marknaden för smör och de kvantiteter smör som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 maj 2006 vara tillgängligt för försäljning. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av utvecklingen på marknaden för smör och de kvantiteter smör som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 maj 2006 vara tillgängligt för försäljning.

| (4) | Förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 21 i förordning (EG) nr 2771/1999 skall datumet ”1 januari 2006” ersättas med ”1 maj 2006”.

Artikel 2

I artikel 1 a i förordning (EG) nr 1898/2005 skall datumet ”1 januari 2006” ersättas med ”1 maj 2006”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1474/2006 (EUT L 275, 6.10.2006, s. 44).

2

(3)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1474/2006.

3

---

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/4

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/89/EG

av den 3 november 2006

om anpassning för sjätte gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | I bilagorna A och B till direktiv 94/55/EG hänvisas det till bilagorna A och B till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (nedan kallad ”ADR”), i den version som gäller från och med den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

I bilagorna A och B till direktiv 94/55/EG hänvisas det till bilagorna A och B till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (nedan kallad ”ADR”), i den version som gäller från och med den 1 januari 2005.

| (2) | ADR uppdateras vartannat år, och därför gäller från och med den 1 januari 2007 en ändrad version, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2007. |
| --- | --- |

(2)

ADR uppdateras vartannat år, och därför gäller från och med den 1 januari 2007 en ändrad version, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2007.

| (3) | Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna A och B till direktiv 94/55/EG. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna A och B till direktiv 94/55/EG.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna A och B till direktiv 94/55/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga A skall ersättas med följande:

  ”BILAGA A
  Bestämmelserna i bilaga A till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR), i den version som gäller från och med den 1 januari 2007, varvid ’kontraktsslutande part’ skall ersättas med ’medlemsstat’.
  Den ändrade texten i versionen från 2007 av bilaga A till ADR kommer att offentliggöras så snart den finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.” |
| --- | --- |

1.

Bilaga A skall ersättas med följande:

”BILAGA A

Bestämmelserna i bilaga A till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR), i den version som gäller från och med den 1 januari 2007, varvid ’kontraktsslutande part’ skall ersättas med ’medlemsstat’.

Den ändrade texten i versionen från 2007 av bilaga A till ADR kommer att offentliggöras så snart den finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.”

| 2. | Bilaga B skall ersättas med följande:

  ”BILAGA B
  Bestämmelserna i bilaga B till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR), i den version som gäller från och med den 1 januari 2007, varvid ’kontraktslutande part’ skall ersättas med ’medlemsstat’.
  Den ändrade texten i versionen från 2007 av bilaga B till ADR kommer att offentliggöras så snart den finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.” |
| --- | --- |

2.

Bilaga B skall ersättas med följande:

”BILAGA B

Bestämmelserna i bilaga B till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR), i den version som gäller från och med den 1 januari 2007, varvid ’kontraktslutande part’ skall ersättas med ’medlemsstat’.

Den ändrade texten i versionen från 2007 av bilaga B till ADR kommer att offentliggöras så snart den finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 2007. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/111/EG (EUT L 365, 10.12.2004, s. 25).

1

---

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/6

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/90/EG

av den 3 november 2006

om anpassning för sjunde gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | I bilagan till direktiv 96/49/EG hänvisas det till bestämmelserna om internationell järnvägstransport av farligt gods (nedan kallade ”RID”), i den version som gäller från och med den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

I bilagan till direktiv 96/49/EG hänvisas det till bestämmelserna om internationell järnvägstransport av farligt gods (nedan kallade ”RID”), i den version som gäller från och med den 1 januari 2005.

| (2) | RID uppdateras vartannat år, och därför gäller från och med den 1 januari 2007 nästa ändrade version, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2007. |
| --- | --- |

(2)

RID uppdateras vartannat år, och därför gäller från och med den 1 januari 2007 nästa ändrade version, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2007.

| (3) | Det är därför nödvändigt att ändra bilagan till direktiv 96/49/EG. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att ändra bilagan till direktiv 96/49/EG.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som avses i artikel 9 i direktiv 96/49/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som avses i artikel 9 i direktiv 96/49/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 96/49/EG skall ändras på följande sätt:

Bilagan till direktiv 96/49/EG skall ersättas med följande:

”BILAGA

Bilaga till bestämmelserna om internationell järnvägstransport av farligt gods (RID) – tillägg C till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF), i den version som gäller från och med den 1 januari 2007.

Den ändrade texten i versionen från 2007 av RID kommer att offentliggöras så snart den finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 2007. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 25. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/110/EG (EUT L 365, 10.12.2004, s. 24).

1

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/8

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 oktober 2006

om ändring av beslut 2000/147/EG om genomförandet av rådets direktiv 89/106/EEG beträffande klassificering av byggprodukter med avseende på deras reaktion vid brandpåverkan

[delgivet med nr K(2006) 5063]

(Text av betydelse för EES)

(2006/751/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (1), särskilt artikel 20.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2000/147/EG (2) upprättades ett klassificeringssystem för byggprodukters reaktion vid brandpåverkan. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2000/147/EG (2) upprättades ett klassificeringssystem för byggprodukters reaktion vid brandpåverkan.

| (2) | Efter en översyn av vissa produktfamiljer visade det sig att separata klasser för reaktion vid brandpåverkan bör upprättas för elektriska kablar. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn av vissa produktfamiljer visade det sig att separata klasser för reaktion vid brandpåverkan bör upprättas för elektriska kablar.

| (3) | Beslut 2000/147/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2000/147/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från ständiga byggkommittén. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från ständiga byggkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2000/147/EG skall ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 12. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 50, 23.2.2000, s. 14.

2

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2000/147/EG skall ändras enligt följande.

| 1. | Titeln till tabell 1 skall ersättas med ”KLASSER FÖR REAKTION VID BRANDPÅVERKAN HOS BYGGPRODUKTER, MED UNDANTAG FÖR GOLVMATERIAL, LINJÄR VÄRMEISOLERING FÖR RÖR OCH ELEKTRISKA KABLAR”. |
| --- | --- |

1.

Titeln till tabell 1 skall ersättas med ”KLASSER FÖR REAKTION VID BRANDPÅVERKAN HOS BYGGPRODUKTER, MED UNDANTAG FÖR GOLVMATERIAL, LINJÄR VÄRMEISOLERING FÖR RÖR OCH ELEKTRISKA KABLAR”.

| 2. | Fotnot (*) till tabell 1 skall utgå. |
| --- | --- |

2.

Fotnot (*) till tabell 1 skall utgå.

| 3. | Följande text skall läggas till:
  ”Tabell 4
  KLASSER FÖR REAKTION VID BRANDPÅVERKAN FÖR ELEKTRISKA KABLAR








  Klass | Provningsmetod(er) | Klassificeringskriterier | Tilläggsklassificering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aca | EN ISO 1716 | PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1) | |
| B1ca | FIPEC20 Scen 2 (5)


  och | FS ≤ 1,75 m och THR1 200s ≤ 10 MJ och Peak HRR ≤ 20 kW och FIGRA ≤ 120 Ws– 1 | Rökproduktion (2)
   (6) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| B2ca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  och | FS ≤ 1,5 m; och THR1 200s ≤ 15 MJ och Peak HRR ≤ 30 kW; och FIGRA ≤ 150 Ws– 1 | Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Cca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  och | FS ≤ 2,0 m; och THR1 200s ≤ 30 MJ; och Peak HRR ≤ 60 kW; och FIGRA ≤ 300 Ws– 1 | Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Dca | FIPEC20 Scen 1 (5)


  och | THR1 200s ≤ 70 MJ; och Peak HRR ≤ 400 kW; och FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1 | Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Eca | EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm | |
| Fca | Prestanda ej fastställda |

3.

Följande text skall läggas till:

”Tabell 4

KLASSER FÖR REAKTION VID BRANDPÅVERKAN FÖR ELEKTRISKA KABLAR

Klass

Provningsmetod(er)

Klassificeringskriterier

Tilläggsklassificering

Aca

EN ISO 1716

PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1)

B1ca

FIPEC20 Scen 2 (5)

och

FS ≤ 1,75 m och THR1 200s ≤ 10 MJ och Peak HRR ≤ 20 kW och FIGRA ≤ 120 Ws– 1

Rökproduktion (2)
   (6) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

B2ca

FIPEC20 Scen 1 (5)

och

FS ≤ 1,5 m; och THR1 200s ≤ 15 MJ och Peak HRR ≤ 30 kW; och FIGRA ≤ 150 Ws– 1

Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Cca

FIPEC20 Scen 1 (5)

och

FS ≤ 2,0 m; och THR1 200s ≤ 30 MJ; och Peak HRR ≤ 60 kW; och FIGRA ≤ 300 Ws– 1

Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Dca

FIPEC20 Scen 1 (5)

och

THR1 200s ≤ 70 MJ; och Peak HRR ≤ 400 kW; och FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1

Rökproduktion (2)
   (7) och brinnande droppar/partiklar (3) och surhet (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Eca

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Fca

Prestanda ej fastställda

VILLKOR FÖR MONTERING OCH FASTGÖRNING OCH DEFINITIONER AV PROVNINGSPARAMETRAR FÖR ELEKTRISKA KABLAR (I ENLIGHET MED NOT 5 TILL TABELL 4)

1.   Villkor för montering och fastgörning

1.1   Montering av provet: allmänt för klasserna B1ca, B2ca, Cca och Dca

Kablarna skall monteras framtill på en standardstege (EN 50266-1). Längder om 3,5 m kablar skall användas. De elektriska kablarnas lägre del skall befinna sig 20 cm under brännarens nedre kant. Kablarna skall placeras i mitten av stegen (med avseende på dess bredd).

Varje prov eller bunt av prover skall göras fast individuellt vid varje stegpinne med metalltråd (stål eller koppar). För elektriska kablar upp till och med 50 mm i diameter används metalltråd med en diameter på 0,5 mm till och med 1,0 mm. För kablar som är grövre än 50 mm i diameter används tråd med en diameter på mellan 1,0 mm och 1,5 mm.

När proverna monteras skall det första provet placeras ungefär i mitten av stegen, och ytterligare prover skall läggas till på ömse sidor så att hela uppsättningen prover är ungefär centrerad på stegen.

Mellanrum och buntning förklaras närmare nedan.

Vid varje höjd om 25 cm skall en horisontell linje markeras för mätning av flamutbredningen som funktion av tiden. Den första linjen (dvs. nolltidslinjen) skall befinna sig på samma höjd som brännaren.

Kablarna skall monteras på följande sätt, beroende på vilken klassificering som ansökan avser.

1.1.1   Klasserna B2ca, Cca och klass Dca

Det valda monteringsförfarandet beror på den elektriska kabelns diameter i enlighet med tabell 4.1.

Tabell 4.1

MONTERING SOM FUNKTION AV KABELNS DIAMETER

| Kabeldiameter | Montering |
| --- | --- |
| Större än eller lika med 20 mm | 20 mm mellanrum mellan kablarna |
| Mellan 5 och 20 mm | Mellanrum på en kabeldiameter mellan kablarna |
| Mindre än eller lika med 5 mm | Kablarna skall buntas i buntar med 10 mm diameter. Buntarna får inte vridas. Mellanrummet mellan buntarna skall vara 10 mm. |

Kabeldiameter

Montering

Större än eller lika med 20 mm

20 mm mellanrum mellan kablarna

Mellan 5 och 20 mm

Mellanrum på en kabeldiameter mellan kablarna

Mindre än eller lika med 5 mm

Kablarna skall buntas i buntar med 10 mm diameter. Buntarna får inte vridas. Mellanrummet mellan buntarna skall vara 10 mm.

Tröskelvärdena avgörs med diametern avrundad till närmaste hela millimeter, utom för kablar med en diameter på mindre än 5 mm, i vilket fall diametern inte får avrundas.

Följande formler används för bestämning av antalet kabellängder per provning.

1.1.1.1   För kablar med en diameter som är större än eller lika med 20 mm

Antalet kablar, N, fås ur:

Formula ...ekvation 1

där:

| | dc
  är kabelns diameter (i mm och avrundad till närmaste hela millimeter). |
| --- | --- |

dc
  är kabelns diameter (i mm och avrundad till närmaste hela millimeter).

| | int = heltalsdelen av resultaten (dvs. värdet avrundat nedåt). |
| --- | --- |

int = heltalsdelen av resultaten (dvs. värdet avrundat nedåt).

1.1.1.2   För kablar med en diameter som är större än 5 mm men mindre än 20 mm

Antalet kablar, N, fås ur:

Formula ...ekvation 2

där:

| | dc
  är kabelns diameter (i mm och avrundad). |
| --- | --- |

dc
  är kabelns diameter (i mm och avrundad).

| | int = heltalsdelen av resultaten (dvs. värdet avrundat nedåt). |
| --- | --- |

int = heltalsdelen av resultaten (dvs. värdet avrundat nedåt).

1.1.1.3   För kablar eller metalltrådar med en diameter som är mindre än eller lika med 5 mm

Antalet 10-millimetersbuntar, Nbu, av kablar fås ur:

Formula ...ekvation 3

Således skall 15 buntar monteras med 10 millimeters mellanrum mellan buntarna.

Antalet kablar i varje bunt (n) är:

Formula ...ekvation 4

där:

| | dc
  är kabelns diameter (i mm och
  inte
  avrundad). |
| --- | --- |

dc
  är kabelns diameter (i mm och
  inte
  avrundad).

| | Antalet kabellängder (CL) för metalltrådar eller kablar med en diameter på mindre än 5 mm blir således:

  CL = n × 15 ... ekvation 5 |
| --- | --- |

Antalet kabellängder (CL) för metalltrådar eller kablar med en diameter på mindre än 5 mm blir således:

CL = n × 15 ... ekvation 5

1.1.1.4   Total längd kabel per provning

Den totala längden L (m) per provning är:

| | L = n × 15 × 3,5 för d
  c ≤ 5 mm
  eller |
| --- | --- |

L = n × 15 × 3,5 för d
  c ≤ 5 mm

eller

| | L = N × 3,5 för d
  c > 5 mm ... ekvation 6 |
| --- | --- |

L = N × 3,5 för d
  c > 5 mm ... ekvation 6

1.1.2   Klass B1ca

På baksidan av kabelhållaren skall en icke-brännbar platta av kalciumsilikat med en densitet på 870 ± 50 kg/m3 och en tjocklek på 11 ± 2 mm monteras. Plattan får monteras i två delar.

På alla andra sätt är monteringen av kablarna identisk med den för klasserna B2ca, Cca och Dca.

2.   Definitioner av provningsparametrar

Tabell 4.2

DEFINITIONER AV PROVNINGSPARAMETRAR I FIPEC20 SCENARIERNA 1 OCH 2

Alla beräknade parametrar redovisas under 20 minuter från provets start (antändning av brännaren).

| Parameter | Förklaring |
| --- | --- |
| Provningsstart | Antändning av brännaren |
| Provningsslut | 20 minuter efter antändning av brännaren (slut på perioden för beräkning av parametrar) |
| HRRsm30, kW | Värmeavgivning enligt 30 s glidande medelvärde |
| SPRsm60, m2/s | Rökproduktionstakt enligt 60 s glidande medelvärde |
| Peak HRR, kW | Maximivärdet av HRRsm30 mellan provningsstart och provningsslut, exklusive effekt från tändkällan |
| Peak SPR, m2/s | Maximivärdet av SPRsm60 mellan provningsstart och provningsslut |
| THR1 200, MJ | Total förbränningsvärme (HRRsm30) mellan provningsstart och provningsslut, utom bidrag från tändkällan |
| TSP1 200, m2 | Total rökproduktion (HRRsm60) från provningsstart till provningsslut |
| FIGRA, W/s | Brandutvecklingshastighet definieras som det högsta värdet av kvoten mellan HRRsm30, utom bidrag från tändkällan, och tiden. Tröskelvärden HRRsm30 = 3 kW och THR = 0,4 MJ |
| SMOGRA, cm2/s2 | Rökutvecklingshastighet definieras som det högsta värdet av kvoten mellan SPRsm60 och tiden, multiplicerat med 10 000. Tröskelvärden SPRsm60 0,1 m2/s och TSP = 6 m2 |
| PCS | Kalorimetriskt värmevärde |
| FS | Flamspridning (skadad längd) |
| H | Flamspridning |
| FIPEC | Fire Performance of Electric Cables (elektriska kablars brandegenskaper)” |

Parameter

Förklaring

Provningsstart

Antändning av brännaren

Provningsslut

20 minuter efter antändning av brännaren (slut på perioden för beräkning av parametrar)

HRRsm30, kW

Värmeavgivning enligt 30 s glidande medelvärde

SPRsm60, m2/s

Rökproduktionstakt enligt 60 s glidande medelvärde

Peak HRR, kW

Maximivärdet av HRRsm30 mellan provningsstart och provningsslut, exklusive effekt från tändkällan

Peak SPR, m2/s

Maximivärdet av SPRsm60 mellan provningsstart och provningsslut

THR1 200, MJ

Total förbränningsvärme (HRRsm30) mellan provningsstart och provningsslut, utom bidrag från tändkällan

TSP1 200, m2

Total rökproduktion (HRRsm60) från provningsstart till provningsslut

FIGRA, W/s

Brandutvecklingshastighet definieras som det högsta värdet av kvoten mellan HRRsm30, utom bidrag från tändkällan, och tiden. Tröskelvärden HRRsm30 = 3 kW och THR = 0,4 MJ

SMOGRA, cm2/s2

Rökutvecklingshastighet definieras som det högsta värdet av kvoten mellan SPRsm60 och tiden, multiplicerat med 10 000. Tröskelvärden SPRsm60 0,1 m2/s och TSP = 6 m2

PCS

Kalorimetriskt värmevärde

FS

Flamspridning (skadad längd)

H

Flamspridning

FIPEC

Fire Performance of Electric Cables (elektriska kablars brandegenskaper)”

---

(1)  För produkten som helhet, utom metalliska material, och för produktens eventuella yttre beståndsdelar (dvs. mantel).

(2)

| s1 | = | TSP1 200 ≤ 50 m2
  och Peak SPR ≤ 0,25 m2/s. |
| --- | --- | --- |
| s1a | = | s1 och transmittans i enlighet med EN 61034-2 ≥ 80 %. |
| s1b | = | s1 och transmittans i enlighet med EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 %. |
| s2 | = | TSP1 200 ≤ 400 m2
  och Peak SPR ≤ 1,5 m2/s. |
| s3 | = | inte s1 eller s2. |

s1

=

TSP1 200 ≤ 50 m2
  och Peak SPR ≤ 0,25 m2/s.

s1a

=

s1 och transmittans i enlighet med EN 61034-2 ≥ 80 %.

s1b

=

s1 och transmittans i enlighet med EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 %.

s2

=

TSP1 200 ≤ 400 m2
  och Peak SPR ≤ 1,5 m2/s.

s3

=

inte s1 eller s2.

(3)  För FIPEC20 scenarierna 1 och 2: d0 = inga brinnande droppar/partiklar inom 1 200 s; d1 = inga brinnande droppar/partiklar kvarstår längre än 10 s inom 1 200 s; d2 = inte d0 eller d1.

(4)  EN 50267-2-3: a1 = konduktivitet < 2,5 μS/mm och pH > 4,3; a2 = konduktivitet < 10 μS/mm och pH > 4,3; a3 = inte a1 eller a2. Ingen uppgift = prestanda ej fastställda.

(5)  Luftflödet in i kammaren skall sättas till 8 000 ± 800 l/min.

FIPEC20 scenario 1 = prEN 50399-2-1 med montering och fastgörning enligt nedan.

FIPEC20 scenario 2= prEN 50399-2-2 med montering och fastgörning enligt nedan.

(6)  Den rökklass som uppges för kablar i klass B1ca skall härröra från provning enligt FIPEC20 scenario 2.

(7)  Den rökklass som uppges för kablar i klasserna B2ca, Cca, Dca skall härröra från provning enligt FIPEC20 scenario 1.

(8)  Mätning av sådana farliga egenskaper hos gaser som utvecklas vid brand och som hindrar exponerade personers förmåga att vidta verkningsfulla åtgärder för att utrymma, inte en beskrivning av gasernas toxicitet.

---

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/13

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 november 2006

om lokaliseringen av Informationssystemet för viseringar under utvecklingsfasen

[delgivet med nr K(2006) 5161]

(Endast de engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

(2006/752/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättande av Informationssystemet för viseringar (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt för utvecklingen av Informationssystemet för viseringar (nedan kallat ”VIS”), inbegripet dess kommunikationsnätverk, att fastställa vart dess centrala system och reservdriftssystem skall lokaliseras. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt för utvecklingen av Informationssystemet för viseringar (nedan kallat ”VIS”), inbegripet dess kommunikationsnätverk, att fastställa vart dess centrala system och reservdriftssystem skall lokaliseras.

| (2) | Rådet fastställde i sina slutsatser av den 20 februari 2004 om utvecklingen av Informationssystemet för viseringar att VIS skulle vara baserat på en centraliserad nätarkitektur och ha en gemensam teknisk plattform med andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) samt ha samma lokalisering som SIS II:s centrala system. |
| --- | --- |

(2)

Rådet fastställde i sina slutsatser av den 20 februari 2004 om utvecklingen av Informationssystemet för viseringar att VIS skulle vara baserat på en centraliserad nätarkitektur och ha en gemensam teknisk plattform med andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) samt ha samma lokalisering som SIS II:s centrala system.

| (3) | Rådet fastställde i sina slutsatser av den 29 april 2004 om Schengens informationssystem att den centrala delen av SIS II skulle lokaliseras till Strasbourg och reservdriftsstället till Salzburg. |
| --- | --- |

(3)

Rådet fastställde i sina slutsatser av den 29 april 2004 om Schengens informationssystem att den centrala delen av SIS II skulle lokaliseras till Strasbourg och reservdriftsstället till Salzburg.

| (4) | Därefter bör kommissionen och de medlemsstater som under utvecklingsfasen hyser VIS centrala system och reservdriftssystem träffa lämpliga överenskommelser. Det bör framför allt fastställas villkor för förbindelserna mellan de olika parterna, för behöriga organs och behörig personals tillträde till platserna och för det lokala stöd som skall tillhandahållas av de medlemsstater som hyser systemen. |
| --- | --- |

(4)

Därefter bör kommissionen och de medlemsstater som under utvecklingsfasen hyser VIS centrala system och reservdriftssystem träffa lämpliga överenskommelser. Det bör framför allt fastställas villkor för förbindelserna mellan de olika parterna, för behöriga organs och behörig personals tillträde till platserna och för det lokala stöd som skall tillhandahållas av de medlemsstater som hyser systemen.

| (5) | Detta beslut påverkar inte det framtida antagandet av rättsakter om inrättande, drift och användning av VIS. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut påverkar inte det framtida antagandet av rättsakter om inrättande, drift och användning av VIS.

| (6) | I enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2) deltar Förenade konungariket inte i antagandet av beslut 2004/512/EG, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Förenade konungariket eftersom det är en vidareutveckling av Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Förenade konungariket. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2) deltar Förenade konungariket inte i antagandet av beslut 2004/512/EG, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Förenade konungariket eftersom det är en vidareutveckling av Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Förenade konungariket.

| (7) | I enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3) deltar Irland inte i antagandet av beslut 2004/512/EG, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Irland eftersom det är en vidareutveckling av Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Irland. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3) deltar Irland inte i antagandet av beslut 2004/512/EG, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Irland eftersom det är en vidareutveckling av Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Irland.

| (8) | I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, beslutade Danmark den 13 augusti 2004 att genomföra beslut 2004/512/EG i sin nationella lagstiftning. Beslut 2004/512/EG är därför bindande för Danmark i internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, beslutade Danmark den 13 augusti 2004 att genomföra beslut 2004/512/EG i sin nationella lagstiftning. Beslut 2004/512/EG är därför bindande för Danmark i internationell lagstiftning.

| (9) | I enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa två staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4), utgör beslut 2004/512/EG en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet (5). |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa två staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4), utgör beslut 2004/512/EG en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet (5).

| (10) | När det gäller Schweiz utgör beslut 2004/512/EG, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, som omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG (6) om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i detta avtal. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller Schweiz utgör beslut 2004/512/EG, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, som omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG (6) om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i detta avtal.

| (11) | Denna förordning utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i anslutningsakten. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i anslutningsakten.

| (12) | De åtgärder som fastställs i det här beslutet är i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (7). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som fastställs i det här beslutet är i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Under systemets utvecklingsfas skall den centrala enheten för Informationssystemet för viseringar lokaliseras till Strasbourg (Frankrike).

2.   Under systemets utveckling skall reservdriftsstället lokaliseras till Sankt Johann in Pongau (Österrike).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 213, 15.6.2004, s. 5.

1

(2)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

(4)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

4

(5)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

5

(6)  EUT L 370, 17.12.2004, s. 78.

6

(7)  EGT L 328, 13.12.2001, s. 4.

7

---

| 4.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/15

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 november 2006

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan

(2006/753/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande av förfarandet

| (1) | Kommissionen tillkännagav den 6 augusti 2005 i Europiska unionens officiella tidning
   (2) inledandet av ett antidumpningsförfarande beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Kina, Hongkong och Malaysia (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen tillkännagav den 6 augusti 2005 i Europiska unionens officiella tidning
   (2) inledandet av ett antidumpningsförfarande beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Kina, Hongkong och Malaysia (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”).

| (2) | Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som CECMA (en intresseorganisation för europeiska tillverkare av CD-R och DVD-R, nedan kallad ”den klagande”) hade ingivit den 24 juni 2005 såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarade för en betydande del – det rörde sig i detta fall om mer än 60 % – av gemenskapens produktion av CD-R. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av CD-R och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som CECMA (en intresseorganisation för europeiska tillverkare av CD-R och DVD-R, nedan kallad ”den klagande”) hade ingivit den 24 juni 2005 såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarade för en betydande del – det rörde sig i detta fall om mer än 60 % – av gemenskapens produktion av CD-R. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av CD-R och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

1.2   Parter som berördes av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. De exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för användare som kommissionen visste var berörda samt företrädare för de berörda exportländerna underrättades också. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. De exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för användare som kommissionen visste var berörda samt företrädare för de berörda exportländerna underrättades också. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (4) | De klagande tillverkarna, andra gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

De klagande tillverkarna, andra gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | För att exporterande tillverkare i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk behandling”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de företag som den visste var berörda. |
| --- | --- |

(5)

För att exporterande tillverkare i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk behandling”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de företag som den visste var berörda.

| (6) | Tretton exporterande tillverkare ansökte om att beviljas marknadsekonomisk behandling på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen eller – för den händelse att undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för beviljande av marknadsekonomisk behandling – individuell behandling på grundval av artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Tretton exporterande tillverkare ansökte om att beviljas marknadsekonomisk behandling på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen eller – för den händelse att undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för beviljande av marknadsekonomisk behandling – individuell behandling på grundval av artikel 9.5 i grundförordningen.

| (7) | Eftersom det verkade finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Hongkong, togs det i tillkännagivandet om inledande i beaktande att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av dumpning. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 juli 2004–30 juni 2005) med avseende på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det verkade finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Hongkong, togs det i tillkännagivandet om inledande i beaktande att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av dumpning. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 juli 2004–30 juni 2005) med avseende på den berörda produkten.

| (8) | Efter granskning av de uppgifter som lämnats in beslutades det, med tanke på det stora antal exporterande tillverkare i Kina och Hongkong som angivit att de var beredda att samarbeta med kommissionen i undersökningen, att ett stickprovsförfarande var nödvändigt. |
| --- | --- |

(8)

Efter granskning av de uppgifter som lämnats in beslutades det, med tanke på det stora antal exporterande tillverkare i Kina och Hongkong som angivit att de var beredda att samarbeta med kommissionen i undersökningen, att ett stickprovsförfarande var nödvändigt.

| (9) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla företag som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. Den fick svar på frågeformulären från alla klagande gemenskapstillverkare, en annan gemenskapstillverkare, åtta icke närstående importörer i gemenskapen, en distributör och sju detaljhandlare (av vilka en är både grossist och detaljhandlare), sex exporterande tillverkare i Kina, sex exporterande tillverkare i Hongkong, fyra exporterande tillverkare i Malaysia, två handlare som var kinesiska exporterande tillverkare närstående, en i Taiwan etablerad handlare som var en malaysisk exporterande tillverkare närstående, en handlare som var exporterande tillverkare i Hongkong närstående och tolv i gemenskapen etablerade importörer som var kinesiska eller malaysiska exporterande tillverkare närstående. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla företag som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. Den fick svar på frågeformulären från alla klagande gemenskapstillverkare, en annan gemenskapstillverkare, åtta icke närstående importörer i gemenskapen, en distributör och sju detaljhandlare (av vilka en är både grossist och detaljhandlare), sex exporterande tillverkare i Kina, sex exporterande tillverkare i Hongkong, fyra exporterande tillverkare i Malaysia, två handlare som var kinesiska exporterande tillverkare närstående, en i Taiwan etablerad handlare som var en malaysisk exporterande tillverkare närstående, en handlare som var exporterande tillverkare i Hongkong närstående och tolv i gemenskapen etablerade importörer som var kinesiska eller malaysiska exporterande tillverkare närstående.

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och genomförde kontrollbesök på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare:






  — | Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italien) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och genomförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare:

—

Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italien)

| — | Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Tyskland)

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Frankrike) |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Frankrike)

| — | Sony DADC AG (Salzburg, Österrike) |
| --- | --- |

—

Sony DADC AG (Salzburg, Österrike)

| — | TDK Recording Media Europe S.A. (Luxemburg) |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe S.A. (Luxemburg)

| b) | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong

| — | Prodisc Technology Inc., Ningbo |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology Inc., Ningbo

| c) | Exporterande tillverkare i Hongkong:






  — | Audio Distributor’s / Artsome Ltd. |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Hongkong:

—

Audio Distributor’s / Artsome Ltd.

| — | Lead Data Inc. |
| --- | --- |

—

Lead Data Inc.

| — | Mediastar Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

Mediastar Technology Ltd.

| — | MDA Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

MDA Technology Ltd.

| d) | Exporterande tillverkare i Malaysia:






  — | Daxon Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Malaysia:

—

Daxon Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| — | Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| — | Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| — | Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| e) | Närstående handlare:






  — | Daxon BenQ Inc. (Taiwan) |
| --- | --- | --- |

e)

Närstående handlare:

—

Daxon BenQ Inc. (Taiwan)

| — | Prodisc Technology Inc. (Taipei, Taiwan) |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology Inc. (Taipei, Taiwan)

| — | Artsome Investment Ltd. (Hong Kong) |
| --- | --- |

—

Artsome Investment Ltd. (Hong Kong)

| f) | Icke närstående importörer och distributörer:






  — | Emtec International S.p.a. (Paris, Frankrike) |
| --- | --- | --- |

f)

Icke närstående importörer och distributörer:

—

Emtec International S.p.a. (Paris, Frankrike)

| — | Ingram Micro Distribution GmbH (München, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Ingram Micro Distribution GmbH (München, Tyskland)

| — | Intenso GmbH (Vechta, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Intenso GmbH (Vechta, Tyskland)

| — | Maxell Europe Ltd (London, Förenade kungariket) |
| --- | --- |

—

Maxell Europe Ltd (London, Förenade kungariket)

| — | Philips Recordable Media (Wiesbaden, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Philips Recordable Media (Wiesbaden, Tyskland)

| — | Sony France S.A. (Paris, Frankrike) |
| --- | --- |

—

Sony France S.A. (Paris, Frankrike)

| — | Verbatim Ltd (London, Förenade kungariket) |
| --- | --- |

—

Verbatim Ltd (London, Förenade kungariket)

| g) | Närstående distributör:






  — | SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Tyskland) |
| --- | --- | --- |

g)

Närstående distributör:

—

SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Tyskland)

| h) | Grossist/detaljhandlare:






  — | Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Tyskland) |
| --- | --- | --- |

h)

Grossist/detaljhandlare:

—

Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Tyskland)

| i) | Detaljhandlare:






  — | Carrefour Marchandises Internationales (Paris, Frankrike) |
| --- | --- | --- |

i)

Detaljhandlare:

—

Carrefour Marchandises Internationales (Paris, Frankrike)

| — | El Corte Inglés S.A. (Madrid, Spanien) |
| --- | --- |

—

El Corte Inglés S.A. (Madrid, Spanien)

| — | FNAC S.A. (Paris, Frankrike) |
| --- | --- |

—

FNAC S.A. (Paris, Frankrike)

| j) | Annan berörd part:






  — | Philips Intellectual Property & Standards (Eindhoven, Nederländerna) |
| --- | --- | --- |

j)

Annan berörd part:

—

Philips Intellectual Property & Standards (Eindhoven, Nederländerna)

| (11) | Med tanke på att det skulle vara nödvändigt att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförelseland för exporterande tillverkare i Kina som inte uppfyllde villkoren för beviljande av marknadsekonomisk behandling företogs i syfte att fastställa detta normalvärde ett kontrollbesök på plats hos följande tillverkare i Japan:






  — | Taiyo Yuden Inc. (Takasaki, Japan) |
| --- | --- | --- |

(11)

Med tanke på att det skulle vara nödvändigt att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförelseland för exporterande tillverkare i Kina som inte uppfyllde villkoren för beviljande av marknadsekonomisk behandling företogs i syfte att fastställa detta normalvärde ett kontrollbesök på plats hos följande tillverkare i Japan:

—

Taiyo Yuden Inc. (Takasaki, Japan)

1.3   Stickprovsförfarande

| (12) | Vad beträffar de exporterande tillverkarna i Kina och Hongkong gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval på basis av den största representativa volym export till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(12)

Vad beträffar de exporterande tillverkarna i Kina och Hongkong gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval på basis av den största representativa volym export till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (13) | Fyra exporterande tillverkare i Kina togs med i urvalet bland de exporterande tillverkarna från det landet. Dessa fyra svarade tillsammans för ungefär 85 % av volymen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Ytterligare två exporterande tillverkare sattes upp på en reservlista. |
| --- | --- |

(13)

Fyra exporterande tillverkare i Kina togs med i urvalet bland de exporterande tillverkarna från det landet. Dessa fyra svarade tillsammans för ungefär 85 % av volymen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Ytterligare två exporterande tillverkare sattes upp på en reservlista.

| (14) | Fyra exporterande tillverkare i Hongkong togs med i urvalet bland de exporterande tillverkarna från det territoriet. Dessa fyra svarade tillsammans för mer än 90 % av volymen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Ytterligare två exporterande tillverkare sattes upp på en reservlista. |
| --- | --- |

(14)

Fyra exporterande tillverkare i Hongkong togs med i urvalet bland de exporterande tillverkarna från det territoriet. Dessa fyra svarade tillsammans för mer än 90 % av volymen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Ytterligare två exporterande tillverkare sattes upp på en reservlista.

| (15) | Kommissionen fick för sin undersökning svar såväl från de exportörer i Kina och Hongkong som ingick i urvalet som från de exportörer som satts upp på reservlista. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen fick för sin undersökning svar såväl från de exportörer i Kina och Hongkong som ingick i urvalet som från de exportörer som satts upp på reservlista.

| (16) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med myndigheterna i Kina och Hongkong om urvalet. Dessa myndigheter gjorde inga invändningar. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med myndigheterna i Kina och Hongkong om urvalet. Dessa myndigheter gjorde inga invändningar.

1.4   Undersökningsperiod

| (17) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av hur de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada hade utvecklats omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av hur de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada hade utvecklats omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

1.5   Provisoriska åtgärder

| (18) | Det bör noteras att det på grund av behovet av att ytterligare pröva vissa aspekter rörande skada, orsakssamband och gemenskapens intresse inte infördes några provisoriska åtgärder inom ramen för den aktuella undersökningen. Alla parter underrättades om de preliminära undersökningsresultaten och om de omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte införa provisoriska åtgärder. De fick möjlighet att inom en viss tid inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(18)

Det bör noteras att det på grund av behovet av att ytterligare pröva vissa aspekter rörande skada, orsakssamband och gemenskapens intresse inte infördes några provisoriska åtgärder inom ramen för den aktuella undersökningen. Alla parter underrättades om de preliminära undersökningsresultaten och om de omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte införa provisoriska åtgärder. De fick möjlighet att inom en viss tid inkomma med synpunkter.

| (19) | Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till detta. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. |
| --- | --- |

(19)

Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till detta. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden.

1.6   Gällande åtgärder beträffande import av CD-R från andra länder

| (20) | Den 19 juni 2002 infördes slutgiltiga antidumpningstullar på import av CD-R med ursprung i Taiwan (3). Tullarna ligger mellan 17,7 % och 38,5 %. |
| --- | --- |

(20)

Den 19 juni 2002 infördes slutgiltiga antidumpningstullar på import av CD-R med ursprung i Taiwan (3). Tullarna ligger mellan 17,7 % och 38,5 %.

| (21) | Den 6 juni 2003 infördes en slutgiltig utjämningstull på import av CD-R med ursprung i Indien (4). Tullen uppgår till 7,3 %. |
| --- | --- |

(21)

Den 6 juni 2003 infördes en slutgiltig utjämningstull på import av CD-R med ursprung i Indien (4). Tullen uppgår till 7,3 %.

1.7   Berörd produkt och likadan produkt

1.7.1   Berörd produkt

| (22) | Den berörda produkten är inspelningsbara kompaktskivor (CD-R) som har sitt ursprung i Kina, Hongkong och Malaysia. Den klassificerades under 2005 enligt KN-nummer ex 8523 90 00. På grund av ändringar av Kombinerade nomenklaturen klassificeras den berörda produkten från och med 2006 enligt KN-nummer ex 8523 90 10 (med anledning av att det inte finns CD-R med högre lagringskapacitet än 900 megabyte (jfr. KN)). |
| --- | --- |

(22)

Den berörda produkten är inspelningsbara kompaktskivor (CD-R) som har sitt ursprung i Kina, Hongkong och Malaysia. Den klassificerades under 2005 enligt KN-nummer ex 8523 90 00. På grund av ändringar av Kombinerade nomenklaturen klassificeras den berörda produkten från och med 2006 enligt KN-nummer ex 8523 90 10 (med anledning av att det inte finns CD-R med högre lagringskapacitet än 900 megabyte (jfr. KN)).

| (23) | Den berörda produkten utgörs av en polykarbonatskiva som är överdragen med ett skikt av färgämnen, ett skikt av reflekterande material och ett skyddande skikt. Inspelning på CD-R kan göras i flera omgångar, men inspelade data kan inte raderas. CD-R är ett medium för optisk lagring av digitala data, även digitalt ljud. |
| --- | --- |

(23)

Den berörda produkten utgörs av en polykarbonatskiva som är överdragen med ett skikt av färgämnen, ett skikt av reflekterande material och ett skyddande skikt. Inspelning på CD-R kan göras i flera omgångar, men inspelade data kan inte raderas. CD-R är ett medium för optisk lagring av digitala data, även digitalt ljud.

| (24) | Inspelningsbara kompaktskivor kan delas upp på grundval av vilken typ av data det är som lagras (”vanlig” data eller musik) eller vilken lagringskapacitet skivorna har eller på grundval av det reflekterande metallskiktets beskaffenhet eller av om någonting har tryckts på skivorna eller ej. Undersökningen visade dock att alla typer av CD-R har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål. De bör därför anses utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(24)

Inspelningsbara kompaktskivor kan delas upp på grundval av vilken typ av data det är som lagras (”vanlig” data eller musik) eller vilken lagringskapacitet skivorna har eller på grundval av det reflekterande metallskiktets beskaffenhet eller av om någonting har tryckts på skivorna eller ej. Undersökningen visade dock att alla typer av CD-R har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål. De bör därför anses utgöra en enda produkt.

1.7.2   Likadan produkt

| (25) | Det kunde inte fastställas några skillnader mellan den berörda produkten och de CD-R som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Kina, Hongkong, Malaysia och Japan (jämförelselandet) eller mellan den berörda produkten och de CD-R som gemenskapsindustrin tillverkade och sålde i gemenskapen. Produkterna befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(25)

Det kunde inte fastställas några skillnader mellan den berörda produkten och de CD-R som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Kina, Hongkong, Malaysia och Japan (jämförelselandet) eller mellan den berörda produkten och de CD-R som gemenskapsindustrin tillverkade och sålde i gemenskapen. Produkterna befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden.

| (26) | Därför dras den slutsatsen att alla typer av CD-R utgör en och samma produkt och bör anses såsom likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Därför dras den slutsatsen att alla typer av CD-R utgör en och samma produkt och bör anses såsom likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.   DUMPNING

| (27) | Undersökningen visade att dumpningsmarginalen för var och en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från de berörda exportländerna var högre än miniminivån. Med tanke på slutsatserna nedan är det emellertid inte nödvändigt att i detalj redogöra för undersökningsresultaten i fråga om dumpning. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen visade att dumpningsmarginalen för var och en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från de berörda exportländerna var högre än miniminivån. Med tanke på slutsatserna nedan är det emellertid inte nödvändigt att i detalj redogöra för undersökningsresultaten i fråga om dumpning.

3.   SKADA

3.1   Tillverkningen i gemenskapen

| (28) | På grundval av definitionen i artikel 4.1 i grundförordningen av gemenskapsindustrin togs det i början av undersökningen i beaktande att inkludera följande gemenskapstillverkares tillverkning i definitionen av tillverkningen i gemenskapen:






  — | Tillverkningen hos fem klagande gemenskapstillverkare:






  — | CDA Datenträger Albrechts GmbH |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

På grundval av definitionen i artikel 4.1 i grundförordningen av gemenskapsindustrin togs det i början av undersökningen i beaktande att inkludera följande gemenskapstillverkares tillverkning i definitionen av tillverkningen i gemenskapen:

—

Tillverkningen hos fem klagande gemenskapstillverkare:

—

CDA Datenträger Albrechts GmbH

| — | Computer Support Italcard s.r.l. |
| --- | --- |

—

Computer Support Italcard s.r.l.

| — | Global Digital Disk GmbH & Co KG |
| --- | --- |

—

Global Digital Disk GmbH & Co KG

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A.

| — | TDK Recording Media Europe S.A. |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe S.A.

| — | Tillverkningen hos två gemenskapstillverkare som understödde klagomålet och var villiga att samarbeta med kommissionen i undersökningen:






  — | BOC SA |
| --- | --- | --- |

—

Tillverkningen hos två gemenskapstillverkare som understödde klagomålet och var villiga att samarbeta med kommissionen i undersökningen:

—

BOC SA

| — | Sony DADC AG |
| --- | --- |

—

Sony DADC AG

| — | Tillverkningen hos tretton i klagomålet angivna gemenskapstillverkare som inte besvarade de frågeformulär som sänts till dem. |
| --- | --- |

—

Tillverkningen hos tretton i klagomålet angivna gemenskapstillverkare som inte besvarade de frågeformulär som sänts till dem.

3.1.1   Exkludering av vissa gemenskapstillverkares tillverkning från definitionen av tillverkningen i gemenskapen på grund av att tillverkarna i fråga importerade betydande mängder av den berörda produkten under eller efter undersökningsperioden

3.1.1.1   Företag A

| (29) | Företag A:s svar på frågeformuläret visade att företaget vid sidan av sin egen tillverkning i gemenskapen hade importerat den berörda produkten från de berörda exportländerna. Volymen av de produkter som företaget importerat och sålt på gemenskapsmarknaden översteg betydligt volymen av de produkter som företaget tillverkat och sålt på den marknaden. |
| --- | --- |

(29)

Företag A:s svar på frågeformuläret visade att företaget vid sidan av sin egen tillverkning i gemenskapen hade importerat den berörda produkten från de berörda exportländerna. Volymen av de produkter som företaget importerat och sålt på gemenskapsmarknaden översteg betydligt volymen av de produkter som företaget tillverkat och sålt på den marknaden.

| (30) | Det togs därför i beaktande huruvida företag A:s intressecentrum trots den omfattande importen kunde anses ligga i gemenskapen och huruvida importen var av övergående karaktär. |
| --- | --- |

(30)

Det togs därför i beaktande huruvida företag A:s intressecentrum trots den omfattande importen kunde anses ligga i gemenskapen och huruvida importen var av övergående karaktär.

| (31) | Företag A:s import föreföll inte vara av övergående karaktär utan verkade grunda sig på ett strategiskt beslut från företagets sida att lägga ut tillverkningen på s.k. Original Design Manufacturers (ODM), företag som utformar och tillverkar produkter som därefter säljs under andra märkesnamn. Eftersom det föreföll troligt att företag A skulle fortsätta att importera betydande mängder av de produkter som det hade för avsikt att bjuda ut till försäljning på gemenskapsmarknaden från de berörda exportländerna, gick det inte att dra den slutsatsen att företagets intressecentrum när det gällde tillverkning av CD-R låg i gemenskapen. Det fastställdes att företag A:s försäljning på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden till allra största delen utgjordes av importerade CD-R. Detta innebär att företaget borde betraktas som importör snarare än som tillverkare. Det fastställdes också att företag A:s huvudkontor och viktigaste forsknings- och utvecklingscentrum för CD-R låg utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

(31)

Företag A:s import föreföll inte vara av övergående karaktär utan verkade grunda sig på ett strategiskt beslut från företagets sida att lägga ut tillverkningen på s.k. Original Design Manufacturers (ODM), företag som utformar och tillverkar produkter som därefter säljs under andra märkesnamn. Eftersom det föreföll troligt att företag A skulle fortsätta att importera betydande mängder av de produkter som det hade för avsikt att bjuda ut till försäljning på gemenskapsmarknaden från de berörda exportländerna, gick det inte att dra den slutsatsen att företagets intressecentrum när det gällde tillverkning av CD-R låg i gemenskapen. Det fastställdes att företag A:s försäljning på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden till allra största delen utgjordes av importerade CD-R. Detta innebär att företaget borde betraktas som importör snarare än som tillverkare. Det fastställdes också att företag A:s huvudkontor och viktigaste forsknings- och utvecklingscentrum för CD-R låg utanför gemenskapen.

| (32) | På grundval av det som anges ovan drogs slutsatsen att företag A inte borde inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin och att företagets tillverkning i gemenskapen därför borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av det som anges ovan drogs slutsatsen att företag A inte borde inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin och att företagets tillverkning i gemenskapen därför borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

| (33) | Det bör dessutom noteras att företag A har dragit tillbaka sitt stöd för klagomålet och beslutat att sätta sig emot införande av antidumpningsåtgärder beträffande import från de berörda länderna, vilket bekräftar redovisningen ovan av förskjutningen av företagets intresse. |
| --- | --- |

(33)

Det bör dessutom noteras att företag A har dragit tillbaka sitt stöd för klagomålet och beslutat att sätta sig emot införande av antidumpningsåtgärder beträffande import från de berörda länderna, vilket bekräftar redovisningen ovan av förskjutningen av företagets intresse.

3.1.1.2   Företag B

| (34) | Företag B:s svar på frågeformuläret visade att företaget vid sidan av sin egen tillverkning i gemenskapen hade importerat den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick denna import dock till mindre än 1 % av företagets samlade försäljning, och den ansågs därför såsom obetydlig. |
| --- | --- |

(34)

Företag B:s svar på frågeformuläret visade att företaget vid sidan av sin egen tillverkning i gemenskapen hade importerat den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick denna import dock till mindre än 1 % av företagets samlade försäljning, och den ansågs därför såsom obetydlig.

| (35) | Kommissionen fick även svar på frågeformuläret från ett företag (nedan kallat ”B-Related”) som hade samma moderbolag som företag B. Företagen B-Related och B var därmed varandra närstående i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen fick även svar på frågeformuläret från ett företag (nedan kallat ”B-Related”) som hade samma moderbolag som företag B. Företagen B-Related och B var därmed varandra närstående i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen.

| (36) | Företaget B-Related var moderbolagets distributör av CD-R på detaljhandelsmarknaden i gemenskapen och köpte in alla CD-R från företag B som var avsedda för denna marknad. Företaget B-Related köpte också in betydande mängder från tredjeländer, bl.a. från de berörda exportländerna. |
| --- | --- |

(36)

Företaget B-Related var moderbolagets distributör av CD-R på detaljhandelsmarknaden i gemenskapen och köpte in alla CD-R från företag B som var avsedda för denna marknad. Företaget B-Related köpte också in betydande mängder från tredjeländer, bl.a. från de berörda exportländerna.

| (37) | En jämförelse ur moderbolagsperspektiv mellan försäljningen i företaget B-Related av CD-R med ursprung i de berörda exportländerna och försäljningen av CD-R som tillverkats av företaget B (och därefter sålts antingen direkt till företagskunder eller via företaget B-Related till detaljhandelsföretag) visade att volymen av de produkter som importerats och sålts på gemenskapsmarknaden betydligt översteg volymen av de produkter som tillverkats och sålts på den marknaden. |
| --- | --- |

(37)

En jämförelse ur moderbolagsperspektiv mellan försäljningen i företaget B-Related av CD-R med ursprung i de berörda exportländerna och försäljningen av CD-R som tillverkats av företaget B (och därefter sålts antingen direkt till företagskunder eller via företaget B-Related till detaljhandelsföretag) visade att volymen av de produkter som importerats och sålts på gemenskapsmarknaden betydligt översteg volymen av de produkter som tillverkats och sålts på den marknaden.

| (38) | Det togs därför i beaktande huruvida moderbolagets intressecentrum trots den omfattande importen kunde anses ligga i gemenskapen och huruvida importen var av övergående karaktär. |
| --- | --- |

(38)

Det togs därför i beaktande huruvida moderbolagets intressecentrum trots den omfattande importen kunde anses ligga i gemenskapen och huruvida importen var av övergående karaktär.

| (39) | Undersökningen visade att importen inte kunde anses vara enbart av övergående karaktär, eftersom volymen egentillverkade CD-R inte skulle kunna öka väsentligt inom överskådlig framtid ens med beaktande av möjlig utvidgning av produktionskapaciteten hos företag B. Det föreföll därför troligt att företagsgruppen skulle fortsätta att importera betydande mängder av de produkter som den hade för avsikt att bjuda ut till försäljning på gemenskapsmarknaden från de berörda exportländerna. Det fastställdes också att moderbolagets huvudkontor och viktigaste forsknings- och utvecklingscentrum för CD-R låg utanför gemenskapen. På basis av detta gick det inte att dra den slutsatsen att moderbolagets intressecentrum när det gällde tillverkning av CD-R låg i gemenskapen. |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen visade att importen inte kunde anses vara enbart av övergående karaktär, eftersom volymen egentillverkade CD-R inte skulle kunna öka väsentligt inom överskådlig framtid ens med beaktande av möjlig utvidgning av produktionskapaciteten hos företag B. Det föreföll därför troligt att företagsgruppen skulle fortsätta att importera betydande mängder av de produkter som den hade för avsikt att bjuda ut till försäljning på gemenskapsmarknaden från de berörda exportländerna. Det fastställdes också att moderbolagets huvudkontor och viktigaste forsknings- och utvecklingscentrum för CD-R låg utanför gemenskapen. På basis av detta gick det inte att dra den slutsatsen att moderbolagets intressecentrum när det gällde tillverkning av CD-R låg i gemenskapen.

| (40) | På grundval av det som anges ovan drogs slutsatsen att företag B inte borde inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin och att företagets tillverkning i gemenskapen därför borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

På grundval av det som anges ovan drogs slutsatsen att företag B inte borde inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin och att företagets tillverkning i gemenskapen därför borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

3.1.1.3   Företag C

| (41) | Kommissionen fick svar på frågeformuläret från gemenskapstillverkaren C och från en i Tyskland etablerad distributör av CD-R. Eftersom de båda företagen hade samma ägare, var de varandra närstående i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen fick svar på frågeformuläret från gemenskapstillverkaren C och från en i Tyskland etablerad distributör av CD-R. Eftersom de båda företagen hade samma ägare, var de varandra närstående i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen.

| (42) | Distributören fungerade under undersökningsperioden som återförsäljare av CD-R som tillverkats av företag C. Av de kompletterande uppgifter för perioden juli 2005–februari 2006 som kommissionen begärt att få in framgick att distributören efter undersökningsperiodens slut (alltså fr.o.m. juli 2005) hade importerat betydande mängder CD-R (kvantiteter motsvarande företag C:s produktion under undersökningsperioden) såväl från de berörda exportländerna som från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(42)

Distributören fungerade under undersökningsperioden som återförsäljare av CD-R som tillverkats av företag C. Av de kompletterande uppgifter för perioden juli 2005–februari 2006 som kommissionen begärt att få in framgick att distributören efter undersökningsperiodens slut (alltså fr.o.m. juli 2005) hade importerat betydande mängder CD-R (kvantiteter motsvarande företag C:s produktion under undersökningsperioden) såväl från de berörda exportländerna som från andra tredjeländer.

| (43) | Kommissionen skickade i syfte att ta reda på om denna import var av övergående karaktär ytterligare en begäran om kompletterande uppgifter, denna gång beträffande perioden mars 2006–maj 2006. Av de uppgifter som kommissionen fick in framgick att betydande mängder fortsatte att importeras, och därför drogs slutsatsen att importen inte var av övergående karaktär utan grundade sig på ett strategiskt beslut att skaffa fram en betydande del av de produkter som skulle bjudas ut till försäljning genom import. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen skickade i syfte att ta reda på om denna import var av övergående karaktär ytterligare en begäran om kompletterande uppgifter, denna gång beträffande perioden mars 2006–maj 2006. Av de uppgifter som kommissionen fick in framgick att betydande mängder fortsatte att importeras, och därför drogs slutsatsen att importen inte var av övergående karaktär utan grundade sig på ett strategiskt beslut att skaffa fram en betydande del av de produkter som skulle bjudas ut till försäljning genom import.

| (44) | I enlighet med de ovan redovisade och på företagen A och B tillämpade principerna och med beaktande av den omständigheten att distributören och företag C kommer att vara skyddade från verkningarna av dumpad import framöver, drogs slutsatsen att företag C:s tillverkning inte borde inkluderas i definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med de ovan redovisade och på företagen A och B tillämpade principerna och med beaktande av den omständigheten att distributören och företag C kommer att vara skyddade från verkningarna av dumpad import framöver, drogs slutsatsen att företag C:s tillverkning inte borde inkluderas i definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

3.1.2   Exkludering av vissa gemenskapstillverkares tillverkning från definitionen av tillverkningen i gemenskapen på grund av att tillverkarna i fråga upphörde med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden

3.1.2.1   Företag D

| (45) | Efter undersökningsperiodens slut ingav den klagande gemenskapstillverkaren D en ansökan om likvidation. Ett flertal parter gjorde gällande att företag D:s tillverkning i enlighet med gemenskapens praxis borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(45)

Efter undersökningsperiodens slut ingav den klagande gemenskapstillverkaren D en ansökan om likvidation. Ett flertal parter gjorde gällande att företag D:s tillverkning i enlighet med gemenskapens praxis borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

| (46) | I januari 2006 tillkännagav likvidatorn att han hade för avsikt att avyttra företag D:s samtliga tillgångar, inbegripet företagets produktionslinjer. Den klagande underrättade därefter kommissionen om att ett dotterbolag till företag D, den klagande gemenskapstillverkaren E, skulle förvärva moderbolagets produktionslinjer och installera dem hos sig för tillverkning av CD-R: för detta syfte skulle företag E rekapitaliseras och säljas till en tredje part. |
| --- | --- |

(46)

I januari 2006 tillkännagav likvidatorn att han hade för avsikt att avyttra företag D:s samtliga tillgångar, inbegripet företagets produktionslinjer. Den klagande underrättade därefter kommissionen om att ett dotterbolag till företag D, den klagande gemenskapstillverkaren E, skulle förvärva moderbolagets produktionslinjer och installera dem hos sig för tillverkning av CD-R: för detta syfte skulle företag E rekapitaliseras och säljas till en tredje part.

| (47) | Eftersom det uppgivits att produktionslinjerna skulle installeras och användas hos företag E, gick det vid den tidpunkt då kommissionen upprättade sin interimsrapport inte att dra slutsatsen att företag D:s tillverkning borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom det uppgivits att produktionslinjerna skulle installeras och användas hos företag E, gick det vid den tidpunkt då kommissionen upprättade sin interimsrapport inte att dra slutsatsen att företag D:s tillverkning borde exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

| (48) | Av de kompletterande uppgifter för perioden juli 2005–maj 2006 (alltså efter undersökningsperioden) som kommissionen begärt att få in framgick det att produktionslinjerna inte hade installerats: produktionen och produktionskapaciteten motsvarade produktionen och produktionskapaciteten före förvärvet av produktionslinjerna. Det hade inte heller lagts fram någon giltig företagsplan för kommissionen om installeringen av företag D:s produktionslinjer hos företag E. |
| --- | --- |

(48)

Av de kompletterande uppgifter för perioden juli 2005–maj 2006 (alltså efter undersökningsperioden) som kommissionen begärt att få in framgick det att produktionslinjerna inte hade installerats: produktionen och produktionskapaciteten motsvarade produktionen och produktionskapaciteten före förvärvet av produktionslinjerna. Det hade inte heller lagts fram någon giltig företagsplan för kommissionen om installeringen av företag D:s produktionslinjer hos företag E.

| (49) | Enligt gemenskapens praxis bör tillverkare som definitivt upphör med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden inte inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4 i grundförordningen. I enlighet med detta bör företag D:s tillverkning exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen, eftersom företagets produktionslinjer lades ned definitivt efter undersökningsperioden och det inte har kunnat påvisas att de har tagits i bruk på annat håll. |
| --- | --- |

(49)

Enligt gemenskapens praxis bör tillverkare som definitivt upphör med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden inte inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4 i grundförordningen. I enlighet med detta bör företag D:s tillverkning exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen, eftersom företagets produktionslinjer lades ned definitivt efter undersökningsperioden och det inte har kunnat påvisas att de har tagits i bruk på annat håll.

3.1.2.2   CDA Datenträger Albrechts GmbH och BOC SA

| (50) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande meddelade företagen CDA Datenträger Albrechts GmbH och BOC SA kommissionen att de hade upphört med tillverkningen i gemenskapen och inte hade för avsikt att återuppta denna inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(50)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande meddelade företagen CDA Datenträger Albrechts GmbH och BOC SA kommissionen att de hade upphört med tillverkningen i gemenskapen och inte hade för avsikt att återuppta denna inom överskådlig framtid.

| (51) | De båda företagen exkluderades därför från definitionen av gemenskapsindustrin, och deras (tidigare) tillverkning exkluderades från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(51)

De båda företagen exkluderades därför från definitionen av gemenskapsindustrin, och deras (tidigare) tillverkning exkluderades från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

3.1.3   Andra gemenskapstillverkare

| (52) | Den klagande hade i klagomålet angivit ytterligare 13 gemenskapstillverkare. Ingen av dessa tillverkare samarbetade med kommissionen i undersökningen. De bör icke desto mindre redovisas för definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(52)

Den klagande hade i klagomålet angivit ytterligare 13 gemenskapstillverkare. Ingen av dessa tillverkare samarbetade med kommissionen i undersökningen. De bör icke desto mindre redovisas för definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

| (53) | På grundval av uppgifterna i klagomålet uppskattades det att deras produktion uppgick till ungefär 264 miljoner enheter år 2004. |
| --- | --- |

(53)

På grundval av uppgifterna i klagomålet uppskattades det att deras produktion uppgick till ungefär 264 miljoner enheter år 2004.

| (54) | Enligt senare uppgifter från den klagande upphörde åtminstone fyra av de tretton gemenskapstillverkarna med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

Enligt senare uppgifter från den klagande upphörde åtminstone fyra av de tretton gemenskapstillverkarna med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden.

| (55) | Såsom angivits ovan bör tillverkare som definitivt upphör med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden inte inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin. I enlighet med detta bör de fyra företagens (tidigare) tillverkning exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(55)

Såsom angivits ovan bör tillverkare som definitivt upphör med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden inte inkluderas i definitionen av gemenskapsindustrin. I enlighet med detta bör de fyra företagens (tidigare) tillverkning exkluderas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen.

| (56) | På grundval av det som angivits ovan definierades tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen av CD-R såsom






  — | tillverkningen hos de 20 företag som avses i skäl 28, minus






  — | tillverkningen hos de tre företag som, såsom redovisats i skälen 29–44, exkluderades på grund av att de importerade betydande mängder under eller efter undersökningsperioden, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

På grundval av det som angivits ovan definierades tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen av CD-R såsom

—

tillverkningen hos de 20 företag som avses i skäl 28, minus

—

tillverkningen hos de tre företag som, såsom redovisats i skälen 29–44, exkluderades på grund av att de importerade betydande mängder under eller efter undersökningsperioden,

| — | tillverkningen hos de tre företag som, såsom redovisats i skälen 45–51, exkluderades på grund av att de upphörde med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden, |
| --- | --- |

—

tillverkningen hos de tre företag som, såsom redovisats i skälen 45–51, exkluderades på grund av att de upphörde med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden,

| — | tillverkningen hos de fyra icke samarbetsvilliga företag som, såsom redovisats i skälen 52–55, exkluderades på grund av att de upphörde med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

tillverkningen hos de fyra icke samarbetsvilliga företag som, såsom redovisats i skälen 52–55, exkluderades på grund av att de upphörde med tillverkningen under eller efter undersökningsperioden.

| (57) | Den sammanlagda produktionen hos de 10 företag som inte exkluderades, vilken utgör tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen, uppskattades uppgå till 168 miljoner enheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Den sammanlagda produktionen hos de 10 företag som inte exkluderades, vilken utgör tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen, uppskattades uppgå till 168 miljoner enheter under undersökningsperioden.

3.2   Definitionen av gemenskapsindustrin

| (58) | Av skäl 57 framgår att de 10 gemenskapstillverkare som uppskattades ha en sammanlagd produktion på 168 miljoner enheter under undersökningsperioden svarade för tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Av skäl 57 framgår att de 10 gemenskapstillverkare som uppskattades ha en sammanlagd produktion på 168 miljoner enheter under undersökningsperioden svarade för tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (59) | Av skälen 28–55 framgår att endast en gemenskapstillverkare samarbetade till fullo med kommissionen i undersökningen. Detta företag var Manufacturing Advanced Media S.A. |
| --- | --- |

(59)

Av skälen 28–55 framgår att endast en gemenskapstillverkare samarbetade till fullo med kommissionen i undersökningen. Detta företag var Manufacturing Advanced Media S.A.

| (60) | Det svarade för mer än 50 % av den enligt ovan definierade tillverkningen i gemenskapen. På grundval av artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen ansågs detta företag därför utgöra gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(60)

Det svarade för mer än 50 % av den enligt ovan definierade tillverkningen i gemenskapen. På grundval av artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen ansågs detta företag därför utgöra gemenskapsindustrin.

3.3   Förbrukningen i gemenskapen

3.3.1   Inledande anmärkningar

3.3.1.1   Uppgifter om importen

| (61) | Uppgifter om importen av CD-R under skadeundersökningsperioden hämtades från Eurostats statistik rörande import av produkter som klassificerats enligt KN-nummer 8523 90 00. Enligt det KN-numret klassificerades dock inte enbart CD-R utan även andra inspelningsbara medier, t.ex. DVD-R och CD-ROM. Importen enligt KN-nummer 8523 90 00 angavs dessutom i antal kilo. Alla företags uppgifter om tillverkning och försäljning av CD-R angavs i antal enheter. Eurostatuppgifterna utgjorde följaktligen inte en tillförlitlig uppgiftskälla utan ytterligare uppdelning. |
| --- | --- |

(61)

Uppgifter om importen av CD-R under skadeundersökningsperioden hämtades från Eurostats statistik rörande import av produkter som klassificerats enligt KN-nummer 8523 90 00. Enligt det KN-numret klassificerades dock inte enbart CD-R utan även andra inspelningsbara medier, t.ex. DVD-R och CD-ROM. Importen enligt KN-nummer 8523 90 00 angavs dessutom i antal kilo. Alla företags uppgifter om tillverkning och försäljning av CD-R angavs i antal enheter. Eurostatuppgifterna utgjorde följaktligen inte en tillförlitlig uppgiftskälla utan ytterligare uppdelning.

| (62) | De delades därför upp med hjälp av en metod som föreslagits av den klagande. De uppgifter som därvid erhölls jämfördes, i syfte att få fram så fullständiga och korrekta data som möjligt, med uppgifter som inhämtats under undersökningen (t.ex. hos exportörer och andra aktörer). |
| --- | --- |

(62)

De delades därför upp med hjälp av en metod som föreslagits av den klagande. De uppgifter som därvid erhölls jämfördes, i syfte att få fram så fullständiga och korrekta data som möjligt, med uppgifter som inhämtats under undersökningen (t.ex. hos exportörer och andra aktörer).

3.3.1.2   Uppgifter om tillverkningen i gemenskapen

| (63) | Uppgifterna om tillverkningen i gemenskapsindustrin, dvs. tillverkningen hos den gemenskapstillverkare som på grundval av det som angivits ovan ansågs utgöra gemenskapsindustrin, hämtades från tillverkarens svar på frågeformuläret, vilka kontrollerats av kommissionen. Ytterligare uppgifter om tillverkningen i gemenskapen hämtades från frågeformulärssvar från företag som exkluderats från definitionen av gemenskapsindustrin. Vissa uppgifter togs också från klagomålet. |
| --- | --- |

(63)

Uppgifterna om tillverkningen i gemenskapsindustrin, dvs. tillverkningen hos den gemenskapstillverkare som på grundval av det som angivits ovan ansågs utgöra gemenskapsindustrin, hämtades från tillverkarens svar på frågeformuläret, vilka kontrollerats av kommissionen. Ytterligare uppgifter om tillverkningen i gemenskapen hämtades från frågeformulärssvar från företag som exkluderats från definitionen av gemenskapsindustrin. Vissa uppgifter togs också från klagomålet.

3.3.2   Förbrukning

| (64) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av






  — | den totala importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt Eurostats uppgifter, omräknad till antal enheter, |
| --- | --- | --- |

(64)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av

—

den totala importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt Eurostats uppgifter, omräknad till antal enheter,

| — | gemenskapsindustrins totala, kontrollerade försäljning på gemenskapsmarknaden, |
| --- | --- |

—

gemenskapsindustrins totala, kontrollerade försäljning på gemenskapsmarknaden,

| — | andra samarbetsvilliga gemenskapstillverkares totala försäljning på gemenskapsmarknaden, och |
| --- | --- |

—

andra samarbetsvilliga gemenskapstillverkares totala försäljning på gemenskapsmarknaden, och

| — | icke samarbetsvilliga gemenskapstillverkares uppskattade totala försäljning på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

—

icke samarbetsvilliga gemenskapstillverkares uppskattade totala försäljning på gemenskapsmarknaden.

| (65) | Förbrukningen i gemenskapen utvecklades på följande sätt:









  Förbrukning | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljoner enheter | 3 580 | 3 738 | 3 527 | 3 488 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 104 | 99 | 97 |

(65)

Förbrukningen i gemenskapen utvecklades på följande sätt:

Förbrukning

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Miljoner enheter

3 580

3 738

3 527

3 488

Index: (2002 = 100)

100

104

99

97

| (66) | Förbrukningen i gemenskapen gick ned med 3 % under skadeundersökningsperioden. Den låg som högst år 2003. Därefter gick den ned med ungefär 7 %. |
| --- | --- |

(66)

Förbrukningen i gemenskapen gick ned med 3 % under skadeundersökningsperioden. Den låg som högst år 2003. Därefter gick den ned med ungefär 7 %.

3.4   Importen från de berörda länderna

3.4.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna

| (67) | Kommissionen övervägde på grundval av de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget. Om import från mer än ett land på en och samma gång är föremål för en antidumpningsundersökning, skall enligt artikel 3.4 i grundförordningen verkningarna av denna import bedömas sammantaget endast om det fastställs






  — | att dumpningsmarginalen för importen från varje land överstiger miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen, |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen övervägde på grundval av de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget. Om import från mer än ett land på en och samma gång är föremål för en antidumpningsundersökning, skall enligt artikel 3.4 i grundförordningen verkningarna av denna import bedömas sammantaget endast om det fastställs

—

att dumpningsmarginalen för importen från varje land överstiger miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen,

| — | att volymen av importen från varje land inte är försumbar, och |
| --- | --- |

—

att volymen av importen från varje land inte är försumbar, och

| — | att en sådan sammantagen bedömning är lämplig med hänsyn till villkoren för konkurrensen mellan de olika importprodukterna och villkoren för konkurrensen mellan importprodukterna och likadana gemenskapsprodukter. |
| --- | --- |

—

att en sådan sammantagen bedömning är lämplig med hänsyn till villkoren för konkurrensen mellan de olika importprodukterna och villkoren för konkurrensen mellan importprodukterna och likadana gemenskapsprodukter.

| (68) | Det fastställdes att dumpningsmarginalen för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg miniminivån. Undersökningen visade också att villkoren för konkurrensen mellan de olika importprodukterna och villkoren för konkurrensen mellan importprodukterna och likadana gemenskapsprodukter var likartade. De CD-R som importerats från de berörda länderna var i alla avseenden lika varandra och lika de CD-R som tillverkats i gemenskapen. Alla produkter var ömsesidigt utbytbara och såldes via jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor. De CD-R som importerats konkurrerade alltså med varandra och med de CD-R som tillverkats i gemenskapen. Volymen av importen från varje berört land befanns ligga över den i artikel 5.7 i grundförordningen angivna tröskeln på en marknadsandel på 1 %. Priserna på importerade CD-R från alla berörda länder följde en likartad nedåtgående trend under hela skadeundersökningsperioden. Distributörerna och detaljhandlarna var desamma för importerade CD-R och CD-R som tillverksts i gemenskapen. Med anledning av det som anges ovan drogs slutsatsen att det var lämpligt och förenligt med artikel 3.4 i grundförordningen att göra en sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(68)

Det fastställdes att dumpningsmarginalen för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg miniminivån. Undersökningen visade också att villkoren för konkurrensen mellan de olika importprodukterna och villkoren för konkurrensen mellan importprodukterna och likadana gemenskapsprodukter var likartade. De CD-R som importerats från de berörda länderna var i alla avseenden lika varandra och lika de CD-R som tillverkats i gemenskapen. Alla produkter var ömsesidigt utbytbara och såldes via jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor. De CD-R som importerats konkurrerade alltså med varandra och med de CD-R som tillverkats i gemenskapen. Volymen av importen från varje berört land befanns ligga över den i artikel 5.7 i grundförordningen angivna tröskeln på en marknadsandel på 1 %. Priserna på importerade CD-R från alla berörda länder följde en likartad nedåtgående trend under hela skadeundersökningsperioden. Distributörerna och detaljhandlarna var desamma för importerade CD-R och CD-R som tillverksts i gemenskapen. Med anledning av det som anges ovan drogs slutsatsen att det var lämpligt och förenligt med artikel 3.4 i grundförordningen att göra en sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen.

3.4.2   Volymen av importen från de berörda länderna och denna imports marknadsandel

| (69) | På grundval av Eurostatuppgifter fastställdes följande utveckling i importen under skadeundersökningsperioden:









  Miljoner enheter | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hongkong | 146 | 250 | 262 | 274 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 171 | 179 | 188 |
| Marknadsandel | 4 % | 7 % | 7 % | 8 % |
| Kina | 480 | 930 | 1 077 | 1 128 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 194 | 224 | 235 |
| Marknadsandel | 13 % | 25 % | 30 % | 32 % |
| Malaysia | 148 | 324 | 312 | 277 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 219 | 210 | 188 |
| Marknadsandel | 4 % | 8 % | 9 % | 8 % |
| De berörda exportländerna, totalt | 774 | 1 504 | 1 651 | 1 679 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 194 | 213 | 217 |
| Marknadsandel | 21 % | 40 % | 46 % | 48 % |

(69)

På grundval av Eurostatuppgifter fastställdes följande utveckling i importen under skadeundersökningsperioden:

Miljoner enheter

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Hongkong

146

250

262

274

Index: (2002 = 100)

100

171

179

188

Marknadsandel

4 %

7 %

7 %

8 %

Kina

480

930

1 077

1 128

Index: (2002 = 100)

100

194

224

235

Marknadsandel

13 %

25 %

30 %

32 %

Malaysia

148

324

312

277

Index: (2002 = 100)

100

219

210

188

Marknadsandel

4 %

8 %

9 %

8 %

De berörda exportländerna, totalt

774

1 504

1 651

1 679

Index: (2002 = 100)

100

194

213

217

Marknadsandel

21 %

40 %

46 %

48 %

| (70) | Volymen av importen från de berörda länderna och denna imports marknadsandel i gemenskapen ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Importens marknadsandel var 21 % under första året av skadeundersökningsperioden och den var mer än dubbelt så hög – 48 % – under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Volymen av importen från de berörda länderna och denna imports marknadsandel i gemenskapen ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Importens marknadsandel var 21 % under första året av skadeundersökningsperioden och den var mer än dubbelt så hög – 48 % – under undersökningsperioden.

3.4.3   Genomsnittligt pris på importprodukterna från de berörda länderna och importproduktprisernas genomsnittliga underskridande av gemenskapsindustrins försäljningspriser

| (71) | Det genomsnittliga priset på importprodukterna från de berörda länderna och importproduktprisernas genomsnittliga underskridande av gemenskapsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden beräknades med hjälp av uppgifter från samarbetsvilliga exportörer. | Genomsnittligt prisunderskridande |
| --- | --- | --- |
| Hongkong | 69,7 % |
| Kina | 43,9 % |
| Malaysia | 0 % |

(71)

Det genomsnittliga priset på importprodukterna från de berörda länderna och importproduktprisernas genomsnittliga underskridande av gemenskapsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden beräknades med hjälp av uppgifter från samarbetsvilliga exportörer.

Genomsnittligt prisunderskridande

Hongkong

69,7 %

Kina

43,9 %

Malaysia

0 %

| (72) | Priserna på importprodukterna från Hongkong och Kina befanns underskrida gemenskapsindustrins försäljningspriser med 69,7 % respektive 43,9 %. Beträffande Malaysia kunde inget prisunderskridande fastställas. |
| --- | --- |

(72)

Priserna på importprodukterna från Hongkong och Kina befanns underskrida gemenskapsindustrins försäljningspriser med 69,7 % respektive 43,9 %. Beträffande Malaysia kunde inget prisunderskridande fastställas.

3.5   Gemenskapsindustrins situation

| (73) | Undersökningen visade att den gemenskapstillverkare som på grundval av det som angivits ovan ansågs utgöra gemenskapsindustrin hade lidit väsentlig skada. Med tanke på slutsatserna nedan är det emellertid inte nödvändigt att i detalj redogöra för undersökningsresultaten i fråga om skada. |
| --- | --- |

(73)

Undersökningen visade att den gemenskapstillverkare som på grundval av det som angivits ovan ansågs utgöra gemenskapsindustrin hade lidit väsentlig skada. Med tanke på slutsatserna nedan är det emellertid inte nödvändigt att i detalj redogöra för undersökningsresultaten i fråga om skada.

4.   ORSAKSSAMBAND

4.1   Inledande anmärkningar

| (74) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer som skulle ha kunnat skada gemenskapsindustrin, för att säkerställa att skada som vållats av sådana andra faktorer inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer som skulle ha kunnat skada gemenskapsindustrin, för att säkerställa att skada som vållats av sådana andra faktorer inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

4.2   Verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna

| (75) | Av tabellen i skäl 69 framgår att volymen av importen från Kina, Malaysia och Hongkong ökade med 117 % under skadeundersökningsperioden och att marknadsandelen för denna import ökade från 21 % under 2002 till 48 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Av tabellen i skäl 69 framgår att volymen av importen från Kina, Malaysia och Hongkong ökade med 117 % under skadeundersökningsperioden och att marknadsandelen för denna import ökade från 21 % under 2002 till 48 % under undersökningsperioden.

| (76) | I skäl 72 anges att priserna på importprodukterna från Hongkong och Kina underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser med 69,7 % respektive 43,9 % och att inget prisunderskridande kunde fastställas beträffande Malaysia. |
| --- | --- |

(76)

I skäl 72 anges att priserna på importprodukterna från Hongkong och Kina underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser med 69,7 % respektive 43,9 % och att inget prisunderskridande kunde fastställas beträffande Malaysia.

| (77) | I skäl 73 dras slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada. Skadan sammanfaller tidsmässigt med ökningen i volymen dumpad import från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(77)

I skäl 73 dras slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada. Skadan sammanfaller tidsmässigt med ökningen i volymen dumpad import från de berörda länderna.

| (78) | Med tanke på att ökningen i volymen dumpad import och försämringen i gemenskapsindustrins situation sammanföll tidsmässigt går det att dra slutsatsen att den dumpade importen hade en direkt inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på att ökningen i volymen dumpad import och försämringen i gemenskapsindustrins situation sammanföll tidsmässigt går det att dra slutsatsen att den dumpade importen hade en direkt inverkan på gemenskapsindustrins situation.

4.3   Verkningar av andra faktorer

4.3.1   Importen från andra tredjeländer

| (79) | Vissa parter gjorde gällande att en del av den skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av import från andra tredjeländer än de berörda exportländerna. I syfte att undersöka detta fastställdes volymen av importen från andra tredjeländer på grundval av Eurostatuppgifter som delats upp med hjälp av den metod som nämns i skäl 62:









  Miljoner enheter | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tredjeland: Indien | 712 | 1 143 | 1 207 | 1 124 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 160 | 169 | 158 |
| Marknadsandel | 20 % | 31 % | 34 % | 32 % |
| Tredjeland: Taiwan | 1 206 | 163 | 89 | 53 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 13 | 7 | 4 |
| Marknadsandel | 33 % | 4 % | 2 % | 1 % |
| Andra tredjeländer | 514 | 423 | 39 | 129 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 82 | 7 | 25 |
| Marknadsandel | 14 % | 11 % | 1 % | 4 % |
| Andra tredjeländer, totalt | 2 432 | 1 729 | 1 335 | 1 306 |
| Index: (2002 = 100) | 100 | 71 | 55 | 54 |
| Marknadsandel | 67 % | 46 % | 37 % | 37 % |

(79)

Vissa parter gjorde gällande att en del av den skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av import från andra tredjeländer än de berörda exportländerna. I syfte att undersöka detta fastställdes volymen av importen från andra tredjeländer på grundval av Eurostatuppgifter som delats upp med hjälp av den metod som nämns i skäl 62:

Miljoner enheter

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Tredjeland: Indien

712

1 143

1 207

1 124

Index: (2002 = 100)

100

160

169

158

Marknadsandel

20 %

31 %

34 %

32 %

Tredjeland: Taiwan

1 206

163

89

53

Index: (2002 = 100)

100

13

7

4

Marknadsandel

33 %

4 %

2 %

1 %

Andra tredjeländer

514

423

39

129

Index: (2002 = 100)

100

82

7

25

Marknadsandel

14 %

11 %

1 %

4 %

Andra tredjeländer, totalt

2 432

1 729

1 335

1 306

Index: (2002 = 100)

100

71

55

54

Marknadsandel

67 %

46 %

37 %

37 %

| (80) | Av tabellen ovan framgår att den samlade importen från andra tredjeländer motsvarade 67 % av förbrukningen i gemenskapen under 2002 och 37 % under undersökningsperioden. Den andel av förbrukningen som tillgodosågs genom denna import gick alltså ned med 30 procentenheter. Utvecklingen av exporten till gemenskapen skilde sig emellertid åt i de olika tredjeländerna, vilket gjorde det motiverat att företa en närmare analys av utvecklingen i de viktigaste exportländerna, Taiwan och Kina. |
| --- | --- |

(80)

Av tabellen ovan framgår att den samlade importen från andra tredjeländer motsvarade 67 % av förbrukningen i gemenskapen under 2002 och 37 % under undersökningsperioden. Den andel av förbrukningen som tillgodosågs genom denna import gick alltså ned med 30 procentenheter. Utvecklingen av exporten till gemenskapen skilde sig emellertid åt i de olika tredjeländerna, vilket gjorde det motiverat att företa en närmare analys av utvecklingen i de viktigaste exportländerna, Taiwan och Kina.

| (81) | I detta sammanhang företogs, med hjälp av uppgifter som erhållits från samarbetsvilliga importörer, även en extrakontroll av statistiken över importen från Taiwan och Kina. |
| --- | --- |

(81)

I detta sammanhang företogs, med hjälp av uppgifter som erhållits från samarbetsvilliga importörer, även en extrakontroll av statistiken över importen från Taiwan och Kina.

4.3.1.1   Taiwan

| (82) | Importen till gemenskapen från Taiwan gick ned mycket kraftigt efter införandet i december 2001 av preliminära antidumpningstullar. Enligt uppgifter i klagomålet flyttade exporterande tillverkare från Taiwan efter införandet av de preliminära tullarna vissa produktionslinjer till andra länder, bl.a. Kina. |
| --- | --- |

(82)

Importen till gemenskapen från Taiwan gick ned mycket kraftigt efter införandet i december 2001 av preliminära antidumpningstullar. Enligt uppgifter i klagomålet flyttade exporterande tillverkare från Taiwan efter införandet av de preliminära tullarna vissa produktionslinjer till andra länder, bl.a. Kina.

| (83) | Detta kan vara en förklaring till nedgången i importen från Taiwan och den motsvarande uppgången i importen från Kina. |
| --- | --- |

(83)

Detta kan vara en förklaring till nedgången i importen från Taiwan och den motsvarande uppgången i importen från Kina.

4.3.1.2   Indien

| (84) | I maj 2003 avslutades en antidumpningsundersökning rörande import av CD-R från Indien, med anledning av att ingen dumpning kunnat fastställas. I juni 2003 infördes emellertid, efter en antisubventionsundersökning, en slutgiltig utjämningstull på 7,3 % på import av CD-R med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(84)

I maj 2003 avslutades en antidumpningsundersökning rörande import av CD-R från Indien, med anledning av att ingen dumpning kunnat fastställas. I juni 2003 infördes emellertid, efter en antisubventionsundersökning, en slutgiltig utjämningstull på 7,3 % på import av CD-R med ursprung i Indien.

| (85) | Importen från Indien ökade trots det betydligt mellan 2002 och 2004. Marknadsandelen för denna import ökade under den perioden från 20 % till 34 %. Den minskade något under undersökningsperioden. Importen från Indien spelade dock fortfarande en betydande roll på gemenskapsmarknaden för CD-R. |
| --- | --- |

(85)

Importen från Indien ökade trots det betydligt mellan 2002 och 2004. Marknadsandelen för denna import ökade under den perioden från 20 % till 34 %. Den minskade något under undersökningsperioden. Importen från Indien spelade dock fortfarande en betydande roll på gemenskapsmarknaden för CD-R.

| (86) | Enligt uppgifter från samarbetsvilliga importörer låg det genomsnittliga priset på importprodukterna från Indien på ungefär 12,7 eurocent per enhet DDP (Delivered Duty Paid, levererat förtullat). En jämförelse mellan det genomsnittliga priset på importprodukterna från Indien och det genomsnittliga pris samma importörer fick betala när de köpte den berörda produkten från Kina visade att prisnivån för importprodukterna från Indien och Kina var den samma. Priserna på importprodukterna från Indien underskred alltså gemenskapsindustrins priser i ungefär samma utsträckning som importprodukterna från Kina (43,9 %). Det kan därför inte uteslutas att importen från Indien var en av orsakerna till det svåra ekonomiska läget i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(86)

Enligt uppgifter från samarbetsvilliga importörer låg det genomsnittliga priset på importprodukterna från Indien på ungefär 12,7 eurocent per enhet DDP (Delivered Duty Paid, levererat förtullat). En jämförelse mellan det genomsnittliga priset på importprodukterna från Indien och det genomsnittliga pris samma importörer fick betala när de köpte den berörda produkten från Kina visade att prisnivån för importprodukterna från Indien och Kina var den samma. Priserna på importprodukterna från Indien underskred alltså gemenskapsindustrins priser i ungefär samma utsträckning som importprodukterna från Kina (43,9 %). Det kan därför inte uteslutas att importen från Indien var en av orsakerna till det svåra ekonomiska läget i gemenskapsindustrin.

4.3.2   Nedgången i den samlade förbrukningen i gemenskapen

| (87) | Av skäl 66 framgår att förbrukningen i gemenskapen av CD-R gick ned med ungefär 7 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Kommissionen undersökte huruvida denna nedgång var en av orsakerna till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Den jämförde i detta syfte utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden med utvecklingen av den samlade förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(87)

Av skäl 66 framgår att förbrukningen i gemenskapen av CD-R gick ned med ungefär 7 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Kommissionen undersökte huruvida denna nedgång var en av orsakerna till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Den jämförde i detta syfte utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden med utvecklingen av den samlade förbrukningen i gemenskapen.

| (88) | Det fastställdes att gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden hade utvecklats negativt, på ett sätt som stämde överens med nedgången i den samlade förbrukningen i gemenskapen. Det går därför att dra slutsatsen att nedgången i den samlade förbrukningen var en av orsakerna till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(88)

Det fastställdes att gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden hade utvecklats negativt, på ett sätt som stämde överens med nedgången i den samlade förbrukningen i gemenskapen. Det går därför att dra slutsatsen att nedgången i den samlade förbrukningen var en av orsakerna till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

4.3.3   Särskilda avgifter

| (89) | I många medlemsstater beskattas försäljningen av CD-R (och andra inspelningsbara medier) genom en särskild avgift som är inbakad i produktens försäljningspris i detaljhandelsledet. Det har gjorts gällande att den särskilda avgiften har bidragit till den skada om gemenskapsindustrin lidit. Den särskilda avgiften tas emellertid ut på samma nivå oavsett om det rör sig om försäljning av importerade CD-R eller försäljning av CD-R som tillverkats i gemenskapen, och är alltså en neutral avgift. |
| --- | --- |

(89)

I många medlemsstater beskattas försäljningen av CD-R (och andra inspelningsbara medier) genom en särskild avgift som är inbakad i produktens försäljningspris i detaljhandelsledet. Det har gjorts gällande att den särskilda avgiften har bidragit till den skada om gemenskapsindustrin lidit. Den särskilda avgiften tas emellertid ut på samma nivå oavsett om det rör sig om försäljning av importerade CD-R eller försäljning av CD-R som tillverkats i gemenskapen, och är alltså en neutral avgift.

| (90) | Avgiftens nivå varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna, alltifrån ingen avgift alls, t.ex. i Förenade kungariket och Luxemburg, till 0,52 euro per enhet i Frankrike och 0,29 euro per enhet i Italien. Detta skall ses mot bakgrund av det genomsnittliga importpriset (DDP) på 0,12 euro per enhet på de produkter som importerades från Indien och Kina under skadeundersökningsperioden. Givet att det råder fri rörlighet för varor mellan medlemsstaterna anses detta ha lett till en betydande omläggning av handeln, till nackdel för detaljhandlarna i medlemsstater med hög avgift. Försäljningssiffrorna från gemenskapstillverkarna bekräftar att det förekommer en omfattande försäljning av CD-R till detaljhandlare och e-affärer i de medlemsstater som har en låg avgift och att försäljningen verkar omfatta en betydande handel över gränserna. |
| --- | --- |

(90)

Avgiftens nivå varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna, alltifrån ingen avgift alls, t.ex. i Förenade kungariket och Luxemburg, till 0,52 euro per enhet i Frankrike och 0,29 euro per enhet i Italien. Detta skall ses mot bakgrund av det genomsnittliga importpriset (DDP) på 0,12 euro per enhet på de produkter som importerades från Indien och Kina under skadeundersökningsperioden. Givet att det råder fri rörlighet för varor mellan medlemsstaterna anses detta ha lett till en betydande omläggning av handeln, till nackdel för detaljhandlarna i medlemsstater med hög avgift. Försäljningssiffrorna från gemenskapstillverkarna bekräftar att det förekommer en omfattande försäljning av CD-R till detaljhandlare och e-affärer i de medlemsstater som har en låg avgift och att försäljningen verkar omfatta en betydande handel över gränserna.

| (91) | Några berörda parter hänvisade till att gemenskapens industri är belägen i de medlemsstater som har de högsta avgifterna och hävdade att skadan för gemenskapsindustrin hade vållats av att de höga avgifterna hade påverkat förbrukningen negativt och att gemenskapsindustrin inte hade kunnat kompensera sig för försäljningsnedgången genom ökad försäljning i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(91)

Några berörda parter hänvisade till att gemenskapens industri är belägen i de medlemsstater som har de högsta avgifterna och hävdade att skadan för gemenskapsindustrin hade vållats av att de höga avgifterna hade påverkat förbrukningen negativt och att gemenskapsindustrin inte hade kunnat kompensera sig för försäljningsnedgången genom ökad försäljning i andra medlemsstater.

| (92) | En av de klagande gemenskapstillverkarna, som senare uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin, ifrågasatte i mars 2005 om avgifterna verkligen var lagliga och hävdade att avgiften hade lett till att försäljningspriset rasat. Detta skulle alltså bekräfta att avgifterna påverkade gemenskapstillverkarnas försäljning. |
| --- | --- |

(92)

En av de klagande gemenskapstillverkarna, som senare uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin, ifrågasatte i mars 2005 om avgifterna verkligen var lagliga och hävdade att avgiften hade lett till att försäljningspriset rasat. Detta skulle alltså bekräfta att avgifterna påverkade gemenskapstillverkarnas försäljning.

| (93) | Av skäl 65 framgår att förbrukningen av CD-R gick ned med 3 % i gemenskapen under skadeundersökningsperioden. Den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljning sammanföll med den negativa utvecklingen totalt sett av förbrukningen i gemenskapen (se skäl 88). Även om det inte kan hävdas att den särskilda avgiften har fått specifika, mätbara effekter på den totala försäljningen i gemenskapen (dvs. utöver dess inverkan på förbrukningsutvecklingen totalt sett), kan det alltså inte uteslutas att den har påverkat förbrukningen negativt, särskilt i de medlemsstater där avgiften utgör en betydande del av detaljhandelspriset. |
| --- | --- |

(93)

Av skäl 65 framgår att förbrukningen av CD-R gick ned med 3 % i gemenskapen under skadeundersökningsperioden. Den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljning sammanföll med den negativa utvecklingen totalt sett av förbrukningen i gemenskapen (se skäl 88). Även om det inte kan hävdas att den särskilda avgiften har fått specifika, mätbara effekter på den totala försäljningen i gemenskapen (dvs. utöver dess inverkan på förbrukningsutvecklingen totalt sett), kan det alltså inte uteslutas att den har påverkat förbrukningen negativt, särskilt i de medlemsstater där avgiften utgör en betydande del av detaljhandelspriset.

4.3.4   Royaltyer

| (94) | Det har gjorts gällande att skadan för gemenskapsindustrin beror på den royalty som måste betalas till licensinnehavaren, Royal Philips Electronics Corporation, för varje producerad enhet. Detta ger en kostnadsökning som de importerade produkterna inte belastas med, hävdades det, och som inte kan överföras på kunden. |
| --- | --- |

(94)

Det har gjorts gällande att skadan för gemenskapsindustrin beror på den royalty som måste betalas till licensinnehavaren, Royal Philips Electronics Corporation, för varje producerad enhet. Detta ger en kostnadsökning som de importerade produkterna inte belastas med, hävdades det, och som inte kan överföras på kunden.

| (95) | Framställningstekniken för CD-R är patentskyddad. Patentinnehavare är Sony Corporation, Taiyo Yuden och Royal Philips Electronics Corporation. Det sistnämnda företaget har fått tillstånd av de båda förstnämnda att bevilja licenser (enligt det gemensamma avtalet CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)) och att uppbära den royalty som skall betalas enligt de licensavtal som ingåtts. Royaltyn uppgår normalt till omkring 5 eurocent per tillverkad enhet (motsvarande 0,06 US-dollar). |
| --- | --- |

(95)

Framställningstekniken för CD-R är patentskyddad. Patentinnehavare är Sony Corporation, Taiyo Yuden och Royal Philips Electronics Corporation. Det sistnämnda företaget har fått tillstånd av de båda förstnämnda att bevilja licenser (enligt det gemensamma avtalet CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)) och att uppbära den royalty som skall betalas enligt de licensavtal som ingåtts. Royaltyn uppgår normalt till omkring 5 eurocent per tillverkad enhet (motsvarande 0,06 US-dollar).

| (96) | Royaltykostnaden framstår onekligen som betydande i förhållande till det genomsnittliga försäljningspriset under undersökningsperioden (den motsvarade 30 %). |
| --- | --- |

(96)

Royaltykostnaden framstår onekligen som betydande i förhållande till det genomsnittliga försäljningspriset under undersökningsperioden (den motsvarade 30 %).

| (97) | Det framgick emellertid av undersökningen att gemenskapsindustrin, fastän den hade undertecknat ett licensavtal med Philips, uppenbarligen hade vägrat att betala royalty till företaget på den nivå som fastställts i avtalet. Gemenskapsindustrin var medlem av Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector (FIPCOM), som i februari 2006 träffade en överenskommelse med Royal Philips Electronics Corporation om en ny lägre nivå på royaltyn. Det kan emellertid konstateras att gemenskapsindustrin ännu (per maj månad 2006) inte betalat den royalty som den är skyldig. |
| --- | --- |

(97)

Det framgick emellertid av undersökningen att gemenskapsindustrin, fastän den hade undertecknat ett licensavtal med Philips, uppenbarligen hade vägrat att betala royalty till företaget på den nivå som fastställts i avtalet. Gemenskapsindustrin var medlem av Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector (FIPCOM), som i februari 2006 träffade en överenskommelse med Royal Philips Electronics Corporation om en ny lägre nivå på royaltyn. Det kan emellertid konstateras att gemenskapsindustrin ännu (per maj månad 2006) inte betalat den royalty som den är skyldig.

| (98) | Om gemenskapsindustrin skulle ha betalat royalty i enlighet med det licensavtal som den undertecknat är det, om man antar att den inte kunde överföra royaltykostnaden på sina kunder, mycket möjligt att detta skulle ha bidragit till det negativa ekonomiska resultatet. Nu betalade gemenskapsindustrin alltså inte någon royalty och därför kan royaltyer inte ha haft någon betydelse för den skada som den lidit. |
| --- | --- |

(98)

Om gemenskapsindustrin skulle ha betalat royalty i enlighet med det licensavtal som den undertecknat är det, om man antar att den inte kunde överföra royaltykostnaden på sina kunder, mycket möjligt att detta skulle ha bidragit till det negativa ekonomiska resultatet. Nu betalade gemenskapsindustrin alltså inte någon royalty och därför kan royaltyer inte ha haft någon betydelse för den skada som den lidit.

4.4   Slutsats om orsakssamband

| (99) | Det har fastställts ovan att det finns ett samband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Det har också konstaterats att det är möjligt att skadan för gemenskapsindustrin i stor utsträckning kan tillskrivas import från andra tredjeländer (särskilt import från Indien) och förbrukningsnedgången totalt sett i gemenskapen. |
| --- | --- |

(99)

Det har fastställts ovan att det finns ett samband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Det har också konstaterats att det är möjligt att skadan för gemenskapsindustrin i stor utsträckning kan tillskrivas import från andra tredjeländer (särskilt import från Indien) och förbrukningsnedgången totalt sett i gemenskapen.

| (100) | Dessa faktorer förefaller inte kunna bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit, men de har i betydande mån bidragit till skadan och försvagar alltså avsevärt detta orsakssamband. |
| --- | --- |

(100)

Dessa faktorer förefaller inte kunna bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit, men de har i betydande mån bidragit till skadan och försvagar alltså avsevärt detta orsakssamband.

5.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (101) | Det har undersökts om det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder beträffande importen från de berörda länderna. Gemenskapens intresse har, i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, fastställts på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, importörernas, handlarnas, distributörernas och detaljhandlarnas intresse och intresset hos de slutliga användarna av den berörda produkten (sammanslutningar och slutliga förbrukare). |
| --- | --- |

(101)

Det har undersökts om det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder beträffande importen från de berörda länderna. Gemenskapens intresse har, i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, fastställts på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, importörernas, handlarnas, distributörernas och detaljhandlarnas intresse och intresset hos de slutliga användarna av den berörda produkten (sammanslutningar och slutliga förbrukare).

| (102) | Kommissionen kontaktade i detta sammanhang ett stort antal berörda parter för att få deras synpunkter. Förutom gemenskapsindustrin hörde kommissionen företrädare för alla de stora varumärkena på marknaden, bl.a. Verbatim, Maxell, Philips, TDK och Sony, och några representativa detaljhandlare, bl.a. Carrefour, Tesco, Metro-Group (inklusive Media-Saturn), Fnac och El Corte Inglés. Samtliga importörer, distributörer, grossister och detaljhandlare anförde att de motsatte sig åtgärder. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen kontaktade i detta sammanhang ett stort antal berörda parter för att få deras synpunkter. Förutom gemenskapsindustrin hörde kommissionen företrädare för alla de stora varumärkena på marknaden, bl.a. Verbatim, Maxell, Philips, TDK och Sony, och några representativa detaljhandlare, bl.a. Carrefour, Tesco, Metro-Group (inklusive Media-Saturn), Fnac och El Corte Inglés. Samtliga importörer, distributörer, grossister och detaljhandlare anförde att de motsatte sig åtgärder.

| (103) | Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts för import av CD-R med ursprung i Taiwan (och utjämningsåtgärder för import av CD-R med ursprung i Indien) hade gemenskapsindustrin, enligt definitionen i detta förfarande, en marknadsandel på 2 %. Med hänsyn till denna blygsamma marknadsandel görs bedömningen att gemenskapsindustrin med största sannolikhet inte skulle kunna höja sina priser till en tillfredsställande nivå även om det införs åtgärder. |
| --- | --- |

(103)

Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts för import av CD-R med ursprung i Taiwan (och utjämningsåtgärder för import av CD-R med ursprung i Indien) hade gemenskapsindustrin, enligt definitionen i detta förfarande, en marknadsandel på 2 %. Med hänsyn till denna blygsamma marknadsandel görs bedömningen att gemenskapsindustrin med största sannolikhet inte skulle kunna höja sina priser till en tillfredsställande nivå även om det införs åtgärder.

| (104) | Den klagande har hävdat att de negativa utsikter för gemenskapsindustrin som det föregående skälet ger uttryck för inte stämmer överens med argumentationen i rådets förordning (EG) nr 1050/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av inspelningsbara cd-skivor med ursprung i Taiwan. |
| --- | --- |

(104)

Den klagande har hävdat att de negativa utsikter för gemenskapsindustrin som det föregående skälet ger uttryck för inte stämmer överens med argumentationen i rådets förordning (EG) nr 1050/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av inspelningsbara cd-skivor med ursprung i Taiwan.

| (105) | I två viktiga avseenden har förhållandena ändrats jämfört med situationen år 2000 (som utgjorde undersökningsperiod för den antidumpningsundersökning som ledde till att rådet antog förordning (EG) nr 1050/2002).






  — | I den tidigare undersökningen hade gemenskapsindustrin (då bestående av 9 företag) en marknadsandel på 12,6 %. I den här undersökningen har gemenskapsindustrin (nu bestående av endast ett företag) en marknadsandel på 2 %. Med tanke på att marknadsandelen för gemenskapsindustrin (som alltså består av endast ett företag sedan flera gemenskapstillverkare uteslutits därför att det konstaterats att de själva importerade den berörda produkten) bara uppgår till en sjättedel av dess marknadsandel 2000, är den ganska negativa bedömning av gemenskapsindustrins framtidsutsikter som redovisas i denna undersökning fullt rimlig; |
| --- | --- | --- |

(105)

I två viktiga avseenden har förhållandena ändrats jämfört med situationen år 2000 (som utgjorde undersökningsperiod för den antidumpningsundersökning som ledde till att rådet antog förordning (EG) nr 1050/2002).

—

I den tidigare undersökningen hade gemenskapsindustrin (då bestående av 9 företag) en marknadsandel på 12,6 %. I den här undersökningen har gemenskapsindustrin (nu bestående av endast ett företag) en marknadsandel på 2 %. Med tanke på att marknadsandelen för gemenskapsindustrin (som alltså består av endast ett företag sedan flera gemenskapstillverkare uteslutits därför att det konstaterats att de själva importerade den berörda produkten) bara uppgår till en sjättedel av dess marknadsandel 2000, är den ganska negativa bedömning av gemenskapsindustrins framtidsutsikter som redovisas i denna undersökning fullt rimlig;

| — | Den berörda produkten anses ha nått sitt mognadsstadium vid undersökningsperiodens utgång och betraktas i detaljhandelsledet som en bruksvara. Detta har bekräftats av de distributörer och detaljhandlare som samarbetade i undersökningen. Som framgår av skäl 65 har förbrukningen av CD -R minskat med 7 procentenheter sedan 2003, allt eftersom alternativa lagringsmedier (t.ex. hårddiskar, USB-flashminnen och MP3-spelare) blivit mera lättillgängliga och attraktiva för de slutliga konsumenterna. Den tekniska utvecklingen på marknaden för produkter för medielagring utvecklas snabbt. De nya produkterna för medielagring har, jämfört med CD-R, fördelen av att ha större lagringskapacitet och, när det gäller flashminneskort, dessutom vara små. |
| --- | --- |

—

Den berörda produkten anses ha nått sitt mognadsstadium vid undersökningsperiodens utgång och betraktas i detaljhandelsledet som en bruksvara. Detta har bekräftats av de distributörer och detaljhandlare som samarbetade i undersökningen. Som framgår av skäl 65 har förbrukningen av CD -R minskat med 7 procentenheter sedan 2003, allt eftersom alternativa lagringsmedier (t.ex. hårddiskar, USB-flashminnen och MP3-spelare) blivit mera lättillgängliga och attraktiva för de slutliga konsumenterna. Den tekniska utvecklingen på marknaden för produkter för medielagring utvecklas snabbt. De nya produkterna för medielagring har, jämfört med CD-R, fördelen av att ha större lagringskapacitet och, när det gäller flashminneskort, dessutom vara små.

| (106) | Med hänsyn till de ändrade omständigheter som redovisas i det föregående skälet anses det fullt förenligt med grundförordningen att göra en annan bedömning av gemenskapsindustrins framtidsutsikter än den som gjordes i förordning (EG) nr 1050/2002. |
| --- | --- |

(106)

Med hänsyn till de ändrade omständigheter som redovisas i det föregående skälet anses det fullt förenligt med grundförordningen att göra en annan bedömning av gemenskapsindustrins framtidsutsikter än den som gjordes i förordning (EG) nr 1050/2002.

| (107) | Den klagande har hävdat att några av de icke samarbetsvilliga tillverkare som lade ned sin produktion under eller efter undersökningsperioden skulle kunna återuppta den om det införs åtgärder. Några uppgifter direkt från dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare som skulle kunna bekräfta att de har sådana avsikter, eller annan bevisning till stöd för påståendet, finns emellertid inte och argumentet måste därför avvisas. Även om företagen skulle återuppta sin produktion skulle den sannolikt inte bli särskilt omfattande jämfört med importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(107)

Den klagande har hävdat att några av de icke samarbetsvilliga tillverkare som lade ned sin produktion under eller efter undersökningsperioden skulle kunna återuppta den om det införs åtgärder. Några uppgifter direkt från dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare som skulle kunna bekräfta att de har sådana avsikter, eller annan bevisning till stöd för påståendet, finns emellertid inte och argumentet måste därför avvisas. Även om företagen skulle återuppta sin produktion skulle den sannolikt inte bli särskilt omfattande jämfört med importen från de berörda länderna.

| (108) | Flera parter hävdar att om det införs åtgärder skulle den kostnadsökning som de leder till behöva bäras av en eller flera nivåer i distributionskedjan (och därigenom avsevärt komma att minska deras respektive marginaler) eller behöva överföras på konsumenterna (och därigenom kanske komma att påverka den totala förbrukningen av CD-R negativt) eller kanske behöva bäras gemensamt. |
| --- | --- |

(108)

Flera parter hävdar att om det införs åtgärder skulle den kostnadsökning som de leder till behöva bäras av en eller flera nivåer i distributionskedjan (och därigenom avsevärt komma att minska deras respektive marginaler) eller behöva överföras på konsumenterna (och därigenom kanske komma att påverka den totala förbrukningen av CD-R negativt) eller kanske behöva bäras gemensamt.

| (109) | Importörernas, distributörernas och detaljhandlarnas sannolika reaktion på kostnadsökningen till följd av åtgärderna skulle bli beroende av situationen i den enskilda medlemsstaten. I en del medlemsstater påverkas efterfrågan på CD-R redan av de särskilda avgifter på inspelningsbara medier som nämnts ovan (en skatt som avsevärt ökar detaljhandelspriset för konsumenten). I de medlemsstaterna skulle konsumenterna av CD-R kanske inte vara beredda att betala ett högre pris till följd av antidumpningstullarna, eftersom detaljhandelspriset redan anses högt. Hela kostnaden för åtgärderna skulle därför med all sannolikhet behöva bäras av distributionskedjan för att undvika att konsumenterna i ännu högre grad väljer att använda andra system för medielagring, t.ex. hårddiskar and flashminneskort. Eftersom pålägget hos importörer och grossister i dessa länder uppskattas till omkring 4 %, skulle deras redan små marginaler påtagligt minska om det införs antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(109)

Importörernas, distributörernas och detaljhandlarnas sannolika reaktion på kostnadsökningen till följd av åtgärderna skulle bli beroende av situationen i den enskilda medlemsstaten. I en del medlemsstater påverkas efterfrågan på CD-R redan av de särskilda avgifter på inspelningsbara medier som nämnts ovan (en skatt som avsevärt ökar detaljhandelspriset för konsumenten). I de medlemsstaterna skulle konsumenterna av CD-R kanske inte vara beredda att betala ett högre pris till följd av antidumpningstullarna, eftersom detaljhandelspriset redan anses högt. Hela kostnaden för åtgärderna skulle därför med all sannolikhet behöva bäras av distributionskedjan för att undvika att konsumenterna i ännu högre grad väljer att använda andra system för medielagring, t.ex. hårddiskar and flashminneskort. Eftersom pålägget hos importörer och grossister i dessa länder uppskattas till omkring 4 %, skulle deras redan små marginaler påtagligt minska om det införs antidumpningstullar.

| (110) | Omvänt är det i de medlemsstater som har de lägsta särskilda avgifterna, eller inga alls, mera troligt att en stor del av kostnadsökningen kommer att överföras på konsumenterna. Antidumpningsåtgärderna skulle alltså relativt sett få störst effekter i de medlemsstaterna, eftersom prisökningen relativt sett skulle bli större. Resultatet skulle kunna bli att förbrukningen minskar ytterligare, eftersom konsumenterna skulle får ett motiv för att i stället välja en ersättningsprodukt. |
| --- | --- |

(110)

Omvänt är det i de medlemsstater som har de lägsta särskilda avgifterna, eller inga alls, mera troligt att en stor del av kostnadsökningen kommer att överföras på konsumenterna. Antidumpningsåtgärderna skulle alltså relativt sett få störst effekter i de medlemsstaterna, eftersom prisökningen relativt sett skulle bli större. Resultatet skulle kunna bli att förbrukningen minskar ytterligare, eftersom konsumenterna skulle får ett motiv för att i stället välja en ersättningsprodukt.

| (111) | Det följer av ovanstående att importörernas, distributörernas och detaljhandlarnas prisstrategi skulle komma att variera beroende på situationen i den enskilda medlemsstaten. Men det är uppenbart att alla skulle drabbas om det införs antidumpningsåtgärder, antingen genom minskade marginaler eller genom minskade försäljningsvolymer. Konsumenterna skulle också komma att drabbas i den mån kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna skulle överföras på dem. |
| --- | --- |

(111)

Det följer av ovanstående att importörernas, distributörernas och detaljhandlarnas prisstrategi skulle komma att variera beroende på situationen i den enskilda medlemsstaten. Men det är uppenbart att alla skulle drabbas om det införs antidumpningsåtgärder, antingen genom minskade marginaler eller genom minskade försäljningsvolymer. Konsumenterna skulle också komma att drabbas i den mån kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna skulle överföras på dem.

| (112) | Det har också hävdats att gemenskapsindustrins situation är en följd av att vissa dominerande exporterande tillverkare utnyttjat sin ställning för att bedriva en prissättningspolitik med priser som ligger under kostnadstäckningsnivå och att detta skulle ha hindrat gemenskapsindustrin från att bygga upp en större närvaro på marknaden. |
| --- | --- |

(112)

Det har också hävdats att gemenskapsindustrins situation är en följd av att vissa dominerande exporterande tillverkare utnyttjat sin ställning för att bedriva en prissättningspolitik med priser som ligger under kostnadstäckningsnivå och att detta skulle ha hindrat gemenskapsindustrin från att bygga upp en större närvaro på marknaden.

| (113) | Det bör för det första noteras att det inte finns något motsvarande beslut om eller någon motsvarande undersökning av missbruk av dominerande ställning enligt gemenskapens konkurrensregler. Den klagande har heller inte åberopat något beslut enligt nationella konkurrensregler. För det andra har det framgått av undersökningen att det finns ett stort antal aktörer i Europa och i världen på den berörda produktmarknaden. Det har inte kunnat visas i undersökningen att någon av aktörerna på egen hand eller flera samarbetande aktörer skulle ha en marknadsandel som är så stor att den kan anses utgöra en dominerande ställning. Inte heller har det kunnat visas att något av företagen skulle vara så ekonomiskt starkt att det skulle kunna hindra en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(113)

Det bör för det första noteras att det inte finns något motsvarande beslut om eller någon motsvarande undersökning av missbruk av dominerande ställning enligt gemenskapens konkurrensregler. Den klagande har heller inte åberopat något beslut enligt nationella konkurrensregler. För det andra har det framgått av undersökningen att det finns ett stort antal aktörer i Europa och i världen på den berörda produktmarknaden. Det har inte kunnat visas i undersökningen att någon av aktörerna på egen hand eller flera samarbetande aktörer skulle ha en marknadsandel som är så stor att den kan anses utgöra en dominerande ställning. Inte heller har det kunnat visas att något av företagen skulle vara så ekonomiskt starkt att det skulle kunna hindra en effektiv konkurrens.

| (114) | För det tredje finns det inget som tyder på att de berörda exportörerna skulle ha haft några större förluster som skulle tala för att de tillämpade en prissättningspolitik som innebar att sålde sina produkter till priser under kostnadstäckningsnivå. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(114)

För det tredje finns det inget som tyder på att de berörda exportörerna skulle ha haft några större förluster som skulle tala för att de tillämpade en prissättningspolitik som innebar att sålde sina produkter till priser under kostnadstäckningsnivå. Detta argument avvisades därför.

| (115) | Det anges i artikel 21 i grundförordningen att särskild hänsyn skall tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Denna särskilda bestämmelse skall emellertid också ses mot bakgrund av den prövning av gemenskapsintresset som föreskrivs i artikeln. Verkningarna för alla berörda parter av att införa eller inte införa åtgärder måste sålunda undersökas och vägas mot varandra. Härvidlag erinras om att det finns flera andra exportörer och tillverkare som konkurrerar på världsmarknaden och till viss del också på gemenskapsmarknaden. Inte ens i ett medellångt perspektiv är det troligt att gemenskapsindustrin skulle kunna dra fördel till fullo av eventuella åtgärder, eftersom det kan väntas att andra tredjeländer avsevärt skulle komma att öka sin andel av gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(115)

Det anges i artikel 21 i grundförordningen att särskild hänsyn skall tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Denna särskilda bestämmelse skall emellertid också ses mot bakgrund av den prövning av gemenskapsintresset som föreskrivs i artikeln. Verkningarna för alla berörda parter av att införa eller inte införa åtgärder måste sålunda undersökas och vägas mot varandra. Härvidlag erinras om att det finns flera andra exportörer och tillverkare som konkurrerar på världsmarknaden och till viss del också på gemenskapsmarknaden. Inte ens i ett medellångt perspektiv är det troligt att gemenskapsindustrin skulle kunna dra fördel till fullo av eventuella åtgärder, eftersom det kan väntas att andra tredjeländer avsevärt skulle komma att öka sin andel av gemenskapsmarknaden.

5.1   Slutsats om gemenskapens intresse

| (116) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det skulle uppstå avsevärda negativa effekter för importörer, distributörer, detaljhandlare och konsumenter av den berörda produkten om åtgärder införs, samtidigt som det är osannolikt att gemenskapsindustrin skulle uppnå några större fördelar. Därför görs bedömningen att det skulle vara oproportionerligt och strida mot gemenskapens intresse att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(116)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det skulle uppstå avsevärda negativa effekter för importörer, distributörer, detaljhandlare och konsumenter av den berörda produkten om åtgärder införs, samtidigt som det är osannolikt att gemenskapsindustrin skulle uppnå några större fördelar. Därför görs bedömningen att det skulle vara oproportionerligt och strida mot gemenskapens intresse att införa åtgärder.

6.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (117) | Med hänsyn till slutsatserna om gemenskapens intresse bör förfarandet rörande import av CD-R från de berörda länderna avslutas. |
| --- | --- |

(117)

Med hänsyn till slutsatserna om gemenskapens intresse bör förfarandet rörande import av CD-R från de berörda länderna avslutas.

| (118) | Den klagande och alla andra berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens avsikt att avsluta förfarandet. Den klagande har lämnat synpunkter, som emellertid inte ger anledning att ändra slutsatsen enligt ovan. |
| --- | --- |

(118)

Den klagande och alla andra berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens avsikt att avsluta förfarandet. Den klagande har lämnat synpunkter, som emellertid inte ger anledning att ändra slutsatsen enligt ovan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan och (sedan den 1 januari 2006) omfattas av KN-nummer ex 8523 90 10 avslutas härmed

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel 3 november 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 192, 6.8.2005, s. 3.

2

(3)  EGT L 160, 18.6.2002, s. 2.

3

(4)  EUT L 138, 5.6.2003, s. 1.

4

---