# Europos Sąjungos L 81/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.081.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 81 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. kovo 26d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.081.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 81

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. kovo 26d.

---

| Turinys | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/174/EB |
| | * | 2009 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 43/07 (ex N 64/07) ir C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kurią Lenkija suteikė liejyklai Huta Stalowa Wola S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1480)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/175/EB |
| | * | 2009 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 ir PL 34/24), kurią Lenkija suteikė Stocznia Gdańsk

  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5685)

   (
  1
  ) | 19 |

Turinys

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

Puslapis

2010/174/EB

*

2009 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 43/07 (ex N 64/07) ir C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kurią Lenkija suteikė liejyklai Huta Stalowa Wola S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1480)

   (
  1
  )

Huta Stalowa Wola S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1480)

1

1

2010/175/EB

*

2009 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 ir PL 34/24), kurią Lenkija suteikė Stocznia Gdańsk

  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5685)

   (
  1
  )

Stocznia Gdańsk

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5685)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 26.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. kovo 10 d.

dėl valstybės pagalbos C 43/07 (ex N 64/07) ir C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kurią Lenkija suteikė liejyklai Huta Stalowa Wola S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1480)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/174/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal pirmiau nurodytus straipsnius ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. spalio 8 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbos priemones, suteiktas liejyklai Huta Stalowa Wola S.A. (toliau – HSW, pagalbos gavėja arba įmonė), siekdama įgyti teisinio tikrumo, kad tos priemonės buvo taikytos iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos ir nebuvo taikomos po įstojimo, todėl jos nėra nauja pagalba, kuri galėtų būti Komisijos tyrimo dalykas pagal EB sutarties 88 straipsnį. Lenkija paprašė Komisijos pripažinti pagalbos priemones restruktūrizavimo pagalba tuo atveju, jeigu Komisija konstatuotų, kad tos priemonės yra nauja pagalba. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. spalio 8 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbos priemones, suteiktas liejyklai Huta Stalowa Wola S.A. (toliau – HSW, pagalbos gavėja arba įmonė), siekdama įgyti teisinio tikrumo, kad tos priemonės buvo taikytos iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos ir nebuvo taikomos po įstojimo, todėl jos nėra nauja pagalba, kuri galėtų būti Komisijos tyrimo dalykas pagal EB sutarties 88 straipsnį. Lenkija paprašė Komisijos pripažinti pagalbos priemones restruktūrizavimo pagalba tuo atveju, jeigu Komisija konstatuotų, kad tos priemonės yra nauja pagalba.

| (2) | Komisija 2004 m. lapkričio 11 d., 2005 m. kovo 1 d., 2005 m. balandžio 27 d. ir 2005 m. liepos 26 d. raštais paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos. Į juos Lenkija atsakė atitinkamai 2005 m. sausio 31 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 2 d., 2005 m. balandžio 4 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 8 d., 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d., ir 2005 m. rugsėjo 2 d. raštu, užregistruotu 2005 m. rugsėjo 6 d. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004 m. lapkričio 11 d., 2005 m. kovo 1 d., 2005 m. balandžio 27 d. ir 2005 m. liepos 26 d. raštais paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos. Į juos Lenkija atsakė atitinkamai 2005 m. sausio 31 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 2 d., 2005 m. balandžio 4 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 8 d., 2005 m. birželio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. birželio 9 d., ir 2005 m. rugsėjo 2 d. raštu, užregistruotu 2005 m. rugsėjo 6 d.

| (3) | Keičiantis informacija nustatyta, kad dalis priemonių, apie kurias buvo pranešta, taikytos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(3)

Keičiantis informacija nustatyta, kad dalis priemonių, apie kurias buvo pranešta, taikytos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (4) | 2005 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl minėtų pagalbos priemonių pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl minėtų pagalbos priemonių pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių.

| (6) | Lenkijos valdžios institucijos pateikė pastabas 2006 m. kovo 7 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 9 d. Trečiųjų šalių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(6)

Lenkijos valdžios institucijos pateikė pastabas 2006 m. kovo 7 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 9 d. Trečiųjų šalių pastabų negauta.

| (7) | 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu Komisija užbaigė oficialią tyrimo procedūrą ir pripažino HSW suteiktą restruktūrizavimo pagalbą suderinama su bendrąja rinka (2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas) (2). Komisijos tyrimas parodė, kad dalis pagalbos buvo suteikta iki Lenkijos įstojimo į ES (157 mln. PLN arba 37,2 mln. EUR (3), o dalis – po jos įstojimo (66 mln. PLN, arba 15,6 mln. EUR). |
| --- | --- |

(7)

2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu Komisija užbaigė oficialią tyrimo procedūrą ir pripažino HSW suteiktą restruktūrizavimo pagalbą suderinama su bendrąja rinka (2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas) (2). Komisijos tyrimas parodė, kad dalis pagalbos buvo suteikta iki Lenkijos įstojimo į ES (157 mln. PLN arba 37,2 mln. EUR (3), o dalis – po jos įstojimo (66 mln. PLN, arba 15,6 mln. EUR).

| (8) | Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą priėmė remdamasi 2006 m. vasario mėn. HSW restruktūrizavimo planu (toliau – vasario mėn. planas), kurį Lenkija pateikė 2006 m. kovo 9 d. Po to, kai buvo priimtas 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas, Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. vasario 2 d. raštu (užregistruotu 2007 m. vasario 4 d.) pateikė atnaujintą 2006 m. lapkričio mėn. datuotą plano (lapkričio mėn. planas) versiją. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad dėl administracinių priežasčių apie plano pakeitimus negalėjo Komisijai pranešti anksčiau (4). |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą priėmė remdamasi 2006 m. vasario mėn. HSW restruktūrizavimo planu (toliau – vasario mėn. planas), kurį Lenkija pateikė 2006 m. kovo 9 d. Po to, kai buvo priimtas 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas, Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. vasario 2 d. raštu (užregistruotu 2007 m. vasario 4 d.) pateikė atnaujintą 2006 m. lapkričio mėn. datuotą plano (lapkričio mėn. planas) versiją. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad dėl administracinių priežasčių apie plano pakeitimus negalėjo Komisijai pranešti anksčiau (4).

| (9) | 2007 m. kovo 29 d. ir 2007 m. gegužės 21 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos apie vasario mėn. plano pakeitimus. Lenkijos valdžios institucijos atsakė atitinkamai 2007 m. balandžio 30 d. raštu (užregistruotas tą pačią dieną) ir 2007 m. birželio 5 d. raštu (užregistruotas tą pačią dieną). 2007 m. birželio 7 d. Briuselyje vyko Komisijos tarnybų, Lenkijos valdžios institucijų ir HSW valdybos atstovų susitikimas. Po susitikimo, 2007 m. birželio 22 d., Komisija nusiuntė Lenkijos valdžios institucijoms raštą su prašymu pateikti papildomos informacijos. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. liepos 13 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną). |
| --- | --- |

(9)

2007 m. kovo 29 d. ir 2007 m. gegužės 21 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos apie vasario mėn. plano pakeitimus. Lenkijos valdžios institucijos atsakė atitinkamai 2007 m. balandžio 30 d. raštu (užregistruotas tą pačią dieną) ir 2007 m. birželio 5 d. raštu (užregistruotas tą pačią dieną). 2007 m. birželio 7 d. Briuselyje vyko Komisijos tarnybų, Lenkijos valdžios institucijų ir HSW valdybos atstovų susitikimas. Po susitikimo, 2007 m. birželio 22 d., Komisija nusiuntė Lenkijos valdžios institucijoms raštą su prašymu pateikti papildomos informacijos. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. liepos 13 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną).

| (10) | 2007 m. spalio 10 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, turėdama abejonių dėl to, ar atnaujintas restruktūrizavimo planas atitinka visas sąlygas, numatytas Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5) (2004 m. gairės). Savo sprendime Komisija paminėjo ir galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (6) 9 straipsnį. |
| --- | --- |

(10)

2007 m. spalio 10 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, turėdama abejonių dėl to, ar atnaujintas restruktūrizavimo planas atitinka visas sąlygas, numatytas Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5) (2004 m. gairės). Savo sprendime Komisija paminėjo ir galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (6) 9 straipsnį.

| (11) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(11)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl pagalbos priemonės.

| (12) | Pratęsus terminą pastaboms pateikti (2007 m. spalio 30 d. ir 2007 m. gruodžio 6 d. pasiūlymai, į kuriuos Komisija atsakė atitinkamai 2007 m. lapkričio 20 d. ir 2007 m. gruodžio 19 d. raštais) Lenkija pateikė pastabas 2008 m. sausio 15 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Komisija gavo pastabų, kurias pateikė trylika trečiųjų šalių, įskaitant pagalbos gavėją. Pastabų pateikė vietinės valdžios institucijos: Stalova Volės miesto prezidentas 2008 m. lapkričio 11 d. raštu, Stalova Volės apskrities seniūnas 2008 m. sausio 14 d. raštu ir Pakarpatės vaivada 2008 m. sausio 15 d. raštu. Pastabų pateikė šie HSW tiekėjai: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. (Clak, pramoninių prekių sandėlis, H. Adamski, J. Lach T. Knie, v. b.) 2008 m. sausio 10 d. raštu, Kwadrat Sp. z o.o. 2008 m. sausio 10 d. raštu, plieno liejykla „Łabędy“Sp. z o.o. 2008 m. sausio 10 d. raštu, mašinų fabrikas Lubaczów Sp. z o.o. 2008 m. sausio 11 d. raštu ir SigmaKalon Cieszyn S.A. 2008 m. sausio 11 d. raštu. Pastabų pateikė bankai, bendradarbiaujantys su HSW: Bank Pekao S.A. 2008 m. sausio 11 d. raštu ir BRE Bank S.A. 2008 m. sausio 14 d. raštu. Pastabų pateikė ir įmonė ENESTA Sp. z o.o. (energijos tiekėja) 2008 m. sausio 11 d. raštu bei Socialinio draudimo įstaiga 2008 m. sausio 21 d. raštu. Pagalbos gavėja pateikė pastabų 2008 m. sausio 14 d. raštu. |
| --- | --- |

(12)

Pratęsus terminą pastaboms pateikti (2007 m. spalio 30 d. ir 2007 m. gruodžio 6 d. pasiūlymai, į kuriuos Komisija atsakė atitinkamai 2007 m. lapkričio 20 d. ir 2007 m. gruodžio 19 d. raštais) Lenkija pateikė pastabas 2008 m. sausio 15 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Komisija gavo pastabų, kurias pateikė trylika trečiųjų šalių, įskaitant pagalbos gavėją. Pastabų pateikė vietinės valdžios institucijos: Stalova Volės miesto prezidentas 2008 m. lapkričio 11 d. raštu, Stalova Volės apskrities seniūnas 2008 m. sausio 14 d. raštu ir Pakarpatės vaivada 2008 m. sausio 15 d. raštu. Pastabų pateikė šie HSW tiekėjai: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. (Clak, pramoninių prekių sandėlis, H. Adamski, J. Lach T. Knie, v. b.) 2008 m. sausio 10 d. raštu, Kwadrat Sp. z o.o. 2008 m. sausio 10 d. raštu, plieno liejykla „Łabędy“Sp. z o.o. 2008 m. sausio 10 d. raštu, mašinų fabrikas Lubaczów Sp. z o.o. 2008 m. sausio 11 d. raštu ir SigmaKalon Cieszyn S.A. 2008 m. sausio 11 d. raštu. Pastabų pateikė bankai, bendradarbiaujantys su HSW: Bank Pekao S.A. 2008 m. sausio 11 d. raštu ir BRE Bank S.A. 2008 m. sausio 14 d. raštu. Pastabų pateikė ir įmonė ENESTA Sp. z o.o. (energijos tiekėja) 2008 m. sausio 11 d. raštu bei Socialinio draudimo įstaiga 2008 m. sausio 21 d. raštu. Pagalbos gavėja pateikė pastabų 2008 m. sausio 14 d. raštu.

| (13) | 2008 m. sausio 28 d. Komisija persiuntė pastabas, gautas iš trečiųjų šalių, Lenkijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(13)

2008 m. sausio 28 d. Komisija persiuntė pastabas, gautas iš trečiųjų šalių, Lenkijos valdžios institucijoms.

| (14) | 2008 m. balandžio 9 ir 14 d. Lenkijos valdžios institucijos nusiuntė raštus Komisijos narei Neelie Kroes. Komisijos narė atsakė 2008 m. balandžio 28 d. ir paprašė pateikti papildomos informacijos. Tuomet Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. liepos 4 d. raštais, užregistruotais 2008 m. liepos 9 d. |
| --- | --- |

(14)

2008 m. balandžio 9 ir 14 d. Lenkijos valdžios institucijos nusiuntė raštus Komisijos narei Neelie Kroes. Komisijos narė atsakė 2008 m. balandžio 28 d. ir paprašė pateikti papildomos informacijos. Tuomet Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. liepos 4 d. raštais, užregistruotais 2008 m. liepos 9 d.

| (15) | 2008 m. lapkričio 7 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną) Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. 2008 m. gruodžio 1 d. Komisija paprašė pateikti daugiau informacijos. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. gruodžio 22 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną). |
| --- | --- |

(15)

2008 m. lapkričio 7 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną) Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. 2008 m. gruodžio 1 d. Komisija paprašė pateikti daugiau informacijos. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. gruodžio 22 d. raštu (užregistruotu tą pačią dieną).

2.   APRAŠYMAS

2.1.   Įmonė

| (16) | HSW, pagalbos gavėjos ir pagrindinės HWS kapitalo grupės bendrovės, buveinė yra Stalova Volėje, esančioje Pakarpatės vaivadijoje. Šis regionas atitinka reikalavimus pagalbai gauti pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. 2006 m. vasario mėn. grupėje buvo 8 bendrovės, kuriose HSW turėjo ne mažiau kaip 51 % akcijų (todėl galėjo šias bendroves kontroliuoti), ir 10 bendrovių, kuriose jos akcijų dalis buvo mažesnė negu 51 %. Bendrovės, priklausančios HWS kapitalo grupei, yra medžiagų tiekėjos ir paslaugų teikėjos tarpusavyje. Be pagrindinės bendrovės, didžiausią įstatinį kapitalą grupėje turi HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. (RAB (ribotos atsakomybės bendrovė) HSW pavarų komplektų įmonė) ir HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. (RAB HSW mechaninių komplektų įmonė). Pardavimo dalis, tenkanti kapitalo grupės bendrovėms, sudaro 20–30 % viso HSW pardavimo. |
| --- | --- |

(16)

HSW, pagalbos gavėjos ir pagrindinės HWS kapitalo grupės bendrovės, buveinė yra Stalova Volėje, esančioje Pakarpatės vaivadijoje. Šis regionas atitinka reikalavimus pagalbai gauti pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. 2006 m. vasario mėn. grupėje buvo 8 bendrovės, kuriose HSW turėjo ne mažiau kaip 51 % akcijų (todėl galėjo šias bendroves kontroliuoti), ir 10 bendrovių, kuriose jos akcijų dalis buvo mažesnė negu 51 %. Bendrovės, priklausančios HWS kapitalo grupei, yra medžiagų tiekėjos ir paslaugų teikėjos tarpusavyje. Be pagrindinės bendrovės, didžiausią įstatinį kapitalą grupėje turi HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. (RAB (ribotos atsakomybės bendrovė) HSW pavarų komplektų įmonė) ir HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. (RAB HSW mechaninių komplektų įmonė). Pardavimo dalis, tenkanti kapitalo grupės bendrovėms, sudaro 20–30 % viso HSW pardavimo.

| (17) | HSW įkurta 1937 m. ir iš pradžių gamino patrankas ir aukštos kokybės plieną. HWS, skirtingai negu jos pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW metalurgijos įmonė), dabar nebėra plieno gamintoja. 1991 m. ji reorganizuota į akcinę bendrovę. 76 % HSW akcijų ir toliau turi Valstybės iždas, 9 % priklauso darbuotojams, o kitos – privatiems ir visuomeniniams akcininkams, tačiau nė vienas iš jų neturi daugiau kaip 5 % akcijų. Bendrovė gamina statybines mašinas, taip pat karinę įrangą (patrankas, haubicas ir t. t.). |
| --- | --- |

(17)

HSW įkurta 1937 m. ir iš pradžių gamino patrankas ir aukštos kokybės plieną. HWS, skirtingai negu jos pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW metalurgijos įmonė), dabar nebėra plieno gamintoja. 1991 m. ji reorganizuota į akcinę bendrovę. 76 % HSW akcijų ir toliau turi Valstybės iždas, 9 % priklauso darbuotojams, o kitos – privatiems ir visuomeniniams akcininkams, tačiau nė vienas iš jų neturi daugiau kaip 5 % akcijų. Bendrovė gamina statybines mašinas, taip pat karinę įrangą (patrankas, haubicas ir t. t.).

| (18) | 2005 m. įmonėje HSW dirbo apie 2 400 darbuotojų, o 2002 m. jų buvo 3 173. |
| --- | --- |

(18)

2005 m. įmonėje HSW dirbo apie 2 400 darbuotojų, o 2002 m. jų buvo 3 173.

| (19) | Viena iš HSW pavaldžių bendrovių yra platinimo bendrovė Dressta Sp. z o.o. (toliau – Dressta). Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. šią bendrovę visiškai kontroliuoja AB HSW, o anksčiau 51 % jos akcijų priklausė „Komatsu American International Company USA“ (toliau – KAIC), įmonei, konkuruojančiai su HSW. 1995 m. HSW 12 metų laikotarpiui perleido bendrovei Dressta licencijas ir aktyvus, susijusius su gaminių pardavimu užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(19)

Viena iš HSW pavaldžių bendrovių yra platinimo bendrovė Dressta Sp. z o.o. (toliau – Dressta). Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. šią bendrovę visiškai kontroliuoja AB HSW, o anksčiau 51 % jos akcijų priklausė „Komatsu American International Company USA“ (toliau – KAIC), įmonei, konkuruojančiai su HSW. 1995 m. HSW 12 metų laikotarpiui perleido bendrovei Dressta licencijas ir aktyvus, susijusius su gaminių pardavimu užsienio rinkose.

2.2.   Įmonės sunkumai

| (20) | Pagalbos gavėjos sunkumai prasidėjo 2002 m., kai apyvarta sumažėjo nuo 494,9 mln. PLN (117,3 mln. EUR) 2000 m. iki 352,6 mln. PLN (83,5 mln. EUR), t. y. 29 %. Eksportas sumažėjo nuo 505 mln. PLN (119,7 mln. EUR) iki 279 mln. PLN (66,1 mln. EUR). Apyvartos sumažėjimą užsienio rinkose pirmiausia lėmė recesija ir tai, kad Dressta dėl savo didžiausio akcininko (ir didelio HSW konkurento) įtakos gerokai sumažino HSW gaminių pardavimą Šiaurės Amerikos rinkoje. |
| --- | --- |

(20)

Pagalbos gavėjos sunkumai prasidėjo 2002 m., kai apyvarta sumažėjo nuo 494,9 mln. PLN (117,3 mln. EUR) 2000 m. iki 352,6 mln. PLN (83,5 mln. EUR), t. y. 29 %. Eksportas sumažėjo nuo 505 mln. PLN (119,7 mln. EUR) iki 279 mln. PLN (66,1 mln. EUR). Apyvartos sumažėjimą užsienio rinkose pirmiausia lėmė recesija ir tai, kad Dressta dėl savo didžiausio akcininko (ir didelio HSW konkurento) įtakos gerokai sumažino HSW gaminių pardavimą Šiaurės Amerikos rinkoje.

| (21) | 2002 m. pagalbos gavėja, vykdydama gamybinę veiklą, patyrė 33,9 mln. PLN (8,03 mln. EUR) nuostolių, tai visų pirma lėmė menkas gamybinių pajėgumų panaudojimas. Dauguma pardavimo sandorių užsienio rinkose buvo vykdoma JAV doleriais, o dauguma bendrovės išlaidų skaičiuojamos Lenkijos zlotais, tad zloto vertės augimas neigiamai paveikė pardavimo mastą ir pagalbos gavėjos gyvybingumą. |
| --- | --- |

(21)

2002 m. pagalbos gavėja, vykdydama gamybinę veiklą, patyrė 33,9 mln. PLN (8,03 mln. EUR) nuostolių, tai visų pirma lėmė menkas gamybinių pajėgumų panaudojimas. Dauguma pardavimo sandorių užsienio rinkose buvo vykdoma JAV doleriais, o dauguma bendrovės išlaidų skaičiuojamos Lenkijos zlotais, tad zloto vertės augimas neigiamai paveikė pardavimo mastą ir pagalbos gavėjos gyvybingumą.

| (22) | HSW buvo smarkiai įsiskolinusi. Jos skolos 2000–2002 m. sudarė vidutiniškai 169,1 mln. PLN (40,1 mln. EUR). |
| --- | --- |

(22)

HSW buvo smarkiai įsiskolinusi. Jos skolos 2000–2002 m. sudarė vidutiniškai 169,1 mln. PLN (40,1 mln. EUR).

| (23) | Nuostolinga buvo ir įmonės gamybinė veikla. Pardavimo nuostoliai padidėjo nuo 6,4 mln. PLN (1,52 mln. EUR) 2000 m. iki 33,9 mln. PLN (8,03 mln. EUR) 2002 m. |
| --- | --- |

(23)

Nuostolinga buvo ir įmonės gamybinė veikla. Pardavimo nuostoliai padidėjo nuo 6,4 mln. PLN (1,52 mln. EUR) 2000 m. iki 33,9 mln. PLN (8,03 mln. EUR) 2002 m.

| (24) | HSW kapitalo grupė 2002 m. patyrė 137,7 mln. PLN (32,6 mln. EUR) grynųjų nuostolių, 2003 m. – 123,9 mln. PLN (29,4 mln. EUR). |
| --- | --- |

(24)

HSW kapitalo grupė 2002 m. patyrė 137,7 mln. PLN (32,6 mln. EUR) grynųjų nuostolių, 2003 m. – 123,9 mln. PLN (29,4 mln. EUR).

2.3.   Restruktūrizavimas

| (25) | Šiems sunkumams įveikti pagalbos gavėja 2002 m. parengė 2003–2007 metų restruktūrizavimo planą. 2006 m. vasario mėn. jis buvo pakeistas (vasario mėn. planas). Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. priėmė sprendimą remdamasi šiuo planu. 2007 m. lapkričio mėn. restruktūrizavimo planas buvo atnaujintas (lapkričio mėn. planas), dėl to Komisija nusprendė pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(25)

Šiems sunkumams įveikti pagalbos gavėja 2002 m. parengė 2003–2007 metų restruktūrizavimo planą. 2006 m. vasario mėn. jis buvo pakeistas (vasario mėn. planas). Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. priėmė sprendimą remdamasi šiuo planu. 2007 m. lapkričio mėn. restruktūrizavimo planas buvo atnaujintas (lapkričio mėn. planas), dėl to Komisija nusprendė pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą.

2.3.1.   Vasario mėn. planas

| (26) | Viena iš pagrindinių pagalbos priemonių, įtrauktų į vasario mėn. planą, buvo pagalbos gavėjos organizacinės struktūros pakeitimas. Pagrindinė HSW restruktūrizavimo proceso idėja buvo atskirti firmos dalį, tiesiogiai susijusią su gamyba, nuo restruktūrizuojamų aktyvų. Dėl to Valstybės iždas, HSW didysis akcininkas, įsteigė nepriklausomą bendrovę HSW-Trading Sp. z o.o. (toliau – HSW Trading). HSW-Trading iš Valstybės iždo gavo 40 mln. PLN (9,48 mln. EUR) kapitalo indėlį, tai Lenkijos valdžios institucijos paminėjo pranešime apie HSW suteiktas pagalbos priemones (toliau pateikiamos 2 lentelės 13 pozicija). |
| --- | --- |

(26)

Viena iš pagrindinių pagalbos priemonių, įtrauktų į vasario mėn. planą, buvo pagalbos gavėjos organizacinės struktūros pakeitimas. Pagrindinė HSW restruktūrizavimo proceso idėja buvo atskirti firmos dalį, tiesiogiai susijusią su gamyba, nuo restruktūrizuojamų aktyvų. Dėl to Valstybės iždas, HSW didysis akcininkas, įsteigė nepriklausomą bendrovę HSW-Trading Sp. z o.o. (toliau – HSW Trading). HSW-Trading iš Valstybės iždo gavo 40 mln. PLN (9,48 mln. EUR) kapitalo indėlį, tai Lenkijos valdžios institucijos paminėjo pranešime apie HSW suteiktas pagalbos priemones (toliau pateikiamos 2 lentelės 13 pozicija).

| (27) | HSW-Trading buvo atsakinga už pramoninių mašinų gamybą ir pardavimą, logistiką, kokybės valdymą ir medžiagų, reikalingų mašinų gamybai, tiekimą, o HSW pasiliko plėtros ir tyrimų veiklą, gamybai naudojamo turto finansavimą, strateginę rinkodarą, keičiamųjų dalių pardavimą, aptarnavimą, taip pat karinės įrangos gamybą ir pardavimą. Be to, HSW buvo atsakinga už organizacinį restruktūrizavimą. Savo veiklai vykdyti bendrovė HSW-Trading nuomojo iš HSW aktyvus, tiesiogiai susijusius su gamyba. Į HSW-Trading taip pat buvo laikinai perkelta reikiama darbo jėga. |
| --- | --- |

(27)

HSW-Trading buvo atsakinga už pramoninių mašinų gamybą ir pardavimą, logistiką, kokybės valdymą ir medžiagų, reikalingų mašinų gamybai, tiekimą, o HSW pasiliko plėtros ir tyrimų veiklą, gamybai naudojamo turto finansavimą, strateginę rinkodarą, keičiamųjų dalių pardavimą, aptarnavimą, taip pat karinės įrangos gamybą ir pardavimą. Be to, HSW buvo atsakinga už organizacinį restruktūrizavimą. Savo veiklai vykdyti bendrovė HSW-Trading nuomojo iš HSW aktyvus, tiesiogiai susijusius su gamyba. Į HSW-Trading taip pat buvo laikinai perkelta reikiama darbo jėga.

| (28) | Toks padalijimas turėjo būti išlaikytas 2004–2006 m., t. y. visą HSW restruktūrizavimo laikotarpį. 2006 m. pabaigoje HSW-Trading būtų turėjusi susijungti su HSW. |
| --- | --- |

(28)

Toks padalijimas turėjo būti išlaikytas 2004–2006 m., t. y. visą HSW restruktūrizavimo laikotarpį. 2006 m. pabaigoje HSW-Trading būtų turėjusi susijungti su HSW.

| (29) | Pagal vasario mėn. planą turėjo būti įgyvendintas didelis darbo jėgos restruktūrizavimas. Buvo planuojama, kad užbaigus restruktūrizavimą 2007 m. HSW dirbtų 2 100 darbuotojų, likusių iš 3 173 žmonių, dirbusių 2002 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(29)

Pagal vasario mėn. planą turėjo būti įgyvendintas didelis darbo jėgos restruktūrizavimas. Buvo planuojama, kad užbaigus restruktūrizavimą 2007 m. HSW dirbtų 2 100 darbuotojų, likusių iš 3 173 žmonių, dirbusių 2002 m. pabaigoje.

| (30) | Kita restruktūrizacijos užduotis – sukurti pasaulinį statybinių mašinų ir keičiamųjų dalių platinimo tinklą, kad pagalbos gavėja galėtų pradėti veikti naujose rinkose. |
| --- | --- |

(30)

Kita restruktūrizacijos užduotis – sukurti pasaulinį statybinių mašinų ir keičiamųjų dalių platinimo tinklą, kad pagalbos gavėja galėtų pradėti veikti naujose rinkose.

| (31) | HSW restruktūrizavimas turėjo apimti pavaldžiųjų bendrovių pardavimą ir pagalbos gavėjos skyrių, vykdančių veiklą paslaugų teikimo srityje, privatizavimą. Iki 2006 m. HSW pardavė bendrovę HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. (RAB HSW matricų kalybos įmonę) už 38 mln. PLN (9 mln. EUR) ir HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. (RAB HSW skardos valcavimo įmonę) bei HSW-Huta Stali Jakościowych (HSW aukštos kokybės plieno liejyklą). Iš privatizavimo HSW gavo 112,2 mln. PLN (26,6 mln. EUR) pajamų. 2006 m. buvo planuojama parduoti dvi pavaldžiąsias bendroves: HSW-Zakład Sprężynownia (HSW slėgimo įmonę) ir HSW-Tlenownia (HSW deguonies įmonę). |
| --- | --- |

(31)

HSW restruktūrizavimas turėjo apimti pavaldžiųjų bendrovių pardavimą ir pagalbos gavėjos skyrių, vykdančių veiklą paslaugų teikimo srityje, privatizavimą. Iki 2006 m. HSW pardavė bendrovę HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. (RAB HSW matricų kalybos įmonę) už 38 mln. PLN (9 mln. EUR) ir HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. (RAB HSW skardos valcavimo įmonę) bei HSW-Huta Stali Jakościowych (HSW aukštos kokybės plieno liejyklą). Iš privatizavimo HSW gavo 112,2 mln. PLN (26,6 mln. EUR) pajamų. 2006 m. buvo planuojama parduoti dvi pavaldžiąsias bendroves: HSW-Zakład Sprężynownia (HSW slėgimo įmonę) ir HSW-Tlenownia (HSW deguonies įmonę).

| (32) | Vykdant aktyvų restruktūrizavimą buvo numatyta sumažinti gamybinius pajėgumus – nuo 1 500 iki 1 200 statybinių mašinų per metus. Manyta, kad HSW turtas aiškiai viršija bendrovės poreikius. Kadangi HSW planavo sutelkti dėmesį į statybinių mašinų gamybą, reikėjo parduoti gana didelę jos aktyvų dalį. Už aktyvus, parduotus nuo 2003 m. sausio mėn. iki 2005 m. gruodžio mėn., gauta 52,1 mln. PLN (12,3 mln. EUR), tai smarkiai pranoko pardavimo pajamų prognozes, nes buvo tikimasi 10,3 mln. PLN (2,4 mln. EUR). Parduotas toks turtas: beveik 248,4 ha žemės (įskaitant 153 ha apželdintų plotų); 76 000 m2 nekilnojamojo turto ir 94 mašinos bei įrenginiai. |
| --- | --- |

(32)

Vykdant aktyvų restruktūrizavimą buvo numatyta sumažinti gamybinius pajėgumus – nuo 1 500 iki 1 200 statybinių mašinų per metus. Manyta, kad HSW turtas aiškiai viršija bendrovės poreikius. Kadangi HSW planavo sutelkti dėmesį į statybinių mašinų gamybą, reikėjo parduoti gana didelę jos aktyvų dalį. Už aktyvus, parduotus nuo 2003 m. sausio mėn. iki 2005 m. gruodžio mėn., gauta 52,1 mln. PLN (12,3 mln. EUR), tai smarkiai pranoko pardavimo pajamų prognozes, nes buvo tikimasi 10,3 mln. PLN (2,4 mln. EUR). Parduotas toks turtas: beveik 248,4 ha žemės (įskaitant 153 ha apželdintų plotų); 76 000 m2 nekilnojamojo turto ir 94 mašinos bei įrenginiai.

| (33) | Visos restruktūrizavimo išlaidos, įskaitant išlaidas, patirtas iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, buvo 450,3 mln. PLN (106,7 mln. EUR), daugiausia jas sudarė civilinių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo išlaidos (atitinkamai 95,6 mln. PLN ir 113,2 mln. PLN), tiekimo ir platinimo sistemos organizavimo išlaidos (151,2 mln. PLN), tiekimo tęstinumo užtikrinimo išlaidos (40 mln. PLN) ir modernizavimo išlaidos (30,5 mln. PLN). |
| --- | --- |

(33)

Visos restruktūrizavimo išlaidos, įskaitant išlaidas, patirtas iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, buvo 450,3 mln. PLN (106,7 mln. EUR), daugiausia jas sudarė civilinių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo išlaidos (atitinkamai 95,6 mln. PLN ir 113,2 mln. PLN), tiekimo ir platinimo sistemos organizavimo išlaidos (151,2 mln. PLN), tiekimo tęstinumo užtikrinimo išlaidos (40 mln. PLN) ir modernizavimo išlaidos (30,5 mln. PLN).

2.3.2.   Lapkričio mėn. planas

| (34) | 2007 m. vasario 2 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo plano, parengto 2006 m. lapkričio mėn., pakeitimus. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, tie pakeitimai neturėjo daryti įtakos valstybės pagalbos sumai ir jie atitinka 2004 m. gairių 52 punktą. |
| --- | --- |

(34)

2007 m. vasario 2 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo plano, parengto 2006 m. lapkričio mėn., pakeitimus. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, tie pakeitimai neturėjo daryti įtakos valstybės pagalbos sumai ir jie atitinka 2004 m. gairių 52 punktą.

| (35) | Pagrindinis numatytas pakeitimas, palyginti su vasario mėn. planu, buvo susijęs su restruktūrizavimo proceso finansavimu. HSW neturės grąžinti dviejų paskolų, kurias jai iki Lenkijos įstojimo į ES dienos 2003 m. ir 2004 m. suteikė valstybinė Pramonės plėtros agentūra (toliau – ARP) ir mokėti tų paskolų palūkanų (8); vietoj to nominalias HSW skolas ARP pavertė akcijomis ir taip tapo jos akcininke. Kiti pakeitimai buvo susiję su organizacinio restruktūrizavimo proceso atidėjimu. |
| --- | --- |

(35)

Pagrindinis numatytas pakeitimas, palyginti su vasario mėn. planu, buvo susijęs su restruktūrizavimo proceso finansavimu. HSW neturės grąžinti dviejų paskolų, kurias jai iki Lenkijos įstojimo į ES dienos 2003 m. ir 2004 m. suteikė valstybinė Pramonės plėtros agentūra (toliau – ARP) ir mokėti tų paskolų palūkanų (8); vietoj to nominalias HSW skolas ARP pavertė akcijomis ir taip tapo jos akcininke. Kiti pakeitimai buvo susiję su organizacinio restruktūrizavimo proceso atidėjimu.

| (36) | Lenkijos valdžios institucijų nuomone, dėl skolų pavertimo akcijomis HSW galės sukaupti išteklių, reikalingų tam, kad galėtų tinkamai veikti rinkoje, ir būtinų ateities investicijoms. Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad iš 96,2 mln. PLN sumos (bendra dviejų paskolų suma yra 75 mln. PLN ir 21,2 mln. PLN palūkanų) (9):






  — | [0–50] (10) mln. PLN bus panaudota įrangai modernizuoti ir papildomoms investicijoms, kurios, Lenkijos valdžios institucijų nuomone, būtinos HSW gyvybingumui atkurti; |
| --- | --- | --- |

(36)

Lenkijos valdžios institucijų nuomone, dėl skolų pavertimo akcijomis HSW galės sukaupti išteklių, reikalingų tam, kad galėtų tinkamai veikti rinkoje, ir būtinų ateities investicijoms. Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad iš 96,2 mln. PLN sumos (bendra dviejų paskolų suma yra 75 mln. PLN ir 21,2 mln. PLN palūkanų) (9):

—

[0–50] (10) mln. PLN bus panaudota įrangai modernizuoti ir papildomoms investicijoms, kurios, Lenkijos valdžios institucijų nuomone, būtinos HSW gyvybingumui atkurti;

| — | [0–50] mln. PLN reikės padengti papildomoms išlaidoms, susijusioms su HSW ir HSW-Trading sujungimo atidėjimu, nes tai padidins darbo jėgos restruktūrizavimo išlaidas; |
| --- | --- |

—

[0–50] mln. PLN reikės padengti papildomoms išlaidoms, susijusioms su HSW ir HSW-Trading sujungimo atidėjimu, nes tai padidins darbo jėgos restruktūrizavimo išlaidas;

| — | [50–100] mln. PLN bus skirta papildomam išteklių kaupimui finansuoti ir padidėjusioms mokėtinoms sumoms padengti, nes pailgės terminas, per kurį klientai turės apmokėti sąskaitas faktūras, ir sutrumpės laikas, per kurį reikės atsiskaityti su tiekėjais; |
| --- | --- |

—

[50–100] mln. PLN bus skirta papildomam išteklių kaupimui finansuoti ir padidėjusioms mokėtinoms sumoms padengti, nes pailgės terminas, per kurį klientai turės apmokėti sąskaitas faktūras, ir sutrumpės laikas, per kurį reikės atsiskaityti su tiekėjais;

| — | [0–10] mln. PLN bus panaudota papildomiems komerciniams kreditams finansuoti. |
| --- | --- |

—

[0–10] mln. PLN bus panaudota papildomiems komerciniams kreditams finansuoti.

| (37) | HSW poreikį gauti papildomų piniginių lėšų (pirmiau nurodytų [0–100] mln. PLN) Lenkijos valdžios institucijos grindė statybinių mašinų rinkoje didėjančia konkurencija: esą HSW konkurentai suteikia savo klientams daugiau laiko sąskaitoms faktūroms apmokėti ir sutinka su trumpesniais atsiskaitymo su savo tiekėjais terminais. |
| --- | --- |

(37)

HSW poreikį gauti papildomų piniginių lėšų (pirmiau nurodytų [0–100] mln. PLN) Lenkijos valdžios institucijos grindė statybinių mašinų rinkoje didėjančia konkurencija: esą HSW konkurentai suteikia savo klientams daugiau laiko sąskaitoms faktūroms apmokėti ir sutinka su trumpesniais atsiskaitymo su savo tiekėjais terminais.

| (38) | Visos restruktūrizavimo išlaidos, kylančios iš lapkričio mėn. plano, įskaitant išlaidas, patirtas iki įstojimo į ES dienos, buvo 456,9 mln. PLN (108,3 mln. EUR), jas sudarė 1 lentelėje išvardytos pozicijos:

  1   lentelė


  Restruktūrizavimo išlaidų, numatytų lapkričio mėn. plane, apibendrinimas







  (tūkst. PLN) |
| --- | --- |
| Restruktūrizavimo priemonė | Išlaidos |
| Civilinių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimas | 95 648 |
| Visuomeninių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimas | 113 213 |
| Tiekimo ir platinimo sistemos organizavimas | 158 741 |
| Nenutrūkstamo medžiagų, keičiamųjų dalių ir komponentų tiekimo užtikrinimas | 40 000 |
| Gamybos restruktūrizavimas | 1 666 |
| Turto restruktūrizavimas | 871 |
| Darbo jėgos restruktūrizavimas | 4 199 |
| Organizacinis restruktūrizavimas | 2 013 |
| Gamybos proceso modernizavimas | 30 524 |
| Suma | 456 878 |

(38)

Visos restruktūrizavimo išlaidos, kylančios iš lapkričio mėn. plano, įskaitant išlaidas, patirtas iki įstojimo į ES dienos, buvo 456,9 mln. PLN (108,3 mln. EUR), jas sudarė 1 lentelėje išvardytos pozicijos:

1   lentelė

Restruktūrizavimo išlaidų, numatytų lapkričio mėn. plane, apibendrinimas

(tūkst. PLN)

Restruktūrizavimo priemonė

Išlaidos

Civilinių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimas

95 648

Visuomeninių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimas

113 213

Tiekimo ir platinimo sistemos organizavimas

158 741

Nenutrūkstamo medžiagų, keičiamųjų dalių ir komponentų tiekimo užtikrinimas

40 000

Gamybos restruktūrizavimas

1 666

Turto restruktūrizavimas

871

Darbo jėgos restruktūrizavimas

4 199

Organizacinis restruktūrizavimas

2 013

Gamybos proceso modernizavimas

30 524

Suma

456 878

3.   SPRENDIMAS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ PAGAL EB 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

| (39) | 2005 m. lapkričio 23 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu Komisija patvirtino restruktūrizavimo pagalbą, suteiktą HSW pagal 2006 m. vasario mėn. įmonės restruktūrizavimo planą. 2007 m. spalio 10 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą po to, kai buvo pranešta apie lapkričio mėn. planą, kuriame buvo numatyta papildoma pagalba HSW. Sprendime Komisija numatė galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą, nes jis buvo priimtas remiantis klaidinga informacija. |
| --- | --- |

(39)

2005 m. lapkričio 23 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu Komisija patvirtino restruktūrizavimo pagalbą, suteiktą HSW pagal 2006 m. vasario mėn. įmonės restruktūrizavimo planą. 2007 m. spalio 10 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą po to, kai buvo pranešta apie lapkričio mėn. planą, kuriame buvo numatyta papildoma pagalba HSW. Sprendime Komisija numatė galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą, nes jis buvo priimtas remiantis klaidinga informacija.

3.1.   2005 m. lapkričio 23 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (40) | 2005 m. lapkričio 23 d. sprendime Komisija pareiškė, kad pagalbos priemonės, sudarančios 145,8 mln. PLN, HSW buvo suteiktos iki Lenkijos įstojimo į ES dienos; pagalbos priemonės, sudarančios 27,9 mln. PLN, buvo suteiktos po įstojimo be Komisijos sutikimo, o pagalbos priemonės, sudarančios 43,4 mln. PLN, dar nebuvo suteiktos ir todėl yra nauja valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(40)

2005 m. lapkričio 23 d. sprendime Komisija pareiškė, kad pagalbos priemonės, sudarančios 145,8 mln. PLN, HSW buvo suteiktos iki Lenkijos įstojimo į ES dienos; pagalbos priemonės, sudarančios 27,9 mln. PLN, buvo suteiktos po įstojimo be Komisijos sutikimo, o pagalbos priemonės, sudarančios 43,4 mln. PLN, dar nebuvo suteiktos ir todėl yra nauja valstybės pagalba.

| (41) | Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, vadovaudamasi dviem prielaidomis. |
| --- | --- |

(41)

Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, vadovaudamasi dviem prielaidomis.

| (42) | Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar restruktūrizavimo pagalba suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(42)

Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar restruktūrizavimo pagalba suderinama su bendrąja rinka.

| (43) | Šiuo atžvilgiu abejota dėl to, ar restruktūrizavimo plane numatytos priemonės buvo pakankamos ilgalaikiam pagalbos gavėjos gyvybingumui atkurti, juolab kad jos, regis, daugiausia buvo skirtos skolai tvarkyti ir veiklos išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(43)

Šiuo atžvilgiu abejota dėl to, ar restruktūrizavimo plane numatytos priemonės buvo pakankamos ilgalaikiam pagalbos gavėjos gyvybingumui atkurti, juolab kad jos, regis, daugiausia buvo skirtos skolai tvarkyti ir veiklos išlaidoms padengti.

| (44) | Be to, Komisija abejojo, ar taikomos kompensuojamosios priemonės buvo pakankamos. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad HSW planavo sumažinti gamybinius pajėgumus 20 %, tačiau plane buvo numatyta padidinti gamybinių pajėgumų panaudojimą nuo 27,7 % 2002 m. iki 66 % 2007 m. Komisijai kilo abejonių dėl šių veiksmų galutinio rezultato. |
| --- | --- |

(44)

Be to, Komisija abejojo, ar taikomos kompensuojamosios priemonės buvo pakankamos. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad HSW planavo sumažinti gamybinius pajėgumus 20 %, tačiau plane buvo numatyta padidinti gamybinių pajėgumų panaudojimą nuo 27,7 % 2002 m. iki 66 % 2007 m. Komisijai kilo abejonių dėl šių veiksmų galutinio rezultato.

| (45) | Abejonės buvo susijusios ir su tuo, ar pagalba apribota iki būtinojo minimumo, o savasis pagalbos gavėjos įnašas – reikšmingas, nes Lenkija aiškiai neatskyrė to, ką restruktūrizavimo procese laiko savuoju įnašu, nuo to, kas finansuojama iš lėšų, kurios yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(45)

Abejonės buvo susijusios ir su tuo, ar pagalba apribota iki būtinojo minimumo, o savasis pagalbos gavėjos įnašas – reikšmingas, nes Lenkija aiškiai neatskyrė to, ką restruktūrizavimo procese laiko savuoju įnašu, nuo to, kas finansuojama iš lėšų, kurios yra valstybės pagalba.

| (46) | Komisijai taip pat kilo abejonių dėl to, ar buvo laikytasi principo „tik vieną ir paskutinį kartą“, nes HSW pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych iki Lenkijos įstojimo į ES dienos buvo gavusi restruktūrizavimo pagalbą 2003–2007 metams ir reikėjo įrodyti, kad iš to nepatyrė naudos HSW pagrindinė bendrovė. Be to, Komisija paprašė Lenkijos užtikrinti, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos HSW, jeigu bus leista pagalbą suteikti, negautų naudos pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(46)

Komisijai taip pat kilo abejonių dėl to, ar buvo laikytasi principo „tik vieną ir paskutinį kartą“, nes HSW pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych iki Lenkijos įstojimo į ES dienos buvo gavusi restruktūrizavimo pagalbą 2003–2007 metams ir reikėjo įrodyti, kad iš to nepatyrė naudos HSW pagrindinė bendrovė. Be to, Komisija paprašė Lenkijos užtikrinti, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos HSW, jeigu bus leista pagalbą suteikti, negautų naudos pavaldžioji bendrovė HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (47) | Kita priežastis pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo Komisijos abejonės dėl to, ar pakankamai atskirta dotuojamoji specialioji karinė produkcija (patrankos) nuo civilinės statybinių mašinų produkcijos. Lenkija 2005 m. birželio 7 d. ir 2005 m. rugsėjo 2 d. raštais Komisiją patikino, jog kryžminis subsidijavimas nebus įmanomas, o Komisija pažymėjo, kad pagalbos, skirtos karinei produkcijai, santykis su visa pagalba apskritai yra nedidelis, palyginti su karinės produkcijos santykiu su visa gamyba. Tačiau Komisija paprašė nuodugnesnių paaiškinimų apie atskiros buhalterinės apskaitos tvarkymą. |
| --- | --- |

(47)

Kita priežastis pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo Komisijos abejonės dėl to, ar pakankamai atskirta dotuojamoji specialioji karinė produkcija (patrankos) nuo civilinės statybinių mašinų produkcijos. Lenkija 2005 m. birželio 7 d. ir 2005 m. rugsėjo 2 d. raštais Komisiją patikino, jog kryžminis subsidijavimas nebus įmanomas, o Komisija pažymėjo, kad pagalbos, skirtos karinei produkcijai, santykis su visa pagalba apskritai yra nedidelis, palyginti su karinės produkcijos santykiu su visa gamyba. Tačiau Komisija paprašė nuodugnesnių paaiškinimų apie atskiros buhalterinės apskaitos tvarkymą.

3.2.   2007 m. spalio 10 d. sprendimas pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą

| (48) | Komisija priėmė sprendimą pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą, vadovaudamasi keturiomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(48)

Komisija priėmė sprendimą pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą, vadovaudamasi keturiomis prielaidomis.

| (49) | Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas ilgalaikis HSW gyvybingumas, nes atrodė, kad įmonei reikės papildomų piniginių lėšų. |
| --- | --- |

(49)

Pirma, Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas ilgalaikis HSW gyvybingumas, nes atrodė, kad įmonei reikės papildomų piniginių lėšų.

| (50) | Antra, Komisija abejojo, ar pagalba apribota iki būtinojo minimumo, nes Lenkijos valdžios institucijos pakankamai nepagrindė, kaip bus panaudotas pinigų perteklius, gautas pavertus skolas akcijomis. |
| --- | --- |

(50)

Antra, Komisija abejojo, ar pagalba apribota iki būtinojo minimumo, nes Lenkijos valdžios institucijos pakankamai nepagrindė, kaip bus panaudotas pinigų perteklius, gautas pavertus skolas akcijomis.

| (51) | Trečia, Komisijai kilo abejonių, ar dėl skolų pavertimo akcijomis pagalba netaps didesnė. |
| --- | --- |

(51)

Trečia, Komisijai kilo abejonių, ar dėl skolų pavertimo akcijomis pagalba netaps didesnė.

| (52) | Ketvirta, Komisijai kilo abejonių ne tik dėl pagalbos sumos, ji abejojo, ar nebuvo pakeistas HSW suteiktos pagalbos rezultatas ir ar dėl to nebuvo nederamai iškraipyta konkurencija. Kitaip tariant, Komisija abejojo, ar numatytos pakankamos kompensuojamosios priemonės, nes pagal 2004 m. gairių 40 punktą jos turi būti proporcingos rinką iškraipančiam poveikiui. |
| --- | --- |

(52)

Ketvirta, Komisijai kilo abejonių ne tik dėl pagalbos sumos, ji abejojo, ar nebuvo pakeistas HSW suteiktos pagalbos rezultatas ir ar dėl to nebuvo nederamai iškraipyta konkurencija. Kitaip tariant, Komisija abejojo, ar numatytos pakankamos kompensuojamosios priemonės, nes pagal 2004 m. gairių 40 punktą jos turi būti proporcingos rinką iškraipančiam poveikiui.

| (53) | Komisija priėmė sprendimą pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą ir numatė galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą. |
| --- | --- |

(53)

Komisija priėmė sprendimą pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą ir numatė galimybę panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (54) | Komisija nebuvo gavusi trečiųjų šalių pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros, pradėtos 2005 m. lapkričio 23 d. |
| --- | --- |

(54)

Komisija nebuvo gavusi trečiųjų šalių pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros, pradėtos 2005 m. lapkričio 23 d.

| (55) | Dėl naujos oficialios tyrimo procedūros Komisija gavo pastabų iš 13 trečiųjų šalių, įskaitant pagalbos gavėją. Pastaboje išreikštas įsitikinimas dėl HSW restruktūrizavimo proceso sėkmės (visuomeniniai ir privatūs kreditoriai, HSW tiekėjai) ir pabrėžta įmonės reikšmė visam regionui (pagalbos gavėja ir vietinės pagalbą teikiančios institucijos). |
| --- | --- |

(55)

Dėl naujos oficialios tyrimo procedūros Komisija gavo pastabų iš 13 trečiųjų šalių, įskaitant pagalbos gavėją. Pastaboje išreikštas įsitikinimas dėl HSW restruktūrizavimo proceso sėkmės (visuomeniniai ir privatūs kreditoriai, HSW tiekėjai) ir pabrėžta įmonės reikšmė visam regionui (pagalbos gavėja ir vietinės pagalbą teikiančios institucijos).

5.   LENKIJOS PASTABOS

5.1.   Pastabos dėl 2005 m. lapkričio 23 d. sprendimo

| (56) | Pirma, Lenkijos valdžios institucijos svarstė Komisijos nuomonę apie tai, kurios priemonės buvo suteiktos iki Lenkijos įstojimo į ES dienos ir kurios iš jų yra pagalba, neatitinkanti teisės nuostatų, arba nauja pagalba. Lenkijos valdžios institucijos laikėsi pozicijos, kad pagalba, suteikta pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą (žr. 3 lentelę), nebuvo suteikta iki įstojimo į ES dienos, ir ginčijo Komisijos požiūrį, išreikštą sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Lenkijos valdžios institucijos pakartojo ankstesnį savo teiginį, kad lemiamas kriterijus valstybės pagalbai suteikti pagal paminėtą įstatymą yra visuomeninių pagalbos gavėjos kreditorių sutikimas (vadinamieji administraciniai pasižadėjimai), o ne sprendimas dėl restruktūrizavimo, priimtas ARP pirmininko. Kadangi HSW visuomeniniai kreditoriai, kurių gautinos sumos buvo restruktūrizuotos, sutikimą dėl HSW davė iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad ta pagalba buvo suteikta iki įstojimo dienos, todėl Komisija neturi vertinti jos suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(56)

Pirma, Lenkijos valdžios institucijos svarstė Komisijos nuomonę apie tai, kurios priemonės buvo suteiktos iki Lenkijos įstojimo į ES dienos ir kurios iš jų yra pagalba, neatitinkanti teisės nuostatų, arba nauja pagalba. Lenkijos valdžios institucijos laikėsi pozicijos, kad pagalba, suteikta pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą (žr. 3 lentelę), nebuvo suteikta iki įstojimo į ES dienos, ir ginčijo Komisijos požiūrį, išreikštą sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Lenkijos valdžios institucijos pakartojo ankstesnį savo teiginį, kad lemiamas kriterijus valstybės pagalbai suteikti pagal paminėtą įstatymą yra visuomeninių pagalbos gavėjos kreditorių sutikimas (vadinamieji administraciniai pasižadėjimai), o ne sprendimas dėl restruktūrizavimo, priimtas ARP pirmininko. Kadangi HSW visuomeniniai kreditoriai, kurių gautinos sumos buvo restruktūrizuotos, sutikimą dėl HSW davė iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad ta pagalba buvo suteikta iki įstojimo dienos, todėl Komisija neturi vertinti jos suderinamumo su bendrąja rinka.

| (57) | Antra, Lenkijos valdžios institucijos nurodė du pakeitimus pagalbos, apie kurią buvo pranešta iš pradžių, t. y. 2004 m. spalio 8 d. raštu, atžvilgiu. Pirmasis ir svarbiausias pakeitimas yra dalinis planuojamos valstybės pagalbos (bendros 43,5 mln. PLN sumos) atsisakymas ir jos pakeitimas dviem pagalbos priemonėmis, dėl kurių buvo teigiama, kad jos nėra valstybės pagalba. Kitas pakeitimas buvo konkretaus pobūdžio – trijų pagalbos priemonių, suteiktų HSW iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, sumų patikslinimas. 2–5 lentelėse išvardytos visos pagalbos priemonės, kurios buvo suteiktos ar gali būti suteiktos HSW per visą restruktūrizavimo laikotarpį, pagal pakeitimus, kylančius iš Lenkijos valdžios institucijų paaiškinimų. |
| --- | --- |

(57)

Antra, Lenkijos valdžios institucijos nurodė du pakeitimus pagalbos, apie kurią buvo pranešta iš pradžių, t. y. 2004 m. spalio 8 d. raštu, atžvilgiu. Pirmasis ir svarbiausias pakeitimas yra dalinis planuojamos valstybės pagalbos (bendros 43,5 mln. PLN sumos) atsisakymas ir jos pakeitimas dviem pagalbos priemonėmis, dėl kurių buvo teigiama, kad jos nėra valstybės pagalba. Kitas pakeitimas buvo konkretaus pobūdžio – trijų pagalbos priemonių, suteiktų HSW iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, sumų patikslinimas. 2–5 lentelėse išvardytos visos pagalbos priemonės, kurios buvo suteiktos ar gali būti suteiktos HSW per visą restruktūrizavimo laikotarpį, pagal pakeitimus, kylančius iš Lenkijos valdžios institucijų paaiškinimų.

| (58) | Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad visuomeninių įsipareigojimų, kurių dydis 22,1 mln. PLN (5,2 mln. EUR) (2 lentelės 28 pozicija), mokėjimo atidėjimą ir jų išdėstymą dalinėmis įmokomis reikia laikyti pagalbos priemone de minimis. Pagalbos sumos skaičiavimo metodu, kuriuo naudojosi Lenkijos valdžios institucijos, palūkanų norma, taikyta mokėjimo atidėjimui, lyginama su referencine Komisijos palūkanų norma. Lenkijos valdžios institucijos laikė, kad priemonė nėra valstybės pagalba tuo atveju, kai taikyta palūkanų norma didesnė už referencinę palūkanų normą. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad taip buvo tuo atveju, kai Socialinio draudimo įstaiga išdėstė įsipareigojimų mokėjimą 16,4 mln. PLN dydžio dalinėmis įmokomis (4 lentelės 29 pozicija). |
| --- | --- |

(58)

Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad visuomeninių įsipareigojimų, kurių dydis 22,1 mln. PLN (5,2 mln. EUR) (2 lentelės 28 pozicija), mokėjimo atidėjimą ir jų išdėstymą dalinėmis įmokomis reikia laikyti pagalbos priemone de minimis. Pagalbos sumos skaičiavimo metodu, kuriuo naudojosi Lenkijos valdžios institucijos, palūkanų norma, taikyta mokėjimo atidėjimui, lyginama su referencine Komisijos palūkanų norma. Lenkijos valdžios institucijos laikė, kad priemonė nėra valstybės pagalba tuo atveju, kai taikyta palūkanų norma didesnė už referencinę palūkanų normą. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad taip buvo tuo atveju, kai Socialinio draudimo įstaiga išdėstė įsipareigojimų mokėjimą 16,4 mln. PLN dydžio dalinėmis įmokomis (4 lentelės 29 pozicija).

| (59) | Trečia, kalbėdamos apie įmonės gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad organizacinis restruktūrizavimas buvo sėkmingas, o HSW ėmė vėl kontroliuoti bendrovę Dressta ir todėl galės plėtoti veiklą pelningoje Šiaurės Amerikos rinkoje. |
| --- | --- |

(59)

Trečia, kalbėdamos apie įmonės gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad organizacinis restruktūrizavimas buvo sėkmingas, o HSW ėmė vėl kontroliuoti bendrovę Dressta ir todėl galės plėtoti veiklą pelningoje Šiaurės Amerikos rinkoje.

| (60) | Dėl reikalavimo apriboti konkurencijos iškreipimą Lenkijos valdžios institucijos laikėsi savo pozicijos, kad gamybinių pajėgumų sumažinimas nuo 1 500 iki 1 200 mašinų buvo tinkama kompensuojamoji priemonė. Be to, tokio pobūdžio priemone jos laikė ir HSW pavaldžiųjų bendrovių pardavimą. |
| --- | --- |

(60)

Dėl reikalavimo apriboti konkurencijos iškreipimą Lenkijos valdžios institucijos laikėsi savo pozicijos, kad gamybinių pajėgumų sumažinimas nuo 1 500 iki 1 200 mašinų buvo tinkama kompensuojamoji priemonė. Be to, tokio pobūdžio priemone jos laikė ir HSW pavaldžiųjų bendrovių pardavimą.

| (61) | Dėl pagalbos apribojimo iki būtinojo minimumo Lenkijos valdžios institucijos pateikė kelias detales, susijusias su sumomis, kurias laikė HSW savuoju įnašu. |
| --- | --- |

(61)

Dėl pagalbos apribojimo iki būtinojo minimumo Lenkijos valdžios institucijos pateikė kelias detales, susijusias su sumomis, kurias laikė HSW savuoju įnašu.

| (62) | Apibendrinimas: Lenkijos valdžios institucijos pastabose išreiškia požiūrį, kad po Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą valstybės pagalba nebuvo taikoma ir jos neplanuojama taikyti. Jeigu Komisija manytų kitaip, jos pateiks papildomų argumentų teiginiui, kad valstybės pagalba suderinama su bendrąja rinka, pagrįsti. |
| --- | --- |

(62)

Apibendrinimas: Lenkijos valdžios institucijos pastabose išreiškia požiūrį, kad po Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą valstybės pagalba nebuvo taikoma ir jos neplanuojama taikyti. Jeigu Komisija manytų kitaip, jos pateiks papildomų argumentų teiginiui, kad valstybės pagalba suderinama su bendrąja rinka, pagrįsti.

| (63) | Dėl Komisijos abejonių, susijusių su HWS karinės produkcijos sąnaudų atskyrimu nuo civilinės produkcijos sąnaudų, Lenkijos valdžios institucijos Komisiją patikino, kad dabartinė buhalterinės apskaitos sistema suteikia galimybę aiškiai atskirti tų dviejų veiklos rūšių sąnaudas. |
| --- | --- |

(63)

Dėl Komisijos abejonių, susijusių su HWS karinės produkcijos sąnaudų atskyrimu nuo civilinės produkcijos sąnaudų, Lenkijos valdžios institucijos Komisiją patikino, kad dabartinė buhalterinės apskaitos sistema suteikia galimybę aiškiai atskirti tų dviejų veiklos rūšių sąnaudas.

5.2.   Pastabos dėl 2007 m. spalio 10 d. sprendimo

| (64) | Pirmiausia Lenkijos valdžios institucijos iš naujo paaiškino priežastis, dėl kurių taip vėlai pranešė apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Dėl to jos kaltino ilgai trunkančias vidines procedūras. |
| --- | --- |

(64)

Pirmiausia Lenkijos valdžios institucijos iš naujo paaiškino priežastis, dėl kurių taip vėlai pranešė apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Dėl to jos kaltino ilgai trunkančias vidines procedūras.

| (65) | Antra, Lenkijos valdžios institucijos pabrėžė, jog pradėta oficialaus tyrimo procedūra turi būti taikoma tik restruktūrizavimo planui pakeisti pagal 2004 m. gairių 52 punktą, ir teigė, kad Komisija neturi imtis veiksmų pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį ir panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą. Lenkijos valdžios institucijos šiuo atžvilgiu rėmėsi teisinio tikrumo principu. |
| --- | --- |

(65)

Antra, Lenkijos valdžios institucijos pabrėžė, jog pradėta oficialaus tyrimo procedūra turi būti taikoma tik restruktūrizavimo planui pakeisti pagal 2004 m. gairių 52 punktą, ir teigė, kad Komisija neturi imtis veiksmų pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį ir panaikinti 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą. Lenkijos valdžios institucijos šiuo atžvilgiu rėmėsi teisinio tikrumo principu.

| (66) | Trečia, Lenkijos valdžios institucijų manymu, skolų pavertimas akcijomis nepadidino visos patvirtintos pagalbos sumos. |
| --- | --- |

(66)

Trečia, Lenkijos valdžios institucijų manymu, skolų pavertimas akcijomis nepadidino visos patvirtintos pagalbos sumos.

| (67) | Ketvirta, Lenkijos valdžios institucijos išreiškė nuomonę, kad pagalbos elemento, esančio ARP suteiktose paskolose, kurias Komisija patvirtino 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu, nustatymas pagal nominalią jų vertę buvo nepagrįstas ir dėl to padidėjo pagalbos vertė (nors ir pripažino, kad anksčiau neginčijo tokio požiūrio). Todėl net jeigu Komisija laikytų, kad dėl skolų pavertimo akcijomis pagalbos suma padidėtų ARP suteiktų paskolų dydžiu, pagalbos suma neturi viršyti nominalios paskolų, jau patvirtintų panaikintame 2006 m. gruodžio 20 d. sprendime, vertės. |
| --- | --- |

(67)

Ketvirta, Lenkijos valdžios institucijos išreiškė nuomonę, kad pagalbos elemento, esančio ARP suteiktose paskolose, kurias Komisija patvirtino 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu, nustatymas pagal nominalią jų vertę buvo nepagrįstas ir dėl to padidėjo pagalbos vertė (nors ir pripažino, kad anksčiau neginčijo tokio požiūrio). Todėl net jeigu Komisija laikytų, kad dėl skolų pavertimo akcijomis pagalbos suma padidėtų ARP suteiktų paskolų dydžiu, pagalbos suma neturi viršyti nominalios paskolų, jau patvirtintų panaikintame 2006 m. gruodžio 20 d. sprendime, vertės.

| (68) | Dėl paskolų, gautų iš ARP, Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad iki to laiko, kol skola buvo paversta akcijomis, įmonė sumokėjo 22,9 mln. PLN dydžio palūkanų. Kitų palūkanų suma, kurią HSW būtų turėjusi sumokėti tuo atveju, jeigu skolos nebūtų paverstos akcijomis, yra 21,2 mln. PLN. |
| --- | --- |

(68)

Dėl paskolų, gautų iš ARP, Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad iki to laiko, kol skola buvo paversta akcijomis, įmonė sumokėjo 22,9 mln. PLN dydžio palūkanų. Kitų palūkanų suma, kurią HSW būtų turėjusi sumokėti tuo atveju, jeigu skolos nebūtų paverstos akcijomis, yra 21,2 mln. PLN.

| (69) | Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad skolų pavertimas akcijomis atitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimus ir nebuvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, ARP tikėjo, kad HSW atkuria gyvybingumą, ir darė prielaidą, jog įsigytų akcijų vertė laikui bėgant didės. |
| --- | --- |

(69)

Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad skolų pavertimas akcijomis atitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimus ir nebuvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, ARP tikėjo, kad HSW atkuria gyvybingumą, ir darė prielaidą, jog įsigytų akcijų vertė laikui bėgant didės.

| (70) | Kitose savo pastabose Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad net jeigu Komisija manytų, jog restruktūrizavimo planas buvo gerokai pakeistas, naują restruktūrizavimo paketą kaip visumą reikia laikyti atitinkančiu 2004 m. gaires, o pakeitimą patvirtinti pagal gairių 52 punktą. |
| --- | --- |

(70)

Kitose savo pastabose Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad net jeigu Komisija manytų, jog restruktūrizavimo planas buvo gerokai pakeistas, naują restruktūrizavimo paketą kaip visumą reikia laikyti atitinkančiu 2004 m. gaires, o pakeitimą patvirtinti pagal gairių 52 punktą.

| (71) | Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad nors yra nedidelių ir nereikšmingų pakeitimų, restruktūrizavimas vyksta pagal vasario mėn. planą, laikantis gyvybingumo, savojo įnašo ir nederamo konkurencijos iškraipymo vengimo kriterijų. |
| --- | --- |

(71)

Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad nors yra nedidelių ir nereikšmingų pakeitimų, restruktūrizavimas vyksta pagal vasario mėn. planą, laikantis gyvybingumo, savojo įnašo ir nederamo konkurencijos iškraipymo vengimo kriterijų.

5.2.1.   Gyvybingumo atkūrimas

| (72) | Pirma, dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad įmonė padidino gamybą ir ėmėsi pelningesnio didelių mašinų (ypač – didelių buldozerių ir vamzdžių klojimo mašinų) pardavimo. Kalbant apie pajamas vienam darbuotojui, reikia pasakyti, kad HSW našumą padvigubino (nuo 111 000 PLN vienam darbuotojui 2002 m. iki 222 000 PLN vienam darbuotojui 2007 m.). |
| --- | --- |

(72)

Pirma, dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad įmonė padidino gamybą ir ėmėsi pelningesnio didelių mašinų (ypač – didelių buldozerių ir vamzdžių klojimo mašinų) pardavimo. Kalbant apie pajamas vienam darbuotojui, reikia pasakyti, kad HSW našumą padvigubino (nuo 111 000 PLN vienam darbuotojui 2002 m. iki 222 000 PLN vienam darbuotojui 2007 m.).

| (73) | Be to, HWS, nors ir patyrė valiutų kursų svyravimų riziką, daugumą gyvybingumo rodiklių pasiekė didesniu mastu, negu buvo numatyta vasario mėn. plane. |
| --- | --- |

(73)

Be to, HWS, nors ir patyrė valiutų kursų svyravimų riziką, daugumą gyvybingumo rodiklių pasiekė didesniu mastu, negu buvo numatyta vasario mėn. plane.

| (74) | Visi likvidumo ir mokumo rodikliai taip pat buvo geresni, negu numatyta iš pradžių. Lenkijos valdžios institucijos dar pažymėjo, kad įmonė naudojasi privačių subjektų finansavimu, o tai liudija finansinių institucijų tikėjimą jos gyvybingumu ir mokumu. |
| --- | --- |

(74)

Visi likvidumo ir mokumo rodikliai taip pat buvo geresni, negu numatyta iš pradžių. Lenkijos valdžios institucijos dar pažymėjo, kad įmonė naudojasi privačių subjektų finansavimu, o tai liudija finansinių institucijų tikėjimą jos gyvybingumu ir mokumu.

| (75) | Galiausiai Lenkija pabrėžė, kad HSW pradėjo sėkmingai susidoroti su valiutų kursų svyravimų rizika, bandydama pirkti medžiagas ta pačia valiuta, kuria į buhalterinę apskaitą įtraukiamas jos gaminių pardavimas. |
| --- | --- |

(75)

Galiausiai Lenkija pabrėžė, kad HSW pradėjo sėkmingai susidoroti su valiutų kursų svyravimų rizika, bandydama pirkti medžiagas ta pačia valiuta, kuria į buhalterinę apskaitą įtraukiamas jos gaminių pardavimas.

5.2.2.   Savasis įnašas į restruktūrizavimo procesą

| (76) | Antra, Lenkijos valdžios institucijų nuomone, restruktūrizavimo sąnaudos iki 469,1 mln. PLN (11) padidėjo visų pirma dėl vėlavimo įvykdyti organizacinį restruktūrizavimą. Tačiau nuo to laiko, kai buvo priimtas 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas, HSW sugebėjo parduoti papildomo turto, dėl to jos savasis įnašas į restruktūrizavimą tebėra didesnis negu 50 % (tiksliau – 53,9 %). |
| --- | --- |

(76)

Antra, Lenkijos valdžios institucijų nuomone, restruktūrizavimo sąnaudos iki 469,1 mln. PLN (11) padidėjo visų pirma dėl vėlavimo įvykdyti organizacinį restruktūrizavimą. Tačiau nuo to laiko, kai buvo priimtas 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas, HSW sugebėjo parduoti papildomo turto, dėl to jos savasis įnašas į restruktūrizavimą tebėra didesnis negu 50 % (tiksliau – 53,9 %).

| (77) | Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad savąjį įnašą sudaro 61,4 mln. PLN pajamos, gautos pardavus ilgalaikius aktyvus, 126,4 mln. PLN pajamos, gautos iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo, 61,6 mln. PLN kreditas, gautas rinkoje, ir 3,5 mln. PLN dydžio civilinių įsipareigojimų anuliavimas. |
| --- | --- |

(77)

Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad savąjį įnašą sudaro 61,4 mln. PLN pajamos, gautos pardavus ilgalaikius aktyvus, 126,4 mln. PLN pajamos, gautos iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo, 61,6 mln. PLN kreditas, gautas rinkoje, ir 3,5 mln. PLN dydžio civilinių įsipareigojimų anuliavimas.

5.2.3.   Nederamo konkurencijos iškraipymo vengimas

| (78) | Trečia, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad jei nebuvo padidinta pagalbos suma, tai nebūtina didinti ir kompensuojamųjų priemonių, kaip nustatyta 2004 m. gairių 52 punkto b dalyje. Lenkija įsitikinusi, kad papildomas pinigines lėšas, gautas pavertus skolas akcijomis, HSW panaudojo tik siekdama išlaikyti padėtį rinkoje. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, įmonė negali išsikovoti lyderės pozicijos netgi šalies rinkoje, jos vieta – tarp [...] ir [...], atsižvelgiant į parduodamus gaminius (12). Lenkijos valdžios institucijos mano, kad įmonės dalis pasaulinėje rinkoje yra ne didesnė kaip [0-5] %. |
| --- | --- |

(78)

Trečia, Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad jei nebuvo padidinta pagalbos suma, tai nebūtina didinti ir kompensuojamųjų priemonių, kaip nustatyta 2004 m. gairių 52 punkto b dalyje. Lenkija įsitikinusi, kad papildomas pinigines lėšas, gautas pavertus skolas akcijomis, HSW panaudojo tik siekdama išlaikyti padėtį rinkoje. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, įmonė negali išsikovoti lyderės pozicijos netgi šalies rinkoje, jos vieta – tarp [...] ir [...], atsižvelgiant į parduodamus gaminius (12). Lenkijos valdžios institucijos mano, kad įmonės dalis pasaulinėje rinkoje yra ne didesnė kaip [0-5] %.

| (79) | Be to, Lenkija pabrėžė įmonės reikšmę visam Pakarpatės regionui. |
| --- | --- |

(79)

Be to, Lenkija pabrėžė įmonės reikšmę visam Pakarpatės regionui.

| (80) | Lenkijos valdžios institucijos užtikrino Komisiją dėl planuojamo įmonės privatizavimo ir nurodė galutinę privatizavimo proceso užbaigimo datą – 2009 m. pabaigą. |
| --- | --- |

(80)

Lenkijos valdžios institucijos užtikrino Komisiją dėl planuojamo įmonės privatizavimo ir nurodė galutinę privatizavimo proceso užbaigimo datą – 2009 m. pabaigą.

6.   PAGALBOS PRIEMONĖS

| (81) | Institucijos, teikiančios valstybės pagalbą, yra Valstybės iždo ministerija, Mokslo ir informatizavimo ministerija, mokesčių įstaigos, vietinės valdžios institucijos, Socialinio draudimo įstaiga, Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON), iždo įstaigos ir Pramonės plėtros agentūra (ARP). |
| --- | --- |

(81)

Institucijos, teikiančios valstybės pagalbą, yra Valstybės iždo ministerija, Mokslo ir informatizavimo ministerija, mokesčių įstaigos, vietinės valdžios institucijos, Socialinio draudimo įstaiga, Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas (PFRON), iždo įstaigos ir Pramonės plėtros agentūra (ARP).

| (82) | Dėl dalies priemonių, kurios buvo suteiktos HSW, Lenkija laikosi nuomonės, kad jos buvo susijusios su pagrindinių šalies nacionalinio saugumo interesų apsauga. Tų priemonių, suteiktų iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą ir po įstojimo, vertė yra apie 19 mln. PLN (4,5 mln. EUR). Remdamosi EB sutarties 296 straipsniu Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad EB sutarties nuostatose neatmetama galimybė valstybėms narėms suteikti tas pagalbos priemones, kurias valstybės laiko būtinomis savo pagrindiniams interesams nacionalinio saugumo srityje apsaugoti. |
| --- | --- |

(82)

Dėl dalies priemonių, kurios buvo suteiktos HSW, Lenkija laikosi nuomonės, kad jos buvo susijusios su pagrindinių šalies nacionalinio saugumo interesų apsauga. Tų priemonių, suteiktų iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą ir po įstojimo, vertė yra apie 19 mln. PLN (4,5 mln. EUR). Remdamosi EB sutarties 296 straipsniu Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad EB sutarties nuostatose neatmetama galimybė valstybėms narėms suteikti tas pagalbos priemones, kurias valstybės laiko būtinomis savo pagrindiniams interesams nacionalinio saugumo srityje apsaugoti.

| (83) | Pačios reikšmingiausios pagalbos priemonės, iki įstojimo dienos suteiktos HSW daliai, kuri negamina karinės produkcijos, buvo dvi ARP paskolos, iš viso 75 mln. PLN (17,8 mln. EUR). Kita svarbi priemonė – Valstybės iždo ministerijos kapitalo indėlis, skirtas pavaldžiajai bendrovei HSW-Trading Sp. z o.o., jo dydis – 40 mln. PLN (9,5 mln. EUR). |
| --- | --- |

(83)

Pačios reikšmingiausios pagalbos priemonės, iki įstojimo dienos suteiktos HSW daliai, kuri negamina karinės produkcijos, buvo dvi ARP paskolos, iš viso 75 mln. PLN (17,8 mln. EUR). Kita svarbi priemonė – Valstybės iždo ministerijos kapitalo indėlis, skirtas pavaldžiajai bendrovei HSW-Trading Sp. z o.o., jo dydis – 40 mln. PLN (9,5 mln. EUR).

| (84) | 27,9 mln. PLN (6,6 mln. EUR) pagalbos suma yra nurašymai pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą (žr. 3 lentelę toliau). Restruktūrizavimą, vykdomą pagal tą įstatymą, prižiūrėjo ARP pirmininkas, jis buvo pagrįstas sprendimu dėl restruktūrizavimo pagal minėto įstatymo 10 straipsnio 1 dalies 4 ir 19 punktus (toliau – sprendimas dėl restruktūrizavimo). Toks sprendimas dėl restruktūrizavimo, kuriuo patvirtinamas tuometinis HSW restruktūrizavimo planas ir leidžiama restruktūrizuoti visuomeninius teisinius įsipareigojimus, buvo priimtas 2005 m. balandžio 29 d., o pakeistas 2005 m. birželio 17 d. |
| --- | --- |

(84)

27,9 mln. PLN (6,6 mln. EUR) pagalbos suma yra nurašymai pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą (žr. 3 lentelę toliau). Restruktūrizavimą, vykdomą pagal tą įstatymą, prižiūrėjo ARP pirmininkas, jis buvo pagrįstas sprendimu dėl restruktūrizavimo pagal minėto įstatymo 10 straipsnio 1 dalies 4 ir 19 punktus (toliau – sprendimas dėl restruktūrizavimo). Toks sprendimas dėl restruktūrizavimo, kuriuo patvirtinamas tuometinis HSW restruktūrizavimo planas ir leidžiama restruktūrizuoti visuomeninius teisinius įsipareigojimus, buvo priimtas 2005 m. balandžio 29 d., o pakeistas 2005 m. birželio 17 d.

| (85) | Pagrindinis restruktūrizavimo plano pakeitimas, padarytas lapkričio mėn. planu, buvo leidimas paversti skolą akcijomis: HSW neturės grąžinti dviejų paskolų, kurias ARP jai suteikė 2003 m. ir 2004 m., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES dienos (žr. 2 lentelės 8 ir 15 pozicijas), ir mokėti tų paskolų palūkanų, vietoj to ARP nominalias skolas pavers akcijomis (4 lentelės 30 ir 31 pozicijos. Dėl to HSW, užuot sumokėjusi 97,1 mln. PLN (pirminės dvi paskolos, iš viso 75 mln. PLN, ir 22,1 mln. PLN nesumokėtų palūkanų), išleido 75 mln. PLN vertės akcijų, o jas įsigijo ARP (Lenkijos valdžios institucijų teigimu, skolos akcijomis buvo paverstos 2007 m. liepos 2 d.). |
| --- | --- |

(85)

Pagrindinis restruktūrizavimo plano pakeitimas, padarytas lapkričio mėn. planu, buvo leidimas paversti skolą akcijomis: HSW neturės grąžinti dviejų paskolų, kurias ARP jai suteikė 2003 m. ir 2004 m., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES dienos (žr. 2 lentelės 8 ir 15 pozicijas), ir mokėti tų paskolų palūkanų, vietoj to ARP nominalias skolas pavers akcijomis (4 lentelės 30 ir 31 pozicijos. Dėl to HSW, užuot sumokėjusi 97,1 mln. PLN (pirminės dvi paskolos, iš viso 75 mln. PLN, ir 22,1 mln. PLN nesumokėtų palūkanų), išleido 75 mln. PLN vertės akcijų, o jas įsigijo ARP (Lenkijos valdžios institucijų teigimu, skolos akcijomis buvo paverstos 2007 m. liepos 2 d.).

| (86) | Kitos HSW suteiktos valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta Komisijai ir kurios pataisytos remiantis Lenkijos pateikta papildoma informacija, nurodytos toliau lentelėse.

  2   lentelė


  Pagalba, suteikta iki 2004 m. balandžio 30 d.











  (tūkst. PLN) |
| --- | --- |
| Nr. | Nurodyta suderinimų ar sprendimo data | Pagalbą suteikusi institucija | Pagalbos forma | Nominalioji suma | Pagalbos suma |
| 1. | 2003 12 12 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | 2002 m. rugsėjo mėn. PVM nurašymas | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2002 m. gruodžio mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2003 m. kovo mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2003 m. gegužės mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2003 m. kovo mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2003 m. gegužės mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2003 2 4 | Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius | Susitarimas dėl 2002 m. birželio–spalio mėn. mokėjimų išdėstymo dalinėmis įmokomis | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 2003 8 28 (13) | Pramonės plėtros agentūra | Paskola | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2002 m. birželio mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Fizinių asmenų pajamų mokesčio 2002 m. liepos mėn. dalinės įmokos mokėjimo termino atidėjimas | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 2003 9 15 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Fizinių asmenų pajamų mokesčio 2002 m. rugpjūčio mėn. dalinės įmokos mokėjimo terminų pakeitimas | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2003 12 2 | Stalova Volės mokesčių įstaiga | Susitarimas dėl 2003 m. rugpjūčio mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 2003 9 5 | Nisko miesto ir gminos valdyba | Mokesčių už ilgalaikį žemės naudojimą išdėstymas dalinėmis įmokomis | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 2003 3 21 | Nisko miesto ir gminos valdyba | Mokesčių už ilgalaikį žemės naudojimą išdėstymas dalinėmis įmokomis | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 2004 4 30 (14) | Pramonės plėtros agentūra | Paskola | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 2004 4 30 | Valstybės iždo ministerija | Įstatinio kapitalo padidinimas | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 2003 11 7 | Mokslo ir informatizavimo ministerija | Dotacija | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 2003 5 20 | Stalova Volės miesto valdyba | Išlaidų grąžinimas | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 2003 5 20 | Stalova Volės miesto valdyba | Išlaidų grąžinimas | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 2002 12 6 | Pakarpatės mokesčių įstaiga | Įsiskolinto PVM nurašymas | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 2002 12 6 | Stalova Volės miesto taryba | Įsiskolinto nekilnojamojo turto mokesčio nurašymas | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 2002 12 11 | Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius | Nesumokėtų įmokų ir palūkanų nurašymas | 11 088,1 | 11 088,1 |
| 1 suma | 147 482,6 | 131 006,2 |

(86)

Kitos HSW suteiktos valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta Komisijai ir kurios pataisytos remiantis Lenkijos pateikta papildoma informacija, nurodytos toliau lentelėse.

2   lentelė

Pagalba, suteikta iki 2004 m. balandžio 30 d.

(tūkst. PLN)

Nr.

Nurodyta suderinimų ar sprendimo data

Pagalbą suteikusi institucija

Pagalbos forma

Nominalioji suma

Pagalbos suma

1.

2003 12 12

Stalova Volės mokesčių įstaiga

2002 m. rugsėjo mėn. PVM nurašymas

1 047,5

1 047,5

2.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2002 m. gruodžio mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

4 769,8

155,0

3.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2003 m. kovo mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

1 771,8

52,2

4.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2003 m. gegužės mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

2 175,2

77,4

5.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2003 m. kovo mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

623,3

16,0

6.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2003 m. gegužės mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

463,4

5,0

7.

2003 2 4

Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius

Susitarimas dėl 2002 m. birželio–spalio mėn. mokėjimų išdėstymo dalinėmis įmokomis

6 252,1

1 211,6

8.

2003 8 28 (13)

Pramonės plėtros agentūra

Paskola

40 000,0

40 000,0

9.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2002 m. birželio mėn. PVM mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

696,9

77,1

10.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Fizinių asmenų pajamų mokesčio 2002 m. liepos mėn. dalinės įmokos mokėjimo termino atidėjimas

183,9

15,3

11.

2003 9 15

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Fizinių asmenų pajamų mokesčio 2002 m. rugpjūčio mėn. dalinės įmokos mokėjimo terminų pakeitimas

211,5

26,8

12.

2003 12 2

Stalova Volės mokesčių įstaiga

Susitarimas dėl 2003 m. rugpjūčio mėn. fizinių asmenų pajamų mokesčio mokėjimo išdėstymo dalinėmis įmokomis

655,5

49,3

13.

2003 9 5

Nisko miesto ir gminos valdyba

Mokesčių už ilgalaikį žemės naudojimą išdėstymas dalinėmis įmokomis

172,7

8,0

14.

2003 3 21

Nisko miesto ir gminos valdyba

Mokesčių už ilgalaikį žemės naudojimą išdėstymas dalinėmis įmokomis

20,5

0,3

15.

2004 4 30 (14)

Pramonės plėtros agentūra

Paskola

35 000,0

35 000,0

16.

2004 4 30

Valstybės iždo ministerija

Įstatinio kapitalo padidinimas

40 000,0

40 000,0

17.

2003 11 7

Mokslo ir informatizavimo ministerija

Dotacija

637,0

465,0

18.

2003 5 20

Stalova Volės miesto valdyba

Išlaidų grąžinimas

3,3

2,4

19.

2003 5 20

Stalova Volės miesto valdyba

Išlaidų grąžinimas

3,3

2,4

20.

2002 12 6

Pakarpatės mokesčių įstaiga

Įsiskolinto PVM nurašymas

1 210

1 210

21.

2002 12 6

Stalova Volės miesto taryba

Įsiskolinto nekilnojamojo turto mokesčio nurašymas

496,8

496,8

22.

2002 12 11

Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius

Nesumokėtų įmokų ir palūkanų nurašymas

11 088,1

11 088,1

1 suma

147 482,6

131 006,2

3   lentelė

Pagalba, suteikta po 2004 m. balandžio 30 d. pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| Nr. | Aktyvų ir pasyvų perleidimo operatoriui data | Restruktūrizuotų mokėtinų sumų rūšis | Nominali suma | Pagalbos suma |
| 23. | 2005 6 20 | Mokėtino PVM ir fizinių asmenų pajamų mokesčio restruktūrizavimas | 10 696,6 | Lenkijos valdžios institucijos pagalbos sumos nenurodė |
| 24. | 2005 6 20 | Mokesčių, mokėtinų už naudojimąsi aplinka, ir palūkanų restruktūrizavimas | 5 826,5 | Kaip nurodyta pirmiau |
| 25. | 2005 6 20 | Mokėtinų socialinio draudimo (ZUS) įmokų ir palūkanų bei atidėtų mokėjimų restruktūrizavimas | 7 333,2 | Kaip nurodyta pirmiau |
| 26. | 2005 6 20 | Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON), ir palūkanų restruktūrizavimas | 996,5 | Kaip nurodyta pirmiau |
| 27. | 2005 6 20 | Nekilnojamojo turto mokesčio, mokėtino nuo 2002 m. rugsėjo mėn. iki 2003 m. birželio mėn. Stalova Volės miesto tarybai, restruktūrizavimas | 3 044,3 | Kaip nurodyta pirmiau |
| 2 suma | 27 897,1 | 19 293,7 (15) |

(tūkst. PLN)

Nr.

Aktyvų ir pasyvų perleidimo operatoriui data

Restruktūrizuotų mokėtinų sumų rūšis

Nominali suma

Pagalbos suma

23.

2005 6 20

Mokėtino PVM ir fizinių asmenų pajamų mokesčio restruktūrizavimas

10 696,6

Lenkijos valdžios institucijos pagalbos sumos nenurodė

24.

2005 6 20

Mokesčių, mokėtinų už naudojimąsi aplinka, ir palūkanų restruktūrizavimas

5 826,5

Kaip nurodyta pirmiau

25.

2005 6 20

Mokėtinų socialinio draudimo (ZUS) įmokų ir palūkanų bei atidėtų mokėjimų restruktūrizavimas

7 333,2

Kaip nurodyta pirmiau

26.

2005 6 20

Įmokų, mokėtinų į Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą (PFRON), ir palūkanų restruktūrizavimas

996,5

Kaip nurodyta pirmiau

27.

2005 6 20

Nekilnojamojo turto mokesčio, mokėtino nuo 2002 m. rugsėjo mėn. iki 2003 m. birželio mėn. Stalova Volės miesto tarybai, restruktūrizavimas

3 044,3

Kaip nurodyta pirmiau

2 suma

27 897,1

19 293,7 (15)

4   lentelė

Pagalba, suteikta po 2004 m. balandžio 30 d.

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| Nr. | Spėjama priemonių suteikimo data | Pagalbą suteikusi institucija | Pagalbos forma | Nominali suma | Pagalbos suma |
| 28. | 2004 12 21 – 2005 10 19 | Įvairios institucijos | Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 2005 4 25 | Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius | Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas | 16 386,2 | 0,0 |
| 30. | 2007 7 2 | Pramonės plėtros agentūra | Skolų pavertimas akcijomis (žr. 8 priemonę 2 lentelėje) | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 31. | 2007 7 2 | Pramonės plėtros agentūra | Skolų pavertimas akcijomis (žr. 15 priemonę 2 lentelėje) | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 3 suma | 113 480,6 | 75 259,0 |

(tūkst. PLN)

Nr.

Spėjama priemonių suteikimo data

Pagalbą suteikusi institucija

Pagalbos forma

Nominali suma

Pagalbos suma

28.

2004 12 21 – 2005 10 19

Įvairios institucijos

Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas

22 094,4

0,259

29.

2005 4 25

Socialinio draudimo įstaiga (ZUS), Žešuvo skyrius

Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas

16 386,2

0,0

30.

2007 7 2

Pramonės plėtros agentūra

Skolų pavertimas akcijomis (žr. 8 priemonę 2 lentelėje)

40 000,0

40 000,0

31.

2007 7 2

Pramonės plėtros agentūra

Skolų pavertimas akcijomis (žr. 15 priemonę 2 lentelėje)

35 000,0

35 000,0

3 suma

113 480,6

75 259,0

5   lentelė

Suteiktos ir planuojamos priemonės

| (tūkst. PLN) |
| --- |
| | Priemonės kategorija | Nominali suma | Pagalbos suma |
| I | Restruktūrizavimo pagalba, suteikta iki 2004 m. balandžio 30 d. | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II | Pagalba, suteikta pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas – priemonės, kurias Lenkija laiko priemonėmis de minimis
   (16) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV | Socialinio draudimo įstaigos (ZUS) atidėtas visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimas (ZUS) (17) | 16 386,2 | 0,0 |
| V | Skolų pavertimas akcijomis – priemonę 2007 m. liepos 2 d. suteikė ARP | 75 000,0 | 21 200,0 |

(tūkst. PLN)

Priemonės kategorija

Nominali suma

Pagalbos suma

I

Restruktūrizavimo pagalba, suteikta iki 2004 m. balandžio 30 d.

147 482,6

131 006,2

II

Pagalba, suteikta pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą

27 897,1

19 293,7

III

Visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo atidėjimas – priemonės, kurias Lenkija laiko priemonėmis de minimis
   (16)

22 094,4

0,259

IV

Socialinio draudimo įstaigos (ZUS) atidėtas visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimas (ZUS) (17)

16 386,2

0,0

V

Skolų pavertimas akcijomis – priemonę 2007 m. liepos 2 d. suteikė ARP

75 000,0

21 200,0

7.   PAGALBOS PRIEMONIŲ VERTINIMAS

7.1.   Komisijos kompetencija

| (87) | Atsižvelgdama į tai, kad dalis įvykių, turinčių reikšmės šiai bylai, įvyko iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., Komisija pirmiausia turi konstatuoti, ar ji turi įgaliojimus imtis veiksmų dėl minimų pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgdama į tai, kad dalis įvykių, turinčių reikšmės šiai bylai, įvyko iki Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., Komisija pirmiausia turi konstatuoti, ar ji turi įgaliojimus imtis veiksmų dėl minimų pagalbos priemonių.

| (88) | Pagalbos priemonių, taikytų iki įstojimo dienos ir nebetaikomų po tos dienos, Komisija negali vertinti nei remdamasi pereinamojo laikotarpio procedūra, nustatyta Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų Stojimo į Europos Sąjungą sutarties IV priedo 3 skyriuje, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnyje. Nei Stojimo sutarties priede, nei EB sutartyje nereikalaujama, kad Komisija persvarstytų tas priemones, ir ji neįgaliojama imtis tokios rūšies veiksmų. |
| --- | --- |

(88)

Pagalbos priemonių, taikytų iki įstojimo dienos ir nebetaikomų po tos dienos, Komisija negali vertinti nei remdamasi pereinamojo laikotarpio procedūra, nustatyta Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų Stojimo į Europos Sąjungą sutarties IV priedo 3 skyriuje, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnyje. Nei Stojimo sutarties priede, nei EB sutartyje nereikalaujama, kad Komisija persvarstytų tas priemones, ir ji neįgaliojama imtis tokios rūšies veiksmų.

| (89) | Tačiau priemonės, taikytos po įstojimo dienos, jau būtų nauja pagalba ir priklausytų Komisijos įgaliojimams pagal procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnyje. Tinkamas kriterijus nustatant laiką, kada ta pagalbos priemonė buvo taikyta, yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentingos tos valstybės valdžios institucijos įsipareigojo suteikti pagalbą (18). |
| --- | --- |

(89)

Tačiau priemonės, taikytos po įstojimo dienos, jau būtų nauja pagalba ir priklausytų Komisijos įgaliojimams pagal procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnyje. Tinkamas kriterijus nustatant laiką, kada ta pagalbos priemonė buvo taikyta, yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentingos tos valstybės valdžios institucijos įsipareigojo suteikti pagalbą (18).

| (90) | Atskiros pagalbos priemonės, suteiktos iki įstojimo dienos, laikomos netaikytomis po įstojimo dienos, jeigu valstybės finansinio įsipareigojimo, susijusio su ta pagalbos priemone, dydis buvo tiksliai apibrėžtas pagalbos suteikimo dieną. |
| --- | --- |

(90)

Atskiros pagalbos priemonės, suteiktos iki įstojimo dienos, laikomos netaikytomis po įstojimo dienos, jeigu valstybės finansinio įsipareigojimo, susijusio su ta pagalbos priemone, dydis buvo tiksliai apibrėžtas pagalbos suteikimo dieną.

| (91) | Remdamasi Lenkijos valdžios institucijų pateikta informacija Komisija galėjo konstatuoti, kad pirmiau 2 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės buvo taikomos iki įstojimo dienos ir nebetaikytos po tos dienos. Todėl Komisija neturi įgaliojimų vertinti jų suderinamumo su bendrąja rinka, tačiau turi į jas atsižvelgti nustatydama pagalbos priemonių, kurios buvo taikomos ar bus taikytos po įstojimo dienos, suderinamumą. Tų priemonių dydis – 147 mln. PLN (35 mln. EUR) (19). |
| --- | --- |

(91)

Remdamasi Lenkijos valdžios institucijų pateikta informacija Komisija galėjo konstatuoti, kad pirmiau 2 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės buvo taikomos iki įstojimo dienos ir nebetaikytos po tos dienos. Todėl Komisija neturi įgaliojimų vertinti jų suderinamumo su bendrąja rinka, tačiau turi į jas atsižvelgti nustatydama pagalbos priemonių, kurios buvo taikomos ar bus taikytos po įstojimo dienos, suderinamumą. Tų priemonių dydis – 147 mln. PLN (35 mln. EUR) (19).

| (92) | Kalbant apie 3 lentelėje išvardytas priemones, taikytas pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą, reikia pasakyti, kad Komisijos abejonės dėl jų taikymo nebuvo išsklaidytos. Pastabose dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą Lenkijos valdžios institucijos nepateikė naujų argumentų šiuo požiūriu. Atskirų pagalbą teikiančių institucijų sutikimas restruktūrizuoti joms mokėtinas sumas pagal minėtą įstatymą yra būtinas dalykas, tačiau jo nepakanka, kad toks restruktūrizavimas įvyktų. Lemiamas dalykas vykstant procesui pagal minėtą įstatymą yra sprendimas dėl restruktūrizavimo, o jį Pramonės plėtros agentūros pirmininkas priėmė 2005 m. balandžio 29 d., tad Komisija laiko, kad tos priemonės buvo suteiktos po įstojimo dienos. Todėl ji kompetentinga vertinti jų suderinamumą su bendrąja rinka. Reikia pažymėti, jog priemonės buvo suteiktos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, kuriose teigiama, kad pasiūlytos priemonės neįgyvendinamos tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas, ir galiausiai jos yra teisės nuostatų neatitinkanti pagalba, kurios dydis siekia 27,897 mln. PLN (6,61 mln. EUR). |
| --- | --- |

(92)

Kalbant apie 3 lentelėje išvardytas priemones, taikytas pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą, reikia pasakyti, kad Komisijos abejonės dėl jų taikymo nebuvo išsklaidytos. Pastabose dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą Lenkijos valdžios institucijos nepateikė naujų argumentų šiuo požiūriu. Atskirų pagalbą teikiančių institucijų sutikimas restruktūrizuoti joms mokėtinas sumas pagal minėtą įstatymą yra būtinas dalykas, tačiau jo nepakanka, kad toks restruktūrizavimas įvyktų. Lemiamas dalykas vykstant procesui pagal minėtą įstatymą yra sprendimas dėl restruktūrizavimo, o jį Pramonės plėtros agentūros pirmininkas priėmė 2005 m. balandžio 29 d., tad Komisija laiko, kad tos priemonės buvo suteiktos po įstojimo dienos. Todėl ji kompetentinga vertinti jų suderinamumą su bendrąja rinka. Reikia pažymėti, jog priemonės buvo suteiktos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, kuriose teigiama, kad pasiūlytos priemonės neįgyvendinamos tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas, ir galiausiai jos yra teisės nuostatų neatitinkanti pagalba, kurios dydis siekia 27,897 mln. PLN (6,61 mln. EUR).

| (93) | Galiausiai jei priemonės, išvardytos 4 lentelėje, yra valstybės pagalba, Komisija kompetentinga vertinti jų suderinamumą su bendrąja rinka, nes jos aiškiai buvo suteiktos po įstojimo dienos. |
| --- | --- |

(93)

Galiausiai jei priemonės, išvardytos 4 lentelėje, yra valstybės pagalba, Komisija kompetentinga vertinti jų suderinamumą su bendrąja rinka, nes jos aiškiai buvo suteiktos po įstojimo dienos.

7.2.   Sprendimo panaikinimo pagrindimas

| (94) | Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnyje nustatyta, kad „Komisija gali panaikinti [...] sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. Prieš panaikindama vieną sprendimą ir priimdama naują, Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį“. |
| --- | --- |

(94)

Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnyje nustatyta, kad „Komisija gali panaikinti [...] sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. Prieš panaikindama vieną sprendimą ir priimdama naują, Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą pagal 4 straipsnio 4 dalį“.

| (95) | Kaip jau minėta, 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas priimtas remiantis klaidinga informacija, t. y. 2006 m. vasario mėn. restruktūrizavimo planu, kuris tuo momentu, kai Komisija priėmė sprendimą, nebegaliojo. Lenkijos valdžios institucijos nepateikė atnaujintos restruktūrizavimo plano versijos vykstant tyrimo procedūrai, pradėtai 2005 m. lapkričio mėn., nors tą planą atitinkamos HSW institucijos jau buvo patvirtinusios. Komisijai restruktūrizavimo planas yra svarbiausias informacijos šaltinis vertinant restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą. Tad nors vasario mėn. planas ir nebuvo klaidingos informacijos šaltinis, jis, be abejo, tokiu tapo, kai lapkričio mėn. buvo priimta nauja plano versija. Dėl to vasario mėn. planas, kuriuo rėmėsi Komisija priimdama pirmą sprendimą, buvo netinkamas informacijos šaltinis. |
| --- | --- |

(95)

Kaip jau minėta, 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas priimtas remiantis klaidinga informacija, t. y. 2006 m. vasario mėn. restruktūrizavimo planu, kuris tuo momentu, kai Komisija priėmė sprendimą, nebegaliojo. Lenkijos valdžios institucijos nepateikė atnaujintos restruktūrizavimo plano versijos vykstant tyrimo procedūrai, pradėtai 2005 m. lapkričio mėn., nors tą planą atitinkamos HSW institucijos jau buvo patvirtinusios. Komisijai restruktūrizavimo planas yra svarbiausias informacijos šaltinis vertinant restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą. Tad nors vasario mėn. planas ir nebuvo klaidingos informacijos šaltinis, jis, be abejo, tokiu tapo, kai lapkričio mėn. buvo priimta nauja plano versija. Dėl to vasario mėn. planas, kuriuo rėmėsi Komisija priimdama pirmą sprendimą, buvo netinkamas informacijos šaltinis.

| (96) | Komisijos manymu, kadangi 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas priimtas remiantis klaidinga informacija, reikia pakeisti požiūrį, taikytą ją svarstant, o sprendimą panaikinti, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

(96)

Komisijos manymu, kadangi 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas priimtas remiantis klaidinga informacija, reikia pakeisti požiūrį, taikytą ją svarstant, o sprendimą panaikinti, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnyje.

7.3.   Valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį

| (97) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma konkurencija arba ji gali būti iškraipyta, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(97)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma konkurencija arba ji gali būti iškraipyta, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (98) | Lenkijos valdžios institucijos neginčijo, kad priemonės, išvardytos 2 ir 3 lentelėse, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(98)

Lenkijos valdžios institucijos neginčijo, kad priemonės, išvardytos 2 ir 3 lentelėse, yra valstybės pagalba.

7.3.1.   Vasario mėn. planas

| (99) | Dėl pagalbos, suteiktos atidedant mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimą (4 lentelės 28 ir 29 priemonės), Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad tai nėra valstybės pagalba, nes yra de minimis pobūdžio arba pagalbos elementas jose lygus nuliui. Lenkijos valdžios institucijos savo teiginį grindžia pagalbos elemento, esančio tose priemonėse, skaičiavimais. |
| --- | --- |

(99)

Dėl pagalbos, suteiktos atidedant mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimą (4 lentelės 28 ir 29 priemonės), Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad tai nėra valstybės pagalba, nes yra de minimis pobūdžio arba pagalbos elementas jose lygus nuliui. Lenkijos valdžios institucijos savo teiginį grindžia pagalbos elemento, esančio tose priemonėse, skaičiavimais.

| (100) | Komisija negali pritarti metodui, kurį taikė Lenkijos valdžios institucijos. Pirmiau nurodytos priemonės suteiktos sunkumų patiriančiai įmonei. Įsipareigojimų, atidėtų HWS naudai, nemokėjimo rizika yra didesnė negu tokių sunkumų nepatiriančių įmonių atveju, tai turi atspindėti mokamos palūkanos. Todėl referencinės palūkanų normos negalima taikyti kaip sąsajos. Skaičiavimo metodas, kuriuo galiojanti palūkanų norma prilyginama referencinei normai, šioje byloje netaikytinas. Todėl Komisija negali pritarti Lenkijos valdžios institucijų teiginiams. |
| --- | --- |

(100)

Komisija negali pritarti metodui, kurį taikė Lenkijos valdžios institucijos. Pirmiau nurodytos priemonės suteiktos sunkumų patiriančiai įmonei. Įsipareigojimų, atidėtų HWS naudai, nemokėjimo rizika yra didesnė negu tokių sunkumų nepatiriančių įmonių atveju, tai turi atspindėti mokamos palūkanos. Todėl referencinės palūkanų normos negalima taikyti kaip sąsajos. Skaičiavimo metodas, kuriuo galiojanti palūkanų norma prilyginama referencinei normai, šioje byloje netaikytinas. Todėl Komisija negali pritarti Lenkijos valdžios institucijų teiginiams.

| (101) | Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką (20) pagalbos elementas sunkumų patiriančių įmonių atveju negali būti didesnis už nominaliąją vertę. Pagalbos priemonių, suteiktų atidėjimais, išvardytais 4 lentelėje, vertė yra 38,480 mln. PLN (9,12 mln. EUR). |
| --- | --- |

(101)

Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką (20) pagalbos elementas sunkumų patiriančių įmonių atveju negali būti didesnis už nominaliąją vertę. Pagalbos priemonių, suteiktų atidėjimais, išvardytais 4 lentelėje, vertė yra 38,480 mln. PLN (9,12 mln. EUR).

| (102) | Komisija konstatuoja, kad pagalbos priemonės, išvardytos 3 lentelėje, ir atidėjimai, nurodyti 4 lentelėje, pavyzdžiui, 28 ir 29 priemonės, finansuojami iš valstybės išteklių. Jomis palaikoma atskira įmonė ir suteikiama naudos, kurios įmonė negalėtų gauti rinkoje. HSW gamina statybines mašinas, parduodamas bendrojoje rinkoje didelės konkurencijos tarp subjektų iš įvairių valstybių narių sąlygomis. Todėl tos priemonės yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(102)

Komisija konstatuoja, kad pagalbos priemonės, išvardytos 3 lentelėje, ir atidėjimai, nurodyti 4 lentelėje, pavyzdžiui, 28 ir 29 priemonės, finansuojami iš valstybės išteklių. Jomis palaikoma atskira įmonė ir suteikiama naudos, kurios įmonė negalėtų gauti rinkoje. HSW gamina statybines mašinas, parduodamas bendrojoje rinkoje didelės konkurencijos tarp subjektų iš įvairių valstybių narių sąlygomis. Todėl tos priemonės yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

7.3.2.   Lapkričio mėn. planas

| (103) | 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu dvi paskolos, kurių pavertimas akcijomis čia nagrinėjamas (21), pripažintos valstybės pagalba, suteikta iki įstojimo dienos. Pagalbos dydis apskaičiuotas kaip 100 % paskolų nominalios vertės. Lenkijos valdžios institucijos neginčijo šio požiūrio iki to laiko, kol Komisija priėmė 2007 m. spalio 10 d. sprendimą. |
| --- | --- |

(103)

2006 m. gruodžio 20 d. sprendimu dvi paskolos, kurių pavertimas akcijomis čia nagrinėjamas (21), pripažintos valstybės pagalba, suteikta iki įstojimo dienos. Pagalbos dydis apskaičiuotas kaip 100 % paskolų nominalios vertės. Lenkijos valdžios institucijos neginčijo šio požiūrio iki to laiko, kol Komisija priėmė 2007 m. spalio 10 d. sprendimą.

| (104) | Skolų pavertimo akcijomis, apie kurį pranešta, esmė yra ARP padidinamas įstatinis HSW kapitalas, ir dėl to tai siejama su valstybės išteklių naudojimu. Taip įmonė įgyja pranašumą, nes HSW, sunkumų patirianti įmonė, rinkoje negautų šio finansavimo tokiomis sąlygomis. Kaip jau minėta, Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad pagalbos gavėjos būklė pagerėjo dėl jos skolų pavertimo akcijomis. |
| --- | --- |

(104)

Skolų pavertimo akcijomis, apie kurį pranešta, esmė yra ARP padidinamas įstatinis HSW kapitalas, ir dėl to tai siejama su valstybės išteklių naudojimu. Taip įmonė įgyja pranašumą, nes HSW, sunkumų patirianti įmonė, rinkoje negautų šio finansavimo tokiomis sąlygomis. Kaip jau minėta, Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad pagalbos gavėjos būklė pagerėjo dėl jos skolų pavertimo akcijomis.

| (105) | Dėl Lenkijos valdžios institucijų nuomonės apie tai, kad skolų pavertimas akcijomis atitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimus, Komisija pažymi, jog HSW tuo metu išgyveno restruktūrizavimo procesą, o geresnę jos būklę skolos pavertimo akcijomis metu lėmė ankstesnė valstybės pagalba. Todėl, remdamasi susiklosčiusia praktika ir nutarimais (22), Komisija laiko, kad skolų pavertimas akcijomis neatitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimų. |
| --- | --- |

(105)

Dėl Lenkijos valdžios institucijų nuomonės apie tai, kad skolų pavertimas akcijomis atitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimus, Komisija pažymi, jog HSW tuo metu išgyveno restruktūrizavimo procesą, o geresnę jos būklę skolos pavertimo akcijomis metu lėmė ankstesnė valstybės pagalba. Todėl, remdamasi susiklosčiusia praktika ir nutarimais (22), Komisija laiko, kad skolų pavertimas akcijomis neatitiko kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, testo reikalavimų.

| (106) | Dėl to skolų pavertimas akcijomis po įstojimo dienos yra valstybės pagalba; to Lenkijos valdžios institucijos neginčijo. |
| --- | --- |

(106)

Dėl to skolų pavertimas akcijomis po įstojimo dienos yra valstybės pagalba; to Lenkijos valdžios institucijos neginčijo.

| (107) | Visos kitos priemonės, nurodytos sprendimuose pradėti oficialią tyrimo procedūrą, taip pat yra valstybės pagalba; to Lenkijos valdžios institucijos neginčijo. |
| --- | --- |

(107)

Visos kitos priemonės, nurodytos sprendimuose pradėti oficialią tyrimo procedūrą, taip pat yra valstybės pagalba; to Lenkijos valdžios institucijos neginčijo.

7.4.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka: išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį

| (108) | Šioje byloje išimtys, nurodytos EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje, netaikomos. Išimčių pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį atveju – dėl to, kad pagrindinis pagalbos tikslas yra atkurti ilgalaikį sunkumų patiriančios įmonės gyvybingumą – galima taikyti tik išimtis, nurodytas EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kuriame Komisijai leidžiama patvirtinti valstybės pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(108)

Šioje byloje išimtys, nurodytos EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje, netaikomos. Išimčių pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį atveju – dėl to, kad pagrindinis pagalbos tikslas yra atkurti ilgalaikį sunkumų patiriančios įmonės gyvybingumą – galima taikyti tik išimtis, nurodytas EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kuriame Komisijai leidžiama patvirtinti valstybės pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

7.4.1.   Taikytinas teisinis pagrindas

| (109) | Kadangi Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą panaikino ir pakeičia jį šiuo sprendimu, viso restruktūrizavimo proceso suderinamumas turi būti tiriamas iš naujo. |
| --- | --- |

(109)

Kadangi Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimą panaikino ir pakeičia jį šiuo sprendimu, viso restruktūrizavimo proceso suderinamumas turi būti tiriamas iš naujo.

| (110) | Komisija įvertins priemones, kurios yra nauja pagalba, ir visą restruktūrizavimo planą (2006 m. vasario mėn. planą ir 2006 m. lapkričio mėn. planą) pagal gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Dabartinės Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (23) įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d. Ankstesnės gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (24) (1999 m. gairės) taikomos pagalbos priemonėms, apie kurias buvo pranešta ir pranešimas užregistruotas iki tos dienos. 2004 m. gairių 104 punkte nustatyta, kad „Komisija, remdamasi šiomis gairėmis, išnagrinės bet kokios sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos, suteiktos be jos leidimo ir dėl to pažeidžiančios Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, suderinamumą su bendrąja rinka, jeigu po šių gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje buvo suteikta dalis pagalbos arba visa pagalba“. |
| --- | --- |

(110)

Komisija įvertins priemones, kurios yra nauja pagalba, ir visą restruktūrizavimo planą (2006 m. vasario mėn. planą ir 2006 m. lapkričio mėn. planą) pagal gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Dabartinės Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (23) įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d. Ankstesnės gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (24) (1999 m. gairės) taikomos pagalbos priemonėms, apie kurias buvo pranešta ir pranešimas užregistruotas iki tos dienos. 2004 m. gairių 104 punkte nustatyta, kad „Komisija, remdamasi šiomis gairėmis, išnagrinės bet kokios sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos, suteiktos be jos leidimo ir dėl to pažeidžiančios Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, suderinamumą su bendrąja rinka, jeigu po šių gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje buvo suteikta dalis pagalbos arba visa pagalba“.

| (111) | Šiuo atveju apie daugelį pagalbos priemonių pranešta 2004 m. spalio 8 d. (dvi dienos iki 2004 m. gairių įsigaliojimo). Tačiau Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie papildomas pagalbos priemones, kurios buvo suteiktos HSW pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir 2006 m. kovo 7 d. raštu. Visos priemonės, nurodytos 5 lentelės III ir IV eilutėse, taikytos po 2004 m. gruodžio mėn., t. y. kai jau galiojo 2004 m. gaires. Be to, skolos buvo paverstos akcijomis tik 2007 m. liepos mėn. Todėl Komisija konstatuoja, kad pagalbos priemonėms, ir toms, apie kurias buvo pranešta, ir apie kurias pranešta nebuvo, turi būti taikomos 2004 m. gairės, nes visos tos priemonės susijusios su vienu restruktūrizavimo planu. |
| --- | --- |

(111)

Šiuo atveju apie daugelį pagalbos priemonių pranešta 2004 m. spalio 8 d. (dvi dienos iki 2004 m. gairių įsigaliojimo). Tačiau Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie papildomas pagalbos priemones, kurios buvo suteiktos HSW pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir 2006 m. kovo 7 d. raštu. Visos priemonės, nurodytos 5 lentelės III ir IV eilutėse, taikytos po 2004 m. gruodžio mėn., t. y. kai jau galiojo 2004 m. gaires. Be to, skolos buvo paverstos akcijomis tik 2007 m. liepos mėn. Todėl Komisija konstatuoja, kad pagalbos priemonėms, ir toms, apie kurias buvo pranešta, ir apie kurias pranešta nebuvo, turi būti taikomos 2004 m. gairės, nes visos tos priemonės susijusios su vienu restruktūrizavimo planu.

| (112) | Siekiant įvertinti naują restruktūrizavimo pagalbą jos suderinamumo su bendrąja rinka atžvilgiu, turi būti taikomas visuminis požiūris. Norint nustatyti, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą atkurtas gyvybingumas, ar pagalba apribota iki minimumo, ir apibrėžti tinkamiausias kompensuojamąsias priemones, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas, reikia atsižvelgti ne tik į naują pagalbą, bet ir į visas pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(112)

Siekiant įvertinti naują restruktūrizavimo pagalbą jos suderinamumo su bendrąja rinka atžvilgiu, turi būti taikomas visuminis požiūris. Norint nustatyti, ar įgyvendinus restruktūrizavimo planą atkurtas gyvybingumas, ar pagalba apribota iki minimumo, ir apibrėžti tinkamiausias kompensuojamąsias priemones, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas, reikia atsižvelgti ne tik į naują pagalbą, bet ir į visas pagalbos priemones.

7.4.2.   Įmonės tinkamumas pagalbai gauti

| (113) | Kadangi visos priežastys paaiškintos dar pirmame sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (25), įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gairių 2.1 dalyje pateiktą sąvoką, taigi ji yra tinkama restruktūrizavimo pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(113)

Kadangi visos priežastys paaiškintos dar pirmame sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (25), įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gairių 2.1 dalyje pateiktą sąvoką, taigi ji yra tinkama restruktūrizavimo pagalbai gauti.

7.4.3.   Gyvybingumo atkūrimas

| (114) | 2004 m. gairių 35 punkte nustatyta, kad „restruktūrizavimo planas, kurio trukmė turi būti kuo trumpesnė, per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis būsimų veiklos sąlygų prielaidomis turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą. [...] Įmonės gyvybingumas turi būti didinamas daugiausiai naudojant restruktūrizavimo plane nurodytas vidaus priemones [...]“. |
| --- | --- |

(114)

2004 m. gairių 35 punkte nustatyta, kad „restruktūrizavimo planas, kurio trukmė turi būti kuo trumpesnė, per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis būsimų veiklos sąlygų prielaidomis turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą. [...] Įmonės gyvybingumas turi būti didinamas daugiausiai naudojant restruktūrizavimo plane nurodytas vidaus priemones [...]“.

| (115) | Pirmoji pagrindinė HSW problema buvo didelės jos skolos. Komisija mano, kad finansinis restruktūrizavimas jau baigtas. |
| --- | --- |

(115)

Pirmoji pagrindinė HSW problema buvo didelės jos skolos. Komisija mano, kad finansinis restruktūrizavimas jau baigtas.

| (116) | Pirmajame sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimas visų pirma yra finansinis, ir nerimą, kad nepakankamai atsižvelgta į pramoninius restruktūrizavimo aspektus. Savo pastabose Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamų įrodymų, kad pasenusi organizacinė struktūra iš tikrųjų buvo viena iš pagrindinių įmonės problemų. Ši problema išspręsta atskiriant įmonės dalį, tiesiogiai susijusią su gamyba, nuo pardavimui skirtų dalių. Būtent tai buvo priežastis, dėl kurios HSW laikinai įsteigė nepriklausomą bendrovę HSW-Trading. |
| --- | --- |

(116)

Pirmajame sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimas visų pirma yra finansinis, ir nerimą, kad nepakankamai atsižvelgta į pramoninius restruktūrizavimo aspektus. Savo pastabose Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamų įrodymų, kad pasenusi organizacinė struktūra iš tikrųjų buvo viena iš pagrindinių įmonės problemų. Ši problema išspręsta atskiriant įmonės dalį, tiesiogiai susijusią su gamyba, nuo pardavimui skirtų dalių. Būtent tai buvo priežastis, dėl kurios HSW laikinai įsteigė nepriklausomą bendrovę HSW-Trading.

| (117) | Pavaldžiųjų bendrovių akcijų pardavimas ir atrinktų paslaugų skyrių, išskyrimas ir pardavimas buvo suplanuotas kaip vienas iš pagrindinių restruktūrizavimo elementų. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar pardavimo planai buvo tikroviški. Tačiau iš tikrųjų HSW įplaukos iš pardavimo buvo daugiau kaip keturis kartus didesnės negu planuota. |
| --- | --- |

(117)

Pavaldžiųjų bendrovių akcijų pardavimas ir atrinktų paslaugų skyrių, išskyrimas ir pardavimas buvo suplanuotas kaip vienas iš pagrindinių restruktūrizavimo elementų. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar pardavimo planai buvo tikroviški. Tačiau iš tikrųjų HSW įplaukos iš pardavimo buvo daugiau kaip keturis kartus didesnės negu planuota.

| (118) | Kitas veiksnys, svarbus restruktūrizavimo sėkmei, buvo kontrolinis prekybos bendrovės Dressta paketas. Visiškai integruotis į svarbią Šiaurės Amerikos rinką trukdė tai, kad kontrolinį bendrovės Dressta paketą turėjo vienas iš HSW konkurentų. Ši problema jau išspręsta, nes HSW vėl kontroliuoja bendrovę Dressta [...]. |
| --- | --- |

(118)

Kitas veiksnys, svarbus restruktūrizavimo sėkmei, buvo kontrolinis prekybos bendrovės Dressta paketas. Visiškai integruotis į svarbią Šiaurės Amerikos rinką trukdė tai, kad kontrolinį bendrovės Dressta paketą turėjo vienas iš HSW konkurentų. Ši problema jau išspręsta, nes HSW vėl kontroliuoja bendrovę Dressta [...].

| (119) | Darbo jėgos restruktūrizavimas, kurio tikslas buvo sumažinti darbuotojų skaičių beveik 1 000 asmenų, yra tikra ir patikima išlaidų mažinimo priemonė. |
| --- | --- |

(119)

Darbo jėgos restruktūrizavimas, kurio tikslas buvo sumažinti darbuotojų skaičių beveik 1 000 asmenų, yra tikra ir patikima išlaidų mažinimo priemonė.

| (120) | HSW pirmą kartą gavo pelno 2005 m. Pirmojoje 2006 m. pusėje taip pat buvo gauta pelno. Lapkričio mėn. plane numatyta, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (2007 m.) pelnas sumažės dėl didelių restruktūrizavimo išlaidų, o išimtinai didelė pelno vertė 2005 m. susijusi su vienkartiniu turto pardavimu. Tačiau tikimasi, kad nuo 2007 m. pradės gerėti grynasis rezultatas ir [...] 2012 m. [...]. Atrodo, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje likvidumo problema bus pašalinta. |
| --- | --- |

(120)

HSW pirmą kartą gavo pelno 2005 m. Pirmojoje 2006 m. pusėje taip pat buvo gauta pelno. Lapkričio mėn. plane numatyta, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (2007 m.) pelnas sumažės dėl didelių restruktūrizavimo išlaidų, o išimtinai didelė pelno vertė 2005 m. susijusi su vienkartiniu turto pardavimu. Tačiau tikimasi, kad nuo 2007 m. pradės gerėti grynasis rezultatas ir [...] 2012 m. [...]. Atrodo, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje likvidumo problema bus pašalinta.

| (121) | Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas ilgalaikis HSW gyvybingumas. |
| --- | --- |

(121)

Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas ilgalaikis HSW gyvybingumas.

| (122) | Pirma, atrodė, kad HSW nuolatos reikės papildomų piniginių lėšų, o restruktūrizavimo priemonės, numatytos vasario mėn. plane, nepakankamos, dėl to suabejota abiejų restruktūrizavimo planų patikimumu. |
| --- | --- |

(122)

Pirma, atrodė, kad HSW nuolatos reikės papildomų piniginių lėšų, o restruktūrizavimo priemonės, numatytos vasario mėn. plane, nepakankamos, dėl to suabejota abiejų restruktūrizavimo planų patikimumu.

| (123) | Nė vienas iš Lenkijos valdžios pateiktų paaiškinimų neįtikino, kad papildomos piniginės lėšos nebuvo vienkartinė pagalba, suteikta 2007 m. dėl gana staigaus ir reikšmingo HSW konkurentų rinkodaros pasikeitimo. Lenkijos valdžios institucijos įrodė didelę tikimybę, jog HSW ateityje sugebės gauti pakankamai piniginių lėšų, kad savo klientams ir tiekėjams galėtų pasiūlyti konkurencingas sąlygas – finansiniai HSW rezultatai rodo, kad įdiegus įvairias išlaidų mažinimo priemones bus pasiekti patenkinamo lygio rodikliai. Komisijos manymu, buvo būtina patenkinti papildomus finansinius HSW poreikius, nes HSW nebūtų galėjusi išsilaikyti iki restruktūrizavimo pabaigos, o restruktūrizavimo tikslas – užtikrinti, kad tokios rūšies finansinių spragų neatsirastų ateityje. |
| --- | --- |

(123)

Nė vienas iš Lenkijos valdžios pateiktų paaiškinimų neįtikino, kad papildomos piniginės lėšos nebuvo vienkartinė pagalba, suteikta 2007 m. dėl gana staigaus ir reikšmingo HSW konkurentų rinkodaros pasikeitimo. Lenkijos valdžios institucijos įrodė didelę tikimybę, jog HSW ateityje sugebės gauti pakankamai piniginių lėšų, kad savo klientams ir tiekėjams galėtų pasiūlyti konkurencingas sąlygas – finansiniai HSW rezultatai rodo, kad įdiegus įvairias išlaidų mažinimo priemones bus pasiekti patenkinamo lygio rodikliai. Komisijos manymu, buvo būtina patenkinti papildomus finansinius HSW poreikius, nes HSW nebūtų galėjusi išsilaikyti iki restruktūrizavimo pabaigos, o restruktūrizavimo tikslas – užtikrinti, kad tokios rūšies finansinių spragų neatsirastų ateityje.

| (124) | Antra, kalbant apie apsidraudimo politiką reikia pasakyti, jog Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamai įrodymų, kad šiuo metu įmonė sėkmingai susidoroja su valiutų kursų rizika. Taigi pašalinta viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų. Pardavimo orientavimas į pelningesnes buldozerių ir vamzdžių klojimo mašinų rinkas davė rezultatų – pelno iš gamybinės veiklos. Daugumą pardavimo rezultatų HSW įtraukia į apskaitą eurais, o ne JAV doleriais, tai padėjo sumažinti valiutos, kuria tvarkoma buhalterinė apskaita, skirtumus, ir ši strategija ateityje, kai pardavimo dalis eurais dar padidės, turi lemti tolesnius teigiamus rezultatus. Ši strategija turi esminę įtaką įmonės gyvybingumo atkūrimui. Jeigu HSW toliau [...], kaip numatyta ir vasario, ir lapkričio mėn. planuose, ji turės pajėgti padidinti savo pajamas, net jeigu visi kiti kriterijai nepakis. HSW restruktūrizavimo strategijos patikimumą padidino ir rinkos subjektų įsitikinimas, kad restruktūrizavimas bus sėkmingas. |
| --- | --- |

(124)

Antra, kalbant apie apsidraudimo politiką reikia pasakyti, jog Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamai įrodymų, kad šiuo metu įmonė sėkmingai susidoroja su valiutų kursų rizika. Taigi pašalinta viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų. Pardavimo orientavimas į pelningesnes buldozerių ir vamzdžių klojimo mašinų rinkas davė rezultatų – pelno iš gamybinės veiklos. Daugumą pardavimo rezultatų HSW įtraukia į apskaitą eurais, o ne JAV doleriais, tai padėjo sumažinti valiutos, kuria tvarkoma buhalterinė apskaita, skirtumus, ir ši strategija ateityje, kai pardavimo dalis eurais dar padidės, turi lemti tolesnius teigiamus rezultatus. Ši strategija turi esminę įtaką įmonės gyvybingumo atkūrimui. Jeigu HSW toliau [...], kaip numatyta ir vasario, ir lapkričio mėn. planuose, ji turės pajėgti padidinti savo pajamas, net jeigu visi kiti kriterijai nepakis. HSW restruktūrizavimo strategijos patikimumą padidino ir rinkos subjektų įsitikinimas, kad restruktūrizavimas bus sėkmingas.

| (125) | Kalbėdama apie skolų pavertimą akcijomis Komisija priminė, kad ARP pavertė nominalią savo suteiktų paskolų vertę akcijomis ir dėl to tapo HSW akcininke. |
| --- | --- |

(125)

Kalbėdama apie skolų pavertimą akcijomis Komisija priminė, kad ARP pavertė nominalią savo suteiktų paskolų vertę akcijomis ir dėl to tapo HSW akcininke.

| (126) | Komisija pažymi, jog 2006 m. gruodžio 20 d. sprendime manyta, kad dviejų paskolų pagalbos elementas yra 100 % paskolos kapitalo, t. y. iš viso 75 mln. PLN, kaip pranešė Lenkijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(126)

Komisija pažymi, jog 2006 m. gruodžio 20 d. sprendime manyta, kad dviejų paskolų pagalbos elementas yra 100 % paskolos kapitalo, t. y. iš viso 75 mln. PLN, kaip pranešė Lenkijos valdžios institucijos.

| (127) | Skolų pavertimas akcijomis pakeičia valstybės pagalbos formą, nes, užuot grąžinusi ARP 96,2 mln. PLN (26) (bendra dviejų paskolų suma, 75 mln. PLN, ir 21,2 mln. PLN palūkanų) ir reguliariai mokėjusi palūkanas, HSW išleido 75 mln. PLN vertės akcijų, kurias perėmė ARP. |
| --- | --- |

(127)

Skolų pavertimas akcijomis pakeičia valstybės pagalbos formą, nes, užuot grąžinusi ARP 96,2 mln. PLN (26) (bendra dviejų paskolų suma, 75 mln. PLN, ir 21,2 mln. PLN palūkanų) ir reguliariai mokėjusi palūkanas, HSW išleido 75 mln. PLN vertės akcijų, kurias perėmė ARP.

| (128) | Komisija atkreipia dėmesį, kad ARP skolas akcijomis pavertė 2007 m. liepos 2 d. pažeisdama nuostatą, kad pasiūlytos priemonės neįgyvendinamos tol, kol priimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(128)

Komisija atkreipia dėmesį, kad ARP skolas akcijomis pavertė 2007 m. liepos 2 d. pažeisdama nuostatą, kad pasiūlytos priemonės neįgyvendinamos tol, kol priimamas galutinis sprendimas.

| (129) | Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad įmonės būklė pagerėjo po to, kai skolos buvo paverstos akcijomis. |
| --- | --- |

(129)

Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad įmonės būklė pagerėjo po to, kai skolos buvo paverstos akcijomis.

| (130) | Komisija pažymi, kad dėl skolos pavertimo akcijomis išlaisvinami aktyvai, kuriais buvo užtikrintos paskolos. Kartu padidėja finansinis pagalbos gavėjos likvidumas, todėl ji gali imti kitus kreditus. Buhalterinės apskaitos požiūriu skolų pavertimas akcijomis turėjo padarinių HSW balansui, jie aprašomi toliau. Pagalbos gavėja disponuoja didesniais aktyvais, nes finansinių lėšų, kurių gali gauti, nereikia skirti paskoloms mokėti. Be to, nemažėja pasyvų lygis bendrovės balanse, o taip būtų, jei reikėtų mokėti paskolas. Dar vienas padarinys – nuosavo kapitalo dalies padidėjimas balanso sumoje, juo pagerinamas ir santykinis HSW skolos lygis, ir jos kreditingumas. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad dėl šios operacijos HSW pajėgs sukaupti išteklių, būtinų tinkamai veikti rinkoje ir reikalingų būsimoms investicijoms (27). |
| --- | --- |

(130)

Komisija pažymi, kad dėl skolos pavertimo akcijomis išlaisvinami aktyvai, kuriais buvo užtikrintos paskolos. Kartu padidėja finansinis pagalbos gavėjos likvidumas, todėl ji gali imti kitus kreditus. Buhalterinės apskaitos požiūriu skolų pavertimas akcijomis turėjo padarinių HSW balansui, jie aprašomi toliau. Pagalbos gavėja disponuoja didesniais aktyvais, nes finansinių lėšų, kurių gali gauti, nereikia skirti paskoloms mokėti. Be to, nemažėja pasyvų lygis bendrovės balanse, o taip būtų, jei reikėtų mokėti paskolas. Dar vienas padarinys – nuosavo kapitalo dalies padidėjimas balanso sumoje, juo pagerinamas ir santykinis HSW skolos lygis, ir jos kreditingumas. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad dėl šios operacijos HSW pajėgs sukaupti išteklių, būtinų tinkamai veikti rinkoje ir reikalingų būsimoms investicijoms (27).

| (131) | Be to, reikia paminėti pelno ir nuostolių ataskaitą – nereikės mokėti gautų paskolų palūkanų (visa jų suma – 21,2 mln. PLN). HSW turėtų mokėti tik galimus dividendus akcininkams (įskaitant ARP) tuo atveju, jei būtų gauta paskirstytinojo pelno. |
| --- | --- |

(131)

Be to, reikia paminėti pelno ir nuostolių ataskaitą – nereikės mokėti gautų paskolų palūkanų (visa jų suma – 21,2 mln. PLN). HSW turėtų mokėti tik galimus dividendus akcininkams (įskaitant ARP) tuo atveju, jei būtų gauta paskirstytinojo pelno.

| (132) | Remdamasi konstatuotais faktais Komisija teigia, kad jos abejonės dėl to, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas gyvybingumas, išsklaidytos. |
| --- | --- |

(132)

Remdamasi konstatuotais faktais Komisija teigia, kad jos abejonės dėl to, ar įgyvendinus lapkričio mėn. planą būtų atkurtas gyvybingumas, išsklaidytos.

7.4.4.   Nederamo konkurencijos iškraipymo vengimas

| (133) | 2004 m. gairių 38–42 punktuose nustatyta, kad turi būti imtasi priemonių, kurios sušvelnintų visus nepageidaujamus pagalbos padarinius, tenkančius konkurentams. Pagalba neturi pernelyg iškraipyti konkurencijos. Tai paprastai reiškia, kad turi būti apribota rinkos dalis, kurią įmonė gali užimti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Priverstinis įmonės turimos dalies konkrečioje rinkoje apribojimas arba sumažinimas yra kompensuojamoji priemonė, teikianti naudos jos konkurentams. Priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. |
| --- | --- |

(133)

2004 m. gairių 38–42 punktuose nustatyta, kad turi būti imtasi priemonių, kurios sušvelnintų visus nepageidaujamus pagalbos padarinius, tenkančius konkurentams. Pagalba neturi pernelyg iškraipyti konkurencijos. Tai paprastai reiškia, kad turi būti apribota rinkos dalis, kurią įmonė gali užimti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Priverstinis įmonės turimos dalies konkrečioje rinkoje apribojimas arba sumažinimas yra kompensuojamoji priemonė, teikianti naudos jos konkurentams. Priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose.

| (134) | Gairių 56 punkte nustatytos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos norint gauti leidimą suteikti pagalbą, gali būti ne tokios griežtos, jeigu taikomos kompensuojamosios priemonės. Tirdama restruktūrizavimo pagalbos poveikį rinkai ir HSW konkurentams, Komisija atsižvelgė į tai, kad HSW veikia remiamame regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(134)

Gairių 56 punkte nustatytos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos norint gauti leidimą suteikti pagalbą, gali būti ne tokios griežtos, jeigu taikomos kompensuojamosios priemonės. Tirdama restruktūrizavimo pagalbos poveikį rinkai ir HSW konkurentams, Komisija atsižvelgė į tai, kad HSW veikia remiamame regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą.

| (135) | Lenkijos valdžios institucijų teigimu, HSW planuoja sumažinti gamybinius pajėgumus nuo 1 500 statybinių mašinų iki 1 200 mašinų, t. y. 20 %. Komisija tokį gamybinių pajėgumų apribojimą laiko nepakankamu, nes įmonė ir taip planuoja restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, t. y. 2007 m., naudoti tik 66 % gamybinių pajėgumų. Lenkijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai informacijos, rodančios, kad įmonė parduodavo daugiau kaip 1 200 mašinų iki restruktūrizavimo laikotarpio pradžios. |
| --- | --- |

(135)

Lenkijos valdžios institucijų teigimu, HSW planuoja sumažinti gamybinius pajėgumus nuo 1 500 statybinių mašinų iki 1 200 mašinų, t. y. 20 %. Komisija tokį gamybinių pajėgumų apribojimą laiko nepakankamu, nes įmonė ir taip planuoja restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, t. y. 2007 m., naudoti tik 66 % gamybinių pajėgumų. Lenkijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai informacijos, rodančios, kad įmonė parduodavo daugiau kaip 1 200 mašinų iki restruktūrizavimo laikotarpio pradžios.

| (136) | Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigia, kad pagalbos gavėja pardavė kelias pelno teikiančias gamybos įmones ir taip apribojo savo veiklą ir gamybinius pajėgumus. Mažiausiai dvi parduotos didelės pavaldžiosios bendrovės (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. ir HSW-Huta Stali Jakościowych) teikė pelno ir jų pardavimas buvo pelningas. 2005 m. bendra šių bendrovių apyvarta buvo 460 mln. PLN (109 mln. EUR), darbuotojų buvo 1 000, o HSW grupės (HSW ir HSW-Trading) pagrindinės veiklos apyvarta tebuvo 430 mln. PLN (101,9 mln. EUR), darbuotojų – 2 400. Abi parduotos pavaldžiosios bendrovės gamino plieno gaminius. Pagal Komisijai pateiktą vertinimą pardavimo metu abi pavaldžiosios bendrovės buvo pelningos ir jų pardavimo pajamos turėjo sudaryti apie 6 %. Bendrovės buvo labai svarbi HSW dalis, nes vykdė pelningą veiklą ir turėjo geras perspektyvas rinkoje. |
| --- | --- |

(136)

Be to, Lenkijos valdžios institucijos teigia, kad pagalbos gavėja pardavė kelias pelno teikiančias gamybos įmones ir taip apribojo savo veiklą ir gamybinius pajėgumus. Mažiausiai dvi parduotos didelės pavaldžiosios bendrovės (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. ir HSW-Huta Stali Jakościowych) teikė pelno ir jų pardavimas buvo pelningas. 2005 m. bendra šių bendrovių apyvarta buvo 460 mln. PLN (109 mln. EUR), darbuotojų buvo 1 000, o HSW grupės (HSW ir HSW-Trading) pagrindinės veiklos apyvarta tebuvo 430 mln. PLN (101,9 mln. EUR), darbuotojų – 2 400. Abi parduotos pavaldžiosios bendrovės gamino plieno gaminius. Pagal Komisijai pateiktą vertinimą pardavimo metu abi pavaldžiosios bendrovės buvo pelningos ir jų pardavimo pajamos turėjo sudaryti apie 6 %. Bendrovės buvo labai svarbi HSW dalis, nes vykdė pelningą veiklą ir turėjo geras perspektyvas rinkoje.

| (137) | 2004 m. gairėse nustatyta, kad skirtingos pagalbos formos gali turėti skirtingą įtaką konkurencijai. Be to, 45 punkte pažymėta, jog siekiant apriboti iškraipomąjį poveikį pagalbos suma arba jos teikimo forma turi būti tokia, kad bendrovei neliktų grynųjų pinigų pertekliaus, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai agresyviai rinką iškraipančiai veiklai. Komisijai kilo abejonių, ar kompensuojamosios priemonės, numatytos lapkričio mėn. plane, yra pakankamos. Lenkijos valdžios institucijos sutinka, kad HSW skolų pavertimas akcijomis buvo naudingas įmonei, nes gerokai padidino jos finansinį likvidumą. HSW būklė pagerėjo dėl valstybės pagalbos pakeitimo. Be to, HSW didžiumą piniginių lėšų planuoja skirti tam, kad užtikrintų konkurencingesnes sąlygas savo klientams. Todėl Komisija laiko, kad kompensuojamosios priemonės, įgyvendintos pagal vasario mėn. planą, pačios savaime būtų nepakankamos, nes skolų pavertimas akcijomis dar labiau iškraipo konkurenciją. Dėl to reikia padidinti kompensuojamąsias priemones, nes jos turi būti proporcingos iškraipomajam pagalbos poveikiui (28). |
| --- | --- |

(137)

2004 m. gairėse nustatyta, kad skirtingos pagalbos formos gali turėti skirtingą įtaką konkurencijai. Be to, 45 punkte pažymėta, jog siekiant apriboti iškraipomąjį poveikį pagalbos suma arba jos teikimo forma turi būti tokia, kad bendrovei neliktų grynųjų pinigų pertekliaus, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai agresyviai rinką iškraipančiai veiklai. Komisijai kilo abejonių, ar kompensuojamosios priemonės, numatytos lapkričio mėn. plane, yra pakankamos. Lenkijos valdžios institucijos sutinka, kad HSW skolų pavertimas akcijomis buvo naudingas įmonei, nes gerokai padidino jos finansinį likvidumą. HSW būklė pagerėjo dėl valstybės pagalbos pakeitimo. Be to, HSW didžiumą piniginių lėšų planuoja skirti tam, kad užtikrintų konkurencingesnes sąlygas savo klientams. Todėl Komisija laiko, kad kompensuojamosios priemonės, įgyvendintos pagal vasario mėn. planą, pačios savaime būtų nepakankamos, nes skolų pavertimas akcijomis dar labiau iškraipo konkurenciją. Dėl to reikia padidinti kompensuojamąsias priemones, nes jos turi būti proporcingos iškraipomajam pagalbos poveikiui (28).

| (138) | 2008 m. gruodžio 22 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie papildomas kompensuojamąsias priemones – aktyvų pardavimą, kaip nustatyta 2004 m. gairių 39 punkto pirmame sakinyje. |
| --- | --- |

(138)

2008 m. gruodžio 22 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie papildomas kompensuojamąsias priemones – aktyvų pardavimą, kaip nustatyta 2004 m. gairių 39 punkto pirmame sakinyje.

| (139) | Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagalbos gavėja pardavė dar kelias gamybos įmones ir taip apribojo savo veiklą ir gamybinius pajėgumus. Šešios parduotos pavaldžiosios bendrovės (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o., Informatyka Sp. z o.o.) buvo pelningos. Bendrosios šių įmonių pajamos likus metams iki pardavimo buvo 185 mln. PLN (43,8 mln. EUR), jose dirbo 1 100 darbuotojų. |
| --- | --- |

(139)

Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagalbos gavėja pardavė dar kelias gamybos įmones ir taip apribojo savo veiklą ir gamybinius pajėgumus. Šešios parduotos pavaldžiosios bendrovės (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o., Informatyka Sp. z o.o.) buvo pelningos. Bendrosios šių įmonių pajamos likus metams iki pardavimo buvo 185 mln. PLN (43,8 mln. EUR), jose dirbo 1 100 darbuotojų.

| (140) | Penkios iš tų įmonių (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. ir Informatyka Sp. z o.o.) veikdamos HSW grupėje tiekė medžiagas ir teikė paslaugas viena kitai ir išoriniams klientams. Jos tiekė keičiamąsias dalis, pavyzdžiui, fasoninius kaltinius gaminius ir karštai valcuotas spyruokles, teikė paslaugas kitoms pramonės šakoms, pavyzdžiui, geležinkeliams, mašinų pramonei, elektrinėms ir kalnakasybai. |
| --- | --- |

(140)

Penkios iš tų įmonių (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. ir Informatyka Sp. z o.o.) veikdamos HSW grupėje tiekė medžiagas ir teikė paslaugas viena kitai ir išoriniams klientams. Jos tiekė keičiamąsias dalis, pavyzdžiui, fasoninius kaltinius gaminius ir karštai valcuotas spyruokles, teikė paslaugas kitoms pramonės šakoms, pavyzdžiui, geležinkeliams, mašinų pramonei, elektrinėms ir kalnakasybai.

| (141) | Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos pranešė, kad ARP parduos turimas HSW akcijas iki 2009 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(141)

Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos pranešė, kad ARP parduos turimas HSW akcijas iki 2009 m. pabaigos.

| (142) | Kadangi penkios HSW parduotos pavaldžiosios bendrovės buvo pelningos ir didino HSW gamybos potencialą, Komisija mano, kad jų pardavimą galima laikyti kompensuojamąja priemone, apribojančia iškraipomąjį pagalbos poveikį konkurencijai. Turėdama tai omenyje ir atsižvelgdama į HSW privatizavimo planus Komisija mano, kad siūlomos kompensuojamosios priemonės konkurencijos iškreipimą, sukeliamą suteiktos pagalbos, riboja pakankamai. |
| --- | --- |

(142)

Kadangi penkios HSW parduotos pavaldžiosios bendrovės buvo pelningos ir didino HSW gamybos potencialą, Komisija mano, kad jų pardavimą galima laikyti kompensuojamąja priemone, apribojančia iškraipomąjį pagalbos poveikį konkurencijai. Turėdama tai omenyje ir atsižvelgdama į HSW privatizavimo planus Komisija mano, kad siūlomos kompensuojamosios priemonės konkurencijos iškreipimą, sukeliamą suteiktos pagalbos, riboja pakankamai.

7.4.5.   Pagalbos apribojimas iki minimumo

| (143) | 2004 m. gairių 43–45 punktuose nustatyta, kad pagalba turi būti apribota iki minimumo, pakankamo įmonei restruktūrizuoti. Suteiktos pagalbos forma negali būti tokia, kad bendrovei liktų grynųjų pinigų perteklius, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai agresyviai rinką iškraipančiai veiklai. |
| --- | --- |

(143)

2004 m. gairių 43–45 punktuose nustatyta, kad pagalba turi būti apribota iki minimumo, pakankamo įmonei restruktūrizuoti. Suteiktos pagalbos forma negali būti tokia, kad bendrovei liktų grynųjų pinigų perteklius, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai agresyviai rinką iškraipančiai veiklai.

| (144) | Ypač laukiama, kad pagalbos gavėja į restruktūrizavimą įdėtų reikšmingą įnašą iš savų arba iš išorinių finansavimo šaltinių rinkos sąlygomis gautų lėšų. |
| --- | --- |

(144)

Ypač laukiama, kad pagalbos gavėja į restruktūrizavimą įdėtų reikšmingą įnašą iš savų arba iš išorinių finansavimo šaltinių rinkos sąlygomis gautų lėšų.

| (145) | Lenkijos valdžios institucijos pateikė kelias detales, susijusias su sumomis, laikomomis pagalbos gavėjos savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(145)

Lenkijos valdžios institucijos pateikė kelias detales, susijusias su sumomis, laikomomis pagalbos gavėjos savuoju įnašu į restruktūrizavimo išlaidas.

| (146) | Pirma, įmonė planuoja imti 46,9 mln. PLN (11,1 mln. EUR) dydžio banko kreditų. Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamai įrodymų, kad HSW galės gauti tokį finansavimą rinkoje, nes 2003–2005 m. ji tam tikru laipsniu jau naudojosi privačiu finansavimu, jo dydis buvo 31,9 mln. PLN (7,6 mln. EUR). Taip pat teigiama, kad pagalbos gavėja pajėgs užsitikrinti finansavimą rinkoje iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(146)

Pirma, įmonė planuoja imti 46,9 mln. PLN (11,1 mln. EUR) dydžio banko kreditų. Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamai įrodymų, kad HSW galės gauti tokį finansavimą rinkoje, nes 2003–2005 m. ji tam tikru laipsniu jau naudojosi privačiu finansavimu, jo dydis buvo 31,9 mln. PLN (7,6 mln. EUR). Taip pat teigiama, kad pagalbos gavėja pajėgs užsitikrinti finansavimą rinkoje iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

| (147) | Be to, į vasario mėn. planą HSW įtraukė pajamas iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo, 112,2 mln. PLN (26,6 mln. EUR). Lapkričio mėn. plane bendrosios pajamos iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo padidėjo iki 126 mln. PLN (29,8 mln. EUR). |
| --- | --- |

(147)

Be to, į vasario mėn. planą HSW įtraukė pajamas iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo, 112,2 mln. PLN (26,6 mln. EUR). Lapkričio mėn. plane bendrosios pajamos iš pavaldžiųjų bendrovių pardavimo padidėjo iki 126 mln. PLN (29,8 mln. EUR).

| (148) | Galiausiai pagal vasario mėn. planą pagalbos gavėja pardavė aktyvus, kurių vertė – 52,1 mln. PLN (12,3 mln. EUR). Lapkričio mėn. plane suma dėl papildomo aktyvų pardavimo padidėjo iki 61,4 mln. PLN (14,5 mln. EUR). |
| --- | --- |

(148)

Galiausiai pagal vasario mėn. planą pagalbos gavėja pardavė aktyvus, kurių vertė – 52,1 mln. PLN (12,3 mln. EUR). Lapkričio mėn. plane suma dėl papildomo aktyvų pardavimo padidėjo iki 61,4 mln. PLN (14,5 mln. EUR).

| (149) | Komisijos abejonės dėl to, ar pagalbos gavėjos savasis įnašas yra reikšmingas ir ar siekia 2004 m. gairėse nustatytą ribą, buvo išsklaidytos. Restruktūrizavimo išlaidos yra 456,9 mln. PLN (finansinio restruktūrizavimo išlaidos sudaro bemaž pusę bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų, likusi dalis – daugiausia išlaidos, susijusios su įmonės infrastruktūros modernizavimu ir organizaciniu restruktūrizavimu). Kalbant apie restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, 252,9 mln. PLN galima laikyti savuoju įnašu į restruktūrizavimą. Jis apima finansavimą, teikiamą privačių bankų (61,6 mln. PLN), pajamas iš įgyvendinto aktyvų pardavimo arba išnuomojimo (61,4 mln. PLN) ir pajamas, gautas pardavus pavaldžiąsias bendroves (126,4 mln. PLN) (29). Tad HSW savasis įnašas į bendrąsias restruktūrizavimo išlaidas yra 53,9 %, o minimalus dydis didelėms įmonėms, nustatytas gairių 44 punkte, yra 50 %. |
| --- | --- |

(149)

Komisijos abejonės dėl to, ar pagalbos gavėjos savasis įnašas yra reikšmingas ir ar siekia 2004 m. gairėse nustatytą ribą, buvo išsklaidytos. Restruktūrizavimo išlaidos yra 456,9 mln. PLN (finansinio restruktūrizavimo išlaidos sudaro bemaž pusę bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų, likusi dalis – daugiausia išlaidos, susijusios su įmonės infrastruktūros modernizavimu ir organizaciniu restruktūrizavimu). Kalbant apie restruktūrizavimo finansavimo šaltinius, 252,9 mln. PLN galima laikyti savuoju įnašu į restruktūrizavimą. Jis apima finansavimą, teikiamą privačių bankų (61,6 mln. PLN), pajamas iš įgyvendinto aktyvų pardavimo arba išnuomojimo (61,4 mln. PLN) ir pajamas, gautas pardavus pavaldžiąsias bendroves (126,4 mln. PLN) (29). Tad HSW savasis įnašas į bendrąsias restruktūrizavimo išlaidas yra 53,9 %, o minimalus dydis didelėms įmonėms, nustatytas gairių 44 punkte, yra 50 %.

| (150) | Komisija 2007 m. spalio 10 d. sprendime ne tik išreiškė abejonių dėl pagalbos gavėjos savojo įnašo į bendrąsias restruktūrizavimo išlaidas, bet ir išsakė nuomonę, jog papildomų piniginių lėšų, gautų skolą pavertus akcijomis, poreikio Lenkijos valdžios institucijos nepagrindė pakankamai, kad užtikrintų Komisiją, jog HSW negavo pinigų pertekliaus. Todėl Komisija abejojo, ar rinkodaros priemones, turinčias suteikti HSW galimybę konkuruoti rinkoje, iš esmės galima laikyti restruktūrizavimo priemonėmis, ir dėl to – ar pagalba buvo apribota iki būtinojo minimumo. Lenkijos valdžios institucijos išsklaidė tas abejones įrodymais, jog šios priemonės buvo būtinos gyvybingumui atkurti, nes HSW jų reikėjo, kad galėtų išsilaikyti rinkoje. Taip pat pažymėta, kad papildomai gauti grynieji pinigai nebus panaudoti papildomiems gamybiniams pajėgumams įsigyti. Dėl to Komisija gali manyti, kad tos priemonės būtinos restruktūrizavimo procesui sėkmingai įgyvendinti. |
| --- | --- |

(150)

Komisija 2007 m. spalio 10 d. sprendime ne tik išreiškė abejonių dėl pagalbos gavėjos savojo įnašo į bendrąsias restruktūrizavimo išlaidas, bet ir išsakė nuomonę, jog papildomų piniginių lėšų, gautų skolą pavertus akcijomis, poreikio Lenkijos valdžios institucijos nepagrindė pakankamai, kad užtikrintų Komisiją, jog HSW negavo pinigų pertekliaus. Todėl Komisija abejojo, ar rinkodaros priemones, turinčias suteikti HSW galimybę konkuruoti rinkoje, iš esmės galima laikyti restruktūrizavimo priemonėmis, ir dėl to – ar pagalba buvo apribota iki būtinojo minimumo. Lenkijos valdžios institucijos išsklaidė tas abejones įrodymais, jog šios priemonės buvo būtinos gyvybingumui atkurti, nes HSW jų reikėjo, kad galėtų išsilaikyti rinkoje. Taip pat pažymėta, kad papildomai gauti grynieji pinigai nebus panaudoti papildomiems gamybiniams pajėgumams įsigyti. Dėl to Komisija gali manyti, kad tos priemonės būtinos restruktūrizavimo procesui sėkmingai įgyvendinti.

7.4.6.   Principas „tik vieną ir paskutinį kartą“

| (151) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija atkreipė dėmesį į tai, jog HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych iki Lenkijos įstojimo į ES dienos gavo restruktūrizavimo pagalbą 2003–2007 metams, tad reikėjo įrodyti, kad pagrindinė bendrovė negavo iš to naudos. Kita vertus, Lenkijos valdžios institucijos buvo paprašytos užtikrinti Komisiją, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos HSW, jei būtų gautas Komisijos leidimas, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych naudos negautų. |
| --- | --- |

(151)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija atkreipė dėmesį į tai, jog HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych iki Lenkijos įstojimo į ES dienos gavo restruktūrizavimo pagalbą 2003–2007 metams, tad reikėjo įrodyti, kad pagrindinė bendrovė negavo iš to naudos. Kita vertus, Lenkijos valdžios institucijos buvo paprašytos užtikrinti Komisiją, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos HSW, jei būtų gautas Komisijos leidimas, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych naudos negautų.

| (152) | Lenkijos valdžios institucijos Komisiją užtikrino, kad HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ir HSW tarpusavio santykiai pagrįsti rinkos principais (įskaitant mokėjimo sąlygas ir tiekimą) ir kad įmonės yra savarankiški juridiniai subjektai, turintys atskirą buhalteriją. Vienintelė priežastis, dėl kurios HSW pasirinko HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych medžiagoms tiekti, buvo geografinis tos bendrovės artumas. |
| --- | --- |

(152)

Lenkijos valdžios institucijos Komisiją užtikrino, kad HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ir HSW tarpusavio santykiai pagrįsti rinkos principais (įskaitant mokėjimo sąlygas ir tiekimą) ir kad įmonės yra savarankiški juridiniai subjektai, turintys atskirą buhalteriją. Vienintelė priežastis, dėl kurios HSW pasirinko HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych medžiagoms tiekti, buvo geografinis tos bendrovės artumas.

7.4.7.   Specialiosios dotuojamosios karinės produkcijos atskyrimas nuo civilinės produkcijos

| (153) | Komisija 2005 m. lapkričio 23 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą išreiškė abejonių dėl to, ar specialioji dotuojamoji produkcija (patrankos) pakankamai atskirta nuo civilinės statybinių medžiagų produkcijos, kad būtų galima išvengti kryžminio šių dviejų veiklos sričių subsidijavimo. Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, įrodančios, kad dabartinė išlaidų įtraukimo į apskaitą sistema leidžia aiškiai atskirti abiejų veiklos rūšių išlaidas. |
| --- | --- |

(153)

Komisija 2005 m. lapkričio 23 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą išreiškė abejonių dėl to, ar specialioji dotuojamoji produkcija (patrankos) pakankamai atskirta nuo civilinės statybinių medžiagų produkcijos, kad būtų galima išvengti kryžminio šių dviejų veiklos sričių subsidijavimo. Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, įrodančios, kad dabartinė išlaidų įtraukimo į apskaitą sistema leidžia aiškiai atskirti abiejų veiklos rūšių išlaidas.

8.   IŠVADA

| (154) | Komisija, konstatavusi, kad valstybės pagalba šioje byloje, iš dalies suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies sąlygas, vis dėlto yra suderinama su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(154)

Komisija, konstatavusi, kad valstybės pagalba šioje byloje, iš dalies suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies sąlygas, vis dėlto yra suderinama su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisijos 2006 m. gruodžio 20 d. sprendimas dėl valstybės pagalbos C44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) netenka galios.

2 straipsnis

66,377 mln. PLN dydžio valstybės pagalbos priemonės, kurios buvo ar bus suteiktos liejyklai Huta Stalowa Wola S.A. ir kurios iš dalies buvo suteiktos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, yra suderinamos su bendrąja rinka. Be to, pagalbos priemonės, liejyklai Huta Stalowa Wola S.A. suteiktos paverčiant skolą, atsiradusią dėl 75 mln. PLN vertės paskolų, akcijomis, suderinamos su bendrąja rinka.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 34, 2006 2 10, p. 5.

1

(2)  OL L 112, 2007 4 30, p. 67.

2

(3)  Visos Lenkijos valdžios institucijų nurodytos sumos buvo perskaičiuotos eurais (EUR) pagal 2008 m. sausio 15 d. kursą, 1 EUR = 4,22 PLN.

3

(4)  HSW valdyba naują restruktūrizavimo planą priėmė 2006 m. lapkričio 7 d.2006 m. gruodžio 8 d. HSW stebėtojų taryba planą patvirtino, o tai, Lenkijos valdžios institucijų nuomone, reiškė, kad planas galėjo būti laikomas galutiniu. Planas 2006 m. gruodžio 13 d. pateiktas Lenkijos konkurencijos tarnybai (UOKiK).

4

(5)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

5

(6)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

6

(7)  OL C 298, 2007 12 11, p. 10.

7

(8)  Omenyje turimos palūkanos, priaugusios iki to laiko, ir palūkanos, kurios priaugs ateityje iki termino, iš pradžių nustatyto paskolai grąžinti, pabaigos.

8

(9)  Paminėta suma yra 1,7 mln. PLN mažesnė už sumas, nurodytas sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl nedidelio vėlavimo paversti skolas akcijomis, palyginti su iš pradžių planuotu terminu, HSW sumokėjo didesnę susidariusių palūkanų sumą, dėl to likusi mokėtina suma buvo sumažinta.

9

(10)  Informacija, kuriai taikomas įsipareigojimas saugoti profesinę paslaptį.

10

(11)  Palyginti su 450 mln. PLN suma, nurodyta vasario mėn. restruktūrizavimo plane, ir 456,9 mln. PLN suma, nurodyta lapkričio mėn. plane.

11

(12)  Lenkijos valdžios institucijos remiasi duomenimis, kuriuos pateikė konsultacijų bendrovė „Off Highway Research“.

12

(13)  Ši pagalbos priemonė buvo skolos pavertimo akcijomis, įvykdyto 2007 m. liepos mėn., dalykas, todėl ji taip pat įtraukta į 4 lentelę.

13

(14)  Ten pat.

14

(15)  Lenkijos valdžios institucijos nepateikė informacijos apie pagalbos ekvivalentą šios priemonės atveju. Pagalbos suma apskaičiuota laikant, kad 30,84 % restruktūrizuotų įsipareigojimų pagal pakeistą 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai, įstatymą bus grąžinta kreditoriams iš įplaukų, gautų pardavus pagalbos gavėjos turto pagal tame įstatyme nustatytą procedūrą. 30,84 % dydis nustatytas pakeistame 2005 m. birželio 17 d. sprendime dėl restruktūrizavimo. Tada nurašyta suma bus 69,16 % visos įsipareigojimų sumos. Pagalbos ekvivalentas atitinka 100 % nurašytų įsipareigojimų sumos.

15

(16)  Suteiktos nuo 2004 m. gruodžio mėn.

16

(17)  Suteiktos 2005 m.

17

(18)  Žr. bylą T-109/01, Fleuren Compost prieš Komisiją [2004], Rink. II-127, 74 d.

18

Fleuren Compost prieš Komisiją

(19)  Į 147 mln. PLN sumą įeina 75 mln. PLN paskolos, kurias HSW suteikė ARP iki įstojimo dienos. 2007 m. tos dvi paskolos buvo paverstos akcijomis, todėl įtrauktos į 4 lentelę kaip skolų pavertimas akcijomis.

19

(20)  Žr. bylas C 30/98 Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung (OL C 387, 1998 12 12).

20

Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredlung

(21)  Šios paskolos įtrauktos į 2 lentelę kaip 8 ir 15 pagalbos priemonė.

21

(22)  Byla T-11/95 BP Chemicals prieš Komisiją [1998], Rink. II-3235.

22

BP Chemicals

(23)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

23

(24)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

24

(25)  Žr., be kita ko, pirmojo sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 85 ir tolesnius punktus.

25

(26)  Nurodytos sumos 1,7 mln. PLN mažesnės už sumas, paminėtas 2007 m. spalio 10 d. sprendime. Lenkijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl nedidelio vėlavimo paversti skolas akcijomis, palyginti su iš pradžių planuotu terminu, HSW sumokėjo didesnę susidariusių palūkanų sumą, dėl to likusi mokėtina suma buvo sumažinta.

26

(27)  18 išnašoje paaiškinta, kad tos sumos taip pat turi būti šiek tiek sumažintos, nes visa papildomų priemonių suma yra 96,2 mln. Tačiau Lenkijos valdžios institucijos Komisijai nepranešė apie atnaujintą išsamų papildomų piniginių lėšų panaudojimo aprašymą. Vis dėlto galima konstatuoti, kad jis negalėjo būti labai pakeistas.

27

(28)  Žr. 2004 m. gairių 40 punktą.

28

(29)  Visos trys sumos padidintos, palyginti su nurodytomis vasario mėn. restruktūrizavimo plane.

29

---

| 26.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/19

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 22 d.

dėl valstybės pagalbos C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 ir PL 34/24), kurią Lenkija suteikė Stocznia Gdańsk

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5685)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/175/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį Lenkija 2004 m. spalio 8 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos priemones, suteiktas bendrovei Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia S.A. („Gdansko laivų statykla“). Lenkija Komisiją informavo apie šias priemones, siekdama teisinio tikrumo, kad tos priemonės suteiktos prieš stojimą ir dėl to nėra nauja pagalba, kurią Komisija būtų galėjusi tirti pagal EB sutarties 88 straipsnį. Jei Komisija nustatytų, kad šios priemonės yra nauja pagalba, Lenkija pageidavo, kad jos būtų patvirtintos kaip restruktūrizavimo pagalba. Lenkija Komisijai pateikė 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą (atnaujintą). Šis atvejis užregistruotas kaip N 438/04. |
| --- | --- |

(1)

Pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį Lenkija 2004 m. spalio 8 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos priemones, suteiktas bendrovei Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia S.A. („Gdansko laivų statykla“). Lenkija Komisiją informavo apie šias priemones, siekdama teisinio tikrumo, kad tos priemonės suteiktos prieš stojimą ir dėl to nėra nauja pagalba, kurią Komisija būtų galėjusi tirti pagal EB sutarties 88 straipsnį. Jei Komisija nustatytų, kad šios priemonės yra nauja pagalba, Lenkija pageidavo, kad jos būtų patvirtintos kaip restruktūrizavimo pagalba. Lenkija Komisijai pateikė 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą (atnaujintą). Šis atvejis užregistruotas kaip N 438/04.

| (2) | 2004 m. lapkričio 11 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomą informaciją dėl bylos N 438/04, ir Lenkija į tą prašymą atsakė 2005 m. sausio 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. sausio 21 d. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. lapkričio 11 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomą informaciją dėl bylos N 438/04, ir Lenkija į tą prašymą atsakė 2005 m. sausio 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. sausio 21 d.

| (3) | Pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punkto nuostatas dėl pereinamojo laikotarpio procedūros Lenkija 2004 m. balandžio 29 d. pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo priemones, skirtas Stocznia Gdynia S.A. (Gdynės laivų statykla), kuri tuo metu buvo patronuojančioji Gdansko laivų statyklos bendrovė. Byla užregistruota kaip PL 34/04. 2004 m. gegužės 19 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti tam tikrus trūkstamus dokumentus. Dokumentai pateikti 2004 m. birželio 16 d. Komisija 2004 m. liepos 30 d., spalio 8 d., lapkričio 23 d. ir 2005 m. kovo 4 d. raštais paprašė pateikti daugiau informacijos, Lenkija į tuos raštus atsakė atitinkamai 2004 m. rugsėjo 3 d. raštu, užregistruotu 2004 m. rugsėjo 7 d., 2004 m. lapkričio 10 d. raštu, užregistruotu 2004 m. lapkričio 15 d., 2005 m. vasario 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 21 d., 2005 m. kovo 30 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 1 d., ir 2005 m. balandžio 18 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 20 d. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punkto nuostatas dėl pereinamojo laikotarpio procedūros Lenkija 2004 m. balandžio 29 d. pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo priemones, skirtas Stocznia Gdynia S.A. (Gdynės laivų statykla), kuri tuo metu buvo patronuojančioji Gdansko laivų statyklos bendrovė. Byla užregistruota kaip PL 34/04. 2004 m. gegužės 19 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti tam tikrus trūkstamus dokumentus. Dokumentai pateikti 2004 m. birželio 16 d. Komisija 2004 m. liepos 30 d., spalio 8 d., lapkričio 23 d. ir 2005 m. kovo 4 d. raštais paprašė pateikti daugiau informacijos, Lenkija į tuos raštus atsakė atitinkamai 2004 m. rugsėjo 3 d. raštu, užregistruotu 2004 m. rugsėjo 7 d., 2004 m. lapkričio 10 d. raštu, užregistruotu 2004 m. lapkričio 15 d., 2005 m. vasario 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 21 d., 2005 m. kovo 30 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 1 d., ir 2005 m. balandžio 18 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 20 d.

| (4) | 2005 m. vasario 8 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 9 d., Lenkija sutiko sujungti abi bylas (N 438/04 ir PL 34/04), nes jos susijusios su dviem bendrovėmis, kurios priklauso tai pačiai grupei – Gdynės laivų statyklos grupei. Vėliau pateikta informacija, susijusi su byla PL 34/04, laikyta susijusi ir su byla N 438/04. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. vasario 8 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 9 d., Lenkija sutiko sujungti abi bylas (N 438/04 ir PL 34/04), nes jos susijusios su dviem bendrovėmis, kurios priklauso tai pačiai grupei – Gdynės laivų statyklos grupei. Vėliau pateikta informacija, susijusi su byla PL 34/04, laikyta susijusi ir su byla N 438/04.

| (5) | 2005 m. balandžio 22 d. rašte, užregistruotame tą pačią dieną, Lenkija sutiko, kad Komisija laikytų 2004 m. balandžio 29 d. bylos PL 34/04 pranešimą pranešimu pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį apie visas priemones, kurios bus pripažintos nauja pagalba. Bylai suteiktas naujas numeris N 194/05. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. balandžio 22 d. rašte, užregistruotame tą pačią dieną, Lenkija sutiko, kad Komisija laikytų 2004 m. balandžio 29 d. bylos PL 34/04 pranešimą pranešimu pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį apie visas priemones, kurios bus pripažintos nauja pagalba. Bylai suteiktas naujas numeris N 194/05.

| (6) | 2005 m. birželio 1 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl priemonių, nagrinėjamų bylose N 438/04 ir N 194/05, kuris buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), ir paragino Lenkiją bei suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(6)

2005 m. birželio 1 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl priemonių, nagrinėjamų bylose N 438/04 ir N 194/05, kuris buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), ir paragino Lenkiją bei suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (7) | Po to, kai buvo pratęstas terminas pastaboms pateikti (2005 m. rugpjūčio 9 d. raštas) Lenkija pateikė savo pastabas 2005 m. rugsėjo 2 d. raštu, užregistruotu 2005 m. rugsėjo 5 d. |
| --- | --- |

(7)

Po to, kai buvo pratęstas terminas pastaboms pateikti (2005 m. rugpjūčio 9 d. raštas) Lenkija pateikė savo pastabas 2005 m. rugsėjo 2 d. raštu, užregistruotu 2005 m. rugsėjo 5 d.

| (8) | Gdynės laivų statyklos grupė pateikė pastabas 2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 14 d. Pastabas taip pat pateikė Ray Car Carriers (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.), Danijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.), Danijos laivybos pramonės asociacija Danish Maritime (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną), profesinė sąjunga Solidarność (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.) ir Lenkijos laivų statytojų sąjunga (2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.). |
| --- | --- |

(8)

Gdynės laivų statyklos grupė pateikė pastabas 2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 14 d. Pastabas taip pat pateikė Ray Car Carriers (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.), Danijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.), Danijos laivybos pramonės asociacija Danish Maritime (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną), profesinė sąjunga Solidarność (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.) ir Lenkijos laivų statytojų sąjunga (2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.).

| (9) | Komisija pateikė tas pastabas Lenkijai 2005 m. spalio 26 d. ir gruodžio 12 d. raštais (3). Lenkija į Gdynės laivų statyklos grupės pateiktas pastabas atsakė 2006 m. sausio 16 d. raštu, užregistruotu 2006 m. sausio 18 d. Dėl kitų pastabų, kurias pateikė kiti tretieji asmenys, Lenkija komentarų nepateikė. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pateikė tas pastabas Lenkijai 2005 m. spalio 26 d. ir gruodžio 12 d. raštais (3). Lenkija į Gdynės laivų statyklos grupės pateiktas pastabas atsakė 2006 m. sausio 16 d. raštu, užregistruotu 2006 m. sausio 18 d. Dėl kitų pastabų, kurias pateikė kiti tretieji asmenys, Lenkija komentarų nepateikė.

| (10) | Komisija paprašė išorės konsultantą įvertinti 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą (atnaujintą). 2005 m. gruodžio mėn. konsultantas Komisijai pateikė ataskaitą. |
| --- | --- |

(10)

Komisija paprašė išorės konsultantą įvertinti 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą (atnaujintą). 2005 m. gruodžio mėn. konsultantas Komisijai pateikė ataskaitą.

| (11) | 2006 m. sausio 13 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti informaciją apie naujausius Gdansko laivų statyklos ir visos Gdynės laivų statyklos grupės restruktūrizavimo strategijos pakeitimus. Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, užregistruotu 2006 m. vasario 22 d., o 2006 m. vasario 22 d. įvyko Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir Gdynės laivų statyklos atstovų susitikimas. Lenkija pareiškė, kad 2004 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas nebegalioja ir kad ji priėmė naują Gdansko laivų statyklos grupės restruktūrizavimo strategiją, pagal kurią Gdansko laivų statyklą numatyta atskirti nuo Gdynės laivų statyklos grupės ir privatizuoti. Be to, Lenkija pranešė, kad iš dalies pakeistas restruktūrizavimo planas Komisijai bus pateiktas iki 2006 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(11)

2006 m. sausio 13 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti informaciją apie naujausius Gdansko laivų statyklos ir visos Gdynės laivų statyklos grupės restruktūrizavimo strategijos pakeitimus. Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, užregistruotu 2006 m. vasario 22 d., o 2006 m. vasario 22 d. įvyko Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir Gdynės laivų statyklos atstovų susitikimas. Lenkija pareiškė, kad 2004 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas nebegalioja ir kad ji priėmė naują Gdansko laivų statyklos grupės restruktūrizavimo strategiją, pagal kurią Gdansko laivų statyklą numatyta atskirti nuo Gdynės laivų statyklos grupės ir privatizuoti. Be to, Lenkija pranešė, kad iš dalies pakeistas restruktūrizavimo planas Komisijai bus pateiktas iki 2006 m. birželio 30 d.

| (12) | Po šio susitikimo Komisija 2006 m. kovo 8 d. nusiuntė Lenkijai raštą, į kurį Lenkija atsakė 2006 m. kovo 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, kuriame pateikė Gdansko laivų statyklos privatizavimo grafiką. Papildomą informaciją apie privatizavimo procesą Lenkija pateikė 2006 m. kovo 29 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 30 d. Komisija 2006 m. kovo 30 d. raštu paprašė tolesnės informacijos, į jį Lenkija atsakė 2006 m. balandžio 19 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 20 d. |
| --- | --- |

(12)

Po šio susitikimo Komisija 2006 m. kovo 8 d. nusiuntė Lenkijai raštą, į kurį Lenkija atsakė 2006 m. kovo 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, kuriame pateikė Gdansko laivų statyklos privatizavimo grafiką. Papildomą informaciją apie privatizavimo procesą Lenkija pateikė 2006 m. kovo 29 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 30 d. Komisija 2006 m. kovo 30 d. raštu paprašė tolesnės informacijos, į jį Lenkija atsakė 2006 m. balandžio 19 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 20 d.

| (13) | 2006 m. balandžio 6 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 10 d., Lenkija pateikė pirmąjį dokumento „Lenkijos laivų statybos (jūrinių laivų statyklų) sektoriaus 2006–2010 m. strategija“ projektą. Komisija pateikė pastabas 2006 m. balandžio 12 d. ir balandžio 28 d. raštais. Dokumentą Lenkijos Vyriausybė galutinai patvirtino 2006 m. rugpjūčio 31 d., Komisijai jis buvo pateiktas 2006 m. rugsėjo 1 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(13)

2006 m. balandžio 6 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 10 d., Lenkija pateikė pirmąjį dokumento „Lenkijos laivų statybos (jūrinių laivų statyklų) sektoriaus 2006–2010 m. strategija“ projektą. Komisija pateikė pastabas 2006 m. balandžio 12 d. ir balandžio 28 d. raštais. Dokumentą Lenkijos Vyriausybė galutinai patvirtino 2006 m. rugpjūčio 31 d., Komisijai jis buvo pateiktas 2006 m. rugsėjo 1 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (14) | 2006 m. gegužės 16 d. raštu Gdynės laivų statyklos grupė pateikė Komisijai 2005 m. rugsėjo 30 d.„Gdansko laivų statyklos – Gdynės laivų statyklos grupės vertinimo ataskaitą“. |
| --- | --- |

(14)

2006 m. gegužės 16 d. raštu Gdynės laivų statyklos grupė pateikė Komisijai 2005 m. rugsėjo 30 d.„Gdansko laivų statyklos – Gdynės laivų statyklos grupės vertinimo ataskaitą“.

| (15) | 2006 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu 2006 m. gegužės 30 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie vykstantį privatizavimo procesą, pridėdama sąrašą tų bendrovių, kurios pareiškė pradinį susidomėjimą įsigyti Gdansko laivų statyklą, ir tų bendrovių, kurios pateikė pradinius pasiūlymus. 2006 m. liepos 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. liepos 17 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie vykstantį privatizavimo procesą, pranešdama Komisijai, kad dvi bendrovės pateikė pradinius pasiūlymus įsigyti Gdansko laivų statyklos akcijas, ir pridėdama lyginamąją abiejų pasiūlymų analizę, kurią parengė patarėjas privatizavimo klausimais. |
| --- | --- |

(15)

2006 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu 2006 m. gegužės 30 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie vykstantį privatizavimo procesą, pridėdama sąrašą tų bendrovių, kurios pareiškė pradinį susidomėjimą įsigyti Gdansko laivų statyklą, ir tų bendrovių, kurios pateikė pradinius pasiūlymus. 2006 m. liepos 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. liepos 17 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie vykstantį privatizavimo procesą, pranešdama Komisijai, kad dvi bendrovės pateikė pradinius pasiūlymus įsigyti Gdansko laivų statyklos akcijas, ir pridėdama lyginamąją abiejų pasiūlymų analizę, kurią parengė patarėjas privatizavimo klausimais.

| (16) | 2006 m. birželio 9 d. Gdansko laivų statykla pateikė Komisijai pirmąjį pakeisto restruktūrizavimo plano projektą. Komisijos atstovai apsilankė laivų statykloje 2006 m. birželio 14 d. ir pateikė pradinių pastabų dėl pakeisto restruktūrizavimo plano. Komisijos išorės konsultantas savo pastabas pateikė 2006 m. liepos mėn. ataskaitoje. Galiausiai Komisija pateikė pastabas apie pakeisto restruktūrizavimo plano trūkumus 2006 m. liepos 17 d. raštu. |
| --- | --- |

(16)

2006 m. birželio 9 d. Gdansko laivų statykla pateikė Komisijai pirmąjį pakeisto restruktūrizavimo plano projektą. Komisijos atstovai apsilankė laivų statykloje 2006 m. birželio 14 d. ir pateikė pradinių pastabų dėl pakeisto restruktūrizavimo plano. Komisijos išorės konsultantas savo pastabas pateikė 2006 m. liepos mėn. ataskaitoje. Galiausiai Komisija pateikė pastabas apie pakeisto restruktūrizavimo plano trūkumus 2006 m. liepos 17 d. raštu.

| (17) | Lenkija pateikė papildomas pastabas dėl pakeisto restruktūrizavimo plano 2006 m. liepos 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. liepos 17 d. |
| --- | --- |

(17)

Lenkija pateikė papildomas pastabas dėl pakeisto restruktūrizavimo plano 2006 m. liepos 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. liepos 17 d.

| (18) | Komisijos ir Lenkijos valdžios institucijų atstovai kelis kartus dalyvavo susitikimuose, skirtuose privatizavimo procesui ir pakeisto restruktūrizavimo plano atnaujinimui parengti: 2006 m. sausio 31 d., vasario 22 d. ir gegužės 10 d. Briuselyje ir 2006 m. birželio 13 d. Gdansko laivų statyklos buveinėje. |
| --- | --- |

(18)

Komisijos ir Lenkijos valdžios institucijų atstovai kelis kartus dalyvavo susitikimuose, skirtuose privatizavimo procesui ir pakeisto restruktūrizavimo plano atnaujinimui parengti: 2006 m. sausio 31 d., vasario 22 d. ir gegužės 10 d. Briuselyje ir 2006 m. birželio 13 d. Gdansko laivų statyklos buveinėje.

| (19) | Į Komisijos 2006 m. liepos 17 d. raštą Lenkija atsakė 2006 m. rugpjūčio 31 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(19)

Į Komisijos 2006 m. liepos 17 d. raštą Lenkija atsakė 2006 m. rugpjūčio 31 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 1 d.

| (20) | 2006 m. rugsėjo 4 d. Komisijai pateikta galutinė pakeisto laivų statyklos restruktūrizavimo plano 2006 m. rugpjūčio mėn. redakcija, pavadinta „Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas. Nauja redakcija“. |
| --- | --- |

(20)

2006 m. rugsėjo 4 d. Komisijai pateikta galutinė pakeisto laivų statyklos restruktūrizavimo plano 2006 m. rugpjūčio mėn. redakcija, pavadinta „Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas. Nauja redakcija“.

| (21) | 2006 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 13 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo procesą, visų pirma informaciją apie Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos grupės kapitalo atskyrimo proceso užbaigimą. Daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybei priklausanti Pramonės plėtros agentūra ir jos filialai. Papildoma informacija pateikta 2006 m. rugsėjo 26 d. raštu. |
| --- | --- |

(21)

2006 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 13 d., Lenkija pateikė tolesnę informaciją apie Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo procesą, visų pirma informaciją apie Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos grupės kapitalo atskyrimo proceso užbaigimą. Daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybei priklausanti Pramonės plėtros agentūra ir jos filialai. Papildoma informacija pateikta 2006 m. rugsėjo 26 d. raštu.

| (22) | Lenkija pranešė apie papildomą naują pagalbą Gdansko laivų statyklai 2006 m. lapkričio 21 d. raštu, užregistruotu 2006 m. lapkričio 27 d. |
| --- | --- |

(22)

Lenkija pranešė apie papildomą naują pagalbą Gdansko laivų statyklai 2006 m. lapkričio 21 d. raštu, užregistruotu 2006 m. lapkričio 27 d.

| (23) | 2006 m. gruodžio 7 d. surengtas Komisijos ir Lenkijos ekonomikos reikalų ministro susitikimas, kuriame Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo privatizuoti laivų statyklą siekiant padidinti galimybes atkurti jos gyvybingumą ir užtikrinti pakankamą nuosavą indėlį į restruktūrizavimą. Lenkija patvirtino šį įsipareigojimą 2006 m. gruodžio 27 d. raštu, užregistruotu 2007 m. sausio 4 d., pridėdama Lenkijos ministrų tarybos 2006 m. gruodžio 19 d. sprendimą, kuriuo buvo priimtas dokumentas, pavadintas „Informacija apie esamą laivų statybos pramonės padėtį“. Tada Lenkijos valdžios institucijų 2007 m. sausio 5 d. rašte buvo patvirtintas įsipareigojimas privatizuoti laivų statyklą iki 2008 m. birželio 30 d. Lenkija paprašė Komisijos pradėti derybas dėl kompensuojamųjų priemonių. |
| --- | --- |

(23)

2006 m. gruodžio 7 d. surengtas Komisijos ir Lenkijos ekonomikos reikalų ministro susitikimas, kuriame Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo privatizuoti laivų statyklą siekiant padidinti galimybes atkurti jos gyvybingumą ir užtikrinti pakankamą nuosavą indėlį į restruktūrizavimą. Lenkija patvirtino šį įsipareigojimą 2006 m. gruodžio 27 d. raštu, užregistruotu 2007 m. sausio 4 d., pridėdama Lenkijos ministrų tarybos 2006 m. gruodžio 19 d. sprendimą, kuriuo buvo priimtas dokumentas, pavadintas „Informacija apie esamą laivų statybos pramonės padėtį“. Tada Lenkijos valdžios institucijų 2007 m. sausio 5 d. rašte buvo patvirtintas įsipareigojimas privatizuoti laivų statyklą iki 2008 m. birželio 30 d. Lenkija paprašė Komisijos pradėti derybas dėl kompensuojamųjų priemonių.

| (24) | 2006 m. gruodžio 19 d. Komisija kartu su išorės konsultantu apsilankė laivų statykloje turėdami tikslą surinkti faktus ir duomenis, reikalingus kompensuojamosioms priemonėms įvertinti. 2007 m. sausio 16 d. Komisijos išorės konsultantas pateikė esamų laivų statyklos gamybos pajėgumų vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(24)

2006 m. gruodžio 19 d. Komisija kartu su išorės konsultantu apsilankė laivų statykloje turėdami tikslą surinkti faktus ir duomenis, reikalingus kompensuojamosioms priemonėms įvertinti. 2007 m. sausio 16 d. Komisijos išorės konsultantas pateikė esamų laivų statyklos gamybos pajėgumų vertinimo ataskaitą.

| (25) | Į 2006 m. gruodžio 27 d. raštą Komisija atsakė 2007 m. sausio 29 d. raštu, kuriame paprašė, kad Lenkija iki 2007 m. vasario mėn. pabaigos pateiktų pasiūlymus dėl kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdansko laivų statyklos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(25)

Į 2006 m. gruodžio 27 d. raštą Komisija atsakė 2007 m. sausio 29 d. raštu, kuriame paprašė, kad Lenkija iki 2007 m. vasario mėn. pabaigos pateiktų pasiūlymus dėl kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdansko laivų statyklos atžvilgiu.

| (26) | 2007 m. vasario 28 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija įsipareigojo privatizuoti Gdansko laivų statyklą iki 2007 m. pabaigos ir pateikė pasiūlymą dėl kompensuojamųjų priemonių. |
| --- | --- |

(26)

2007 m. vasario 28 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija įsipareigojo privatizuoti Gdansko laivų statyklą iki 2007 m. pabaigos ir pateikė pasiūlymą dėl kompensuojamųjų priemonių.

| (27) | Tuo pagrindu 2007 m. kovo 15 d. buvo surengtas Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir laivų statyklos atstovų techninis susitikimas, daugiausia skirtas kompensuojamųjų priemonių klausimams, taip pat ir vykdomam privatizavimo procesui. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susitarė, kad Komisija tiesiogiai dalyvaus diskusijose su Gdansko laivų statykla dėl techninių klausimų, kad surinktų visą informaciją, kuri reikalinga Komisijai Lenkijos siūlomoms kompensuojamosioms priemonėms įvertinti. |
| --- | --- |

(27)

Tuo pagrindu 2007 m. kovo 15 d. buvo surengtas Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir laivų statyklos atstovų techninis susitikimas, daugiausia skirtas kompensuojamųjų priemonių klausimams, taip pat ir vykdomam privatizavimo procesui. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susitarė, kad Komisija tiesiogiai dalyvaus diskusijose su Gdansko laivų statykla dėl techninių klausimų, kad surinktų visą informaciją, kuri reikalinga Komisijai Lenkijos siūlomoms kompensuojamosioms priemonėms įvertinti.

| (28) | 2007 m. kovo 29 d. raštu Gdansko laivų statyklai Komisija paprašė techninės informacijos apie laivų statyklos pajėgumus. 2007 m. balandžio 19 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gegužės 3 d., laivų statykla atsakė į minėtą prašymą. Kadangi pateiktos informacijos nepakako, 2007 m. gegužės 10 d. raštu Komisija paprašė pateikti daugiau informacijos, į kurį laivų statykla atsakė 2007 m. gegužės 31 d. raštu., užregistruotu 2007 m. birželio 7 d. Komisija 2007 m. birželio 14 d. raštu paprašė Lenkijos pateikti daugiau paaiškinimų ir nurodė, kad, jei visa prašoma informacija nebus pateikta, Komisija gali priimti sprendimą pagal 1999 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (4), nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 10 straipsnio 3 dalį (įsakymas pateikti informaciją). Lenkija atsakė 2007 m. birželio 22 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 26 d. Kadangi šis atsakymas buvo nepakankamas, Komisija 2007 m. liepos 19 d. priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(28)

2007 m. kovo 29 d. raštu Gdansko laivų statyklai Komisija paprašė techninės informacijos apie laivų statyklos pajėgumus. 2007 m. balandžio 19 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gegužės 3 d., laivų statykla atsakė į minėtą prašymą. Kadangi pateiktos informacijos nepakako, 2007 m. gegužės 10 d. raštu Komisija paprašė pateikti daugiau informacijos, į kurį laivų statykla atsakė 2007 m. gegužės 31 d. raštu., užregistruotu 2007 m. birželio 7 d. Komisija 2007 m. birželio 14 d. raštu paprašė Lenkijos pateikti daugiau paaiškinimų ir nurodė, kad, jei visa prašoma informacija nebus pateikta, Komisija gali priimti sprendimą pagal 1999 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (4), nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 10 straipsnio 3 dalį (įsakymas pateikti informaciją). Lenkija atsakė 2007 m. birželio 22 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 26 d. Kadangi šis atsakymas buvo nepakankamas, Komisija 2007 m. liepos 19 d. priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį.

| (29) | 2007 m. gegužės 29 d. raštu Komisija paprašė išsamios informacijos apie naujausius pasikeitimus, susijusius su privatizavimo procesu, o vėliau 2007 m. birželio 6 d raštu tą prašymą pakartojo. Lenkija atsakė į tuos prašymus 2007 m. birželio 22 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 25 d., vėliau – 2007 m. birželio 28 d. raštu Komisijai paprašius tolesnės informacijos – papildė tą informaciją 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisija paprašė daugiau informacijos apie privatizavimo procesą ir planuojamas kompensuojamąsias priemones. |
| --- | --- |

(29)

2007 m. gegužės 29 d. raštu Komisija paprašė išsamios informacijos apie naujausius pasikeitimus, susijusius su privatizavimo procesu, o vėliau 2007 m. birželio 6 d raštu tą prašymą pakartojo. Lenkija atsakė į tuos prašymus 2007 m. birželio 22 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 25 d., vėliau – 2007 m. birželio 28 d. raštu Komisijai paprašius tolesnės informacijos – papildė tą informaciją 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisija paprašė daugiau informacijos apie privatizavimo procesą ir planuojamas kompensuojamąsias priemones.

| (30) | Lenkija pateikė informaciją apie planuojamas kompensuojamąsias priemones 2007 m. rugpjūčio 20 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 21 d. Daugiau informacijos apie kompensuojamąsias priemones pateikta 2007 m. rugpjūčio 30 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2007 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugsėjo 10 d. Komisija atsakė 2007 m. spalio 3 d. raštu. |
| --- | --- |

(30)

Lenkija pateikė informaciją apie planuojamas kompensuojamąsias priemones 2007 m. rugpjūčio 20 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 21 d. Daugiau informacijos apie kompensuojamąsias priemones pateikta 2007 m. rugpjūčio 30 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2007 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugsėjo 10 d. Komisija atsakė 2007 m. spalio 3 d. raštu.

| (31) | Nuo 2007 m. liepos mėn. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos intensyviai susirašinėjo Gdansko laivų statyklos privatizavimo proceso klausimais. Komisija paprašė informacijos apie privatizavimo procesą, nusiuntusi raštus 2007 m. liepos 30 d., rugpjūčio 13 d., spalio 3 d., lapkričio 30 d. ir 2008 m. sausio 17 d. Lenkijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2007 m. rugpjūčio 21 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 27 d., 2007 m. rugsėjo 24 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugsėjo 25 d., 2007 m. spalio 23 d. raštu, užregistruotu 2007 m. spalio 24 d., ir 2007 m. spalio 25 d. raštu, užregistruotu 2007 m. spalio 29 d.2007 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gruodžio 20 d., Lenkija pranešė, kad ISD Polska perims laivų statyklos akcijas, taigi ir bendrovės kontrolę. Papildomą informaciją 2008 m. sausio 25 d. el. laišku pateikė naujoji Gdansko laivų statyklos savininkė ISD Polska. |
| --- | --- |

(31)

Nuo 2007 m. liepos mėn. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos intensyviai susirašinėjo Gdansko laivų statyklos privatizavimo proceso klausimais. Komisija paprašė informacijos apie privatizavimo procesą, nusiuntusi raštus 2007 m. liepos 30 d., rugpjūčio 13 d., spalio 3 d., lapkričio 30 d. ir 2008 m. sausio 17 d. Lenkijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2007 m. rugpjūčio 21 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 27 d., 2007 m. rugsėjo 24 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugsėjo 25 d., 2007 m. spalio 23 d. raštu, užregistruotu 2007 m. spalio 24 d., ir 2007 m. spalio 25 d. raštu, užregistruotu 2007 m. spalio 29 d.2007 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gruodžio 20 d., Lenkija pranešė, kad ISD Polska perims laivų statyklos akcijas, taigi ir bendrovės kontrolę. Papildomą informaciją 2008 m. sausio 25 d. el. laišku pateikė naujoji Gdansko laivų statyklos savininkė ISD Polska.

| (32) | Kartu Komisija 2007 m. birželio 14 d. nusiuntė raštą Lenkijos valdžios institucijoms, prašydama pateikti papildomą informaciją apie valstybės pagalbą, kurią gavo Gdansko laivų statykla po to, kai buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2007 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija paprašė tolesnių paaiškinimų. Lenkija atsakė 2008 m. sausio 9 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(32)

Kartu Komisija 2007 m. birželio 14 d. nusiuntė raštą Lenkijos valdžios institucijoms, prašydama pateikti papildomą informaciją apie valstybės pagalbą, kurią gavo Gdansko laivų statykla po to, kai buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2007 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija paprašė tolesnių paaiškinimų. Lenkija atsakė 2008 m. sausio 9 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (33) | 2008 m. sausio 24 d., įvykus Lenkijos valdžios institucijų, naujosios Gdansko laivų statyklos daugumos dalies savininkės ISD Polska ir Komisijos susitikimui, pradėtos techninės diskusijos dėl naujos daugumos dalies savininkės laivų statyklos restruktūrizavimo planų. Lenkijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. sausio 25 d. raštu, užregistruotu 2008 m. sausio 28 d., 2008 m. sausio 30 d. ir vasario 4 d. raštais, užregistruotais tomis pačiomis dienomis. Daugiau informacijos pateikta 2008 m. vasario 14 d. raštu, užregistruotu 2008 m. vasario 19 d., vasario 15 ir 21 d. raštais, užregistruotais 2008 m. kovo 3 d., 2008 m. vasario 26 d. raštu, užregistruotu 2008 m. kovo 12 d., 2008 m. kovo 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. balandžio 10 ir 11 d. raštais, užregistruotais 2008 m. balandžio 17 d. Komisija atsakė 2008 m. sausio 30 d., vasario 14 d., vasario 25 d. ir vasario 28 d. raštais. 2008 m. vasario 11 d. ir kovo 18 d. įvyko susitikimai, kuriuose dalyvavo Lenkijos valdžios institucijos, ISD Polska ir Komisijos atstovai. |
| --- | --- |

(33)

2008 m. sausio 24 d., įvykus Lenkijos valdžios institucijų, naujosios Gdansko laivų statyklos daugumos dalies savininkės ISD Polska ir Komisijos susitikimui, pradėtos techninės diskusijos dėl naujos daugumos dalies savininkės laivų statyklos restruktūrizavimo planų. Lenkijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. sausio 25 d. raštu, užregistruotu 2008 m. sausio 28 d., 2008 m. sausio 30 d. ir vasario 4 d. raštais, užregistruotais tomis pačiomis dienomis. Daugiau informacijos pateikta 2008 m. vasario 14 d. raštu, užregistruotu 2008 m. vasario 19 d., vasario 15 ir 21 d. raštais, užregistruotais 2008 m. kovo 3 d., 2008 m. vasario 26 d. raštu, užregistruotu 2008 m. kovo 12 d., 2008 m. kovo 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. balandžio 10 ir 11 d. raštais, užregistruotais 2008 m. balandžio 17 d. Komisija atsakė 2008 m. sausio 30 d., vasario 14 d., vasario 25 d. ir vasario 28 d. raštais. 2008 m. vasario 11 d. ir kovo 18 d. įvyko susitikimai, kuriuose dalyvavo Lenkijos valdžios institucijos, ISD Polska ir Komisijos atstovai.

| (34) | 2008 m. balandžio 22 d. Komisiją dar kartą paragino Lenkiją pateikti išsamų laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą. Tame rašte Komisija nurodė, kad tuo atveju, jei nebus pateikta prašoma informacija, Komisija gali priimti sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Išsiuntusi šį raštą Komisija iš laivų statyklos gavo informaciją 2008 m. balandžio 23 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. balandžio 25 d. raštu, užregistruotu 2008 m. balandžio 29 d.2008 m. balandžio 30 d. raštu Komisija pakartojo savo prašymą pateikti informaciją. Lenkija pateikė papildomą informaciją 2008 m. gegužės 12 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 13 d., o ISD Polska pateikė papildomą informaciją 2008 m. gegužės 9 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. gegužės 16 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 26 d., ir 2008 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(34)

2008 m. balandžio 22 d. Komisiją dar kartą paragino Lenkiją pateikti išsamų laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą. Tame rašte Komisija nurodė, kad tuo atveju, jei nebus pateikta prašoma informacija, Komisija gali priimti sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Išsiuntusi šį raštą Komisija iš laivų statyklos gavo informaciją 2008 m. balandžio 23 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. balandžio 25 d. raštu, užregistruotu 2008 m. balandžio 29 d.2008 m. balandžio 30 d. raštu Komisija pakartojo savo prašymą pateikti informaciją. Lenkija pateikė papildomą informaciją 2008 m. gegužės 12 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 13 d., o ISD Polska pateikė papildomą informaciją 2008 m. gegužės 9 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. gegužės 16 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 26 d., ir 2008 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (35) | Kadangi Lenkija nepateikė visos informacijos, kurios prašė Komisija, 2005 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Lenkija atsakė 2008 m. birželio 26 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(35)

Kadangi Lenkija nepateikė visos informacijos, kurios prašė Komisija, 2005 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Lenkija atsakė 2008 m. birželio 26 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (36) | Lenkija pateikė tolesnę informaciją 2008 m. liepos 1 ir 2 d. raštais, užregistruotais 2008 m. liepos 3 d.2008 m. liepos 4 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Lenkija pateikė 2008 m. liepos 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. liepos 8 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. liepos 8 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 9 d. Lenkija pateikė daugiau informacijos 2008 m. liepos 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir liepos 10 d. raštu, užregistruotu liepos 11 d., 2008 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. liepos 16 d. raštu, užregistruotu liepos 17 d., 2008 m. liepos 17 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 18 d., 2008 m. liepos 18 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 25 d., 2008 m. liepos 21 d., 2008 m. liepos 28 d., 2008 m. rugpjūčio 4 d., 2008 m. rugpjūčio 13 d., 2008 m. rugpjūčio 20 d., 2008 m. rugpjūčio 21 d., 2008 m. rugpjūčio 25 d., 2008 m. rugsėjo 1 d., 2008 m. rugsėjo 8 d., 2008 m. rugsėjo 9 d. ir 2008 m. rugsėjo 10 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis. |
| --- | --- |

(36)

Lenkija pateikė tolesnę informaciją 2008 m. liepos 1 ir 2 d. raštais, užregistruotais 2008 m. liepos 3 d.2008 m. liepos 4 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Lenkija pateikė 2008 m. liepos 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. liepos 8 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. liepos 8 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 9 d. Lenkija pateikė daugiau informacijos 2008 m. liepos 10 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir liepos 10 d. raštu, užregistruotu liepos 11 d., 2008 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. liepos 16 d. raštu, užregistruotu liepos 17 d., 2008 m. liepos 17 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 18 d., 2008 m. liepos 18 d. raštu, užregistruotu 2008 m. liepos 25 d., 2008 m. liepos 21 d., 2008 m. liepos 28 d., 2008 m. rugpjūčio 4 d., 2008 m. rugpjūčio 13 d., 2008 m. rugpjūčio 20 d., 2008 m. rugpjūčio 21 d., 2008 m. rugpjūčio 25 d., 2008 m. rugsėjo 1 d., 2008 m. rugsėjo 8 d., 2008 m. rugsėjo 9 d. ir 2008 m. rugsėjo 10 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis.

| (37) | 2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė persvarstytą bendrą Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Tolesnę informaciją Lenkija pateikė 2008 m. rugsėjo 16, 17, 19, 23, 25, 26 d., spalio 1, 2 ir 3 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis. Tolesnę informaciją Lenkija pateikė 2008 m. spalio 6 d. raštu, užregistruotu 2008 m. spalio 7 d., ir 2008 m. spalio 22 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2008 m. lapkričio 3 d. rašte, užregistruotame 2008 m. lapkričio 4 d., Lenkija teigė, kad pateiks atskirą Gdansko laivų statyklos planą. Lapkričio 4 d. raštu, užregistruotu 2008 m. lapkričio 5 d., Lenkijos valdžios institucijos pateikė neišsamų Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą. |
| --- | --- |

(37)

2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė persvarstytą bendrą Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Tolesnę informaciją Lenkija pateikė 2008 m. rugsėjo 16, 17, 19, 23, 25, 26 d., spalio 1, 2 ir 3 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis. Tolesnę informaciją Lenkija pateikė 2008 m. spalio 6 d. raštu, užregistruotu 2008 m. spalio 7 d., ir 2008 m. spalio 22 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2008 m. lapkričio 3 d. rašte, užregistruotame 2008 m. lapkričio 4 d., Lenkija teigė, kad pateiks atskirą Gdansko laivų statyklos planą. Lapkričio 4 d. raštu, užregistruotu 2008 m. lapkričio 5 d., Lenkijos valdžios institucijos pateikė neišsamų Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą.

| (38) | 2008 m. lapkričio 6 d. Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl Gdynės laivų statyklos (5), kuriame nustatė, kad ISD Polska parengtas Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas nedera su valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(38)

2008 m. lapkričio 6 d. Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl Gdynės laivų statyklos (5), kuriame nustatė, kad ISD Polska parengtas Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas nedera su valstybės pagalbos taisyklėmis.

| (39) | 2008 m. gruodžio 8 d. Lenkija pateikė atskirą Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Tolesnė informacija pateikta 2008 m. gruodžio 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(39)

2008 m. gruodžio 8 d. Lenkija pateikė atskirą Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Tolesnė informacija pateikta 2008 m. gruodžio 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

| (40) | 2008 m. gruodžio 23 d. raštu, užregistruotu 2008 m. sausio 12 d., ir 2009 m. vasario 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Komisija užregistravo tolesnę informaciją, kurią Lenkija pateikė 2009 m. sausio 30 d. ir vasario 20 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis. |
| --- | --- |

(40)

2008 m. gruodžio 23 d. raštu, užregistruotu 2008 m. sausio 12 d., ir 2009 m. vasario 13 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Komisija užregistravo tolesnę informaciją, kurią Lenkija pateikė 2009 m. sausio 30 d. ir vasario 20 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis.

| (41) | 2009 m. balandžio 8 d. raštu Komisija paprašė tolesnių paaiškinimų. Lenkija papildomą informaciją pateikė 2009 m. balandžio 16 ir 28 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis. |
| --- | --- |

(41)

2009 m. balandžio 8 d. raštu Komisija paprašė tolesnių paaiškinimų. Lenkija papildomą informaciją pateikė 2009 m. balandžio 16 ir 28 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dienomis.

| (42) | 2009 m. gegužės 8 d. Lenkija pateikė persvarstytą Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Planas užregistruotas tą pačią dieną. Lenkija tolesnių paaiškinimų pateikė 2009 m. gegužės 21 d., 2009 m. birželio 1 d. ir 2009 m. birželio 5 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dieną. |
| --- | --- |

(42)

2009 m. gegužės 8 d. Lenkija pateikė persvarstytą Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą. Planas užregistruotas tą pačią dieną. Lenkija tolesnių paaiškinimų pateikė 2009 m. gegužės 21 d., 2009 m. birželio 1 d. ir 2009 m. birželio 5 d. raštais, užregistruotais jų pateikimo dieną.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

1.   Bendrovė

| (43) | Pagalbos gavėja yra Stocznia Gdańsk S.A (Gdansko laivų statykla). Bendrovė veikia Gdansko, Gdynės ir Sopoto regione, kuris yra šiaurinėje Lenkijos dalyje. |
| --- | --- |

(43)

Pagalbos gavėja yra Stocznia Gdańsk S.A (Gdansko laivų statykla). Bendrovė veikia Gdansko, Gdynės ir Sopoto regione, kuris yra šiaurinėje Lenkijos dalyje.

| (44) | Gdansko laivų statyklos veikla – jūrų laivų statymas ir kita su laivų statyba susijusi veikla, pavyzdžiui, laivų dalių ir plieno dalių gamyba, taip pat įvairios pagalbinės paslaugos. |
| --- | --- |

(44)

Gdansko laivų statyklos veikla – jūrų laivų statymas ir kita su laivų statyba susijusi veikla, pavyzdžiui, laivų dalių ir plieno dalių gamyba, taip pat įvairios pagalbinės paslaugos.

| (45) | Gdansko laivų statykla bankrutavo 1996 m., o 1998 m. jos turtą įsigijo didžiausia Lenkijos laivų statykla – Gdynės laivų statykla, esanti maždaug už 20 km nuo Gdansko laivų statyklos. Laivų statykla pervadinta į Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos grupę. Nuo tada Gdynės laivų statykla sudarė sutartis, pirko medžiagas ir organizavo Gdansko laivų statyklos produkcijos finansavimą. Nors Gdansko laivų statykla tapo labai priklausoma nuo patronuojančiosios įmonės, 2006 m. Lenkijos valdžios institucijos Vyriausybės strategijoje nustatė, kad laivų statyklos turi būti atskirtos. 2006 m. rugpjūčio mėn. per skolų pakeitimo akcijomis sandorį daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybinė Pramonės plėtros agentūra (toliau – PPA) ir jos patronuojamoji įmonė Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa. Po šio sandorio Gdansko laivų statykla atskirta nuo Gdynės laivų statyklos. |
| --- | --- |

(45)

Gdansko laivų statykla bankrutavo 1996 m., o 1998 m. jos turtą įsigijo didžiausia Lenkijos laivų statykla – Gdynės laivų statykla, esanti maždaug už 20 km nuo Gdansko laivų statyklos. Laivų statykla pervadinta į Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos grupę. Nuo tada Gdynės laivų statykla sudarė sutartis, pirko medžiagas ir organizavo Gdansko laivų statyklos produkcijos finansavimą. Nors Gdansko laivų statykla tapo labai priklausoma nuo patronuojančiosios įmonės, 2006 m. Lenkijos valdžios institucijos Vyriausybės strategijoje nustatė, kad laivų statyklos turi būti atskirtos. 2006 m. rugpjūčio mėn. per skolų pakeitimo akcijomis sandorį daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybinė Pramonės plėtros agentūra (toliau – PPA) ir jos patronuojamoji įmonė Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa. Po šio sandorio Gdansko laivų statykla atskirta nuo Gdynės laivų statyklos.

| (46) | 2006 m. gruodžio mėn. įsipareigojusios privatizuoti Gdansko laivų statyklą ir padidinti galimybes atkurti jos gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. rugsėjo 17 d. paskelbė konkursą dėl naujai išleisto Gdansko laivų statyklos akcijų pasirašymo pagal 2007 m. rugpjūčio 10 d. neeilinio visuotinio susirinkimo nutarimą. ISD Polska, Ukrainos plieno gamintojo Donbas patronuojamoji įmonė ir Gdansko laivų statyklos mažumos dalies akcininkė, 2007 m. lapkričio mėn. pateikė pasiūlymą dėl naujų akcijų pirkimo. Nuo 2008 m. sausio mėn. ISD Polska yra Gdansko laivų statyklos daugumos dalies akcininkė. Nuo 2008 m. birželio mėn. ISD Polska turi 83,6 % akcijų, o likusios akcijos priklauso PPA. Akcinis kapitalas yra lygus 405 mln. Lenkijos zlotų (PLN). |
| --- | --- |

(46)

2006 m. gruodžio mėn. įsipareigojusios privatizuoti Gdansko laivų statyklą ir padidinti galimybes atkurti jos gyvybingumą, Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. rugsėjo 17 d. paskelbė konkursą dėl naujai išleisto Gdansko laivų statyklos akcijų pasirašymo pagal 2007 m. rugpjūčio 10 d. neeilinio visuotinio susirinkimo nutarimą. ISD Polska, Ukrainos plieno gamintojo Donbas patronuojamoji įmonė ir Gdansko laivų statyklos mažumos dalies akcininkė, 2007 m. lapkričio mėn. pateikė pasiūlymą dėl naujų akcijų pirkimo. Nuo 2008 m. sausio mėn. ISD Polska yra Gdansko laivų statyklos daugumos dalies akcininkė. Nuo 2008 m. birželio mėn. ISD Polska turi 83,6 % akcijų, o likusios akcijos priklauso PPA. Akcinis kapitalas yra lygus 405 mln. Lenkijos zlotų (PLN).

| (47) | Gdansko laivų statykla nuomojasi tris stapelius, kurių bendras pajėgumas yra maždaug 160 000 CGT (remiantis įmonės skaičiais). Įmonė gamino daugiausia konteinerinius laivus, biriųjų krovinių laivus, sekcijas, blokus ir korpusus pagrindinei įmonei – Gdynios laivų statyklai ir kitoms įmonėms. Po privatizavimo 2007 ir 2008 m. laivų statykla ėmė daugiausia gaminti mažų specializuotų laivų korpusus ir iš dalies įrengtus korpusus. Be to, laivų statykla gamina blokus ir sekcijas kitoms laivų statykloms ir plieno konstrukcijas įvairioms pramonės ir statybos įmonėms. |
| --- | --- |

(47)

Gdansko laivų statykla nuomojasi tris stapelius, kurių bendras pajėgumas yra maždaug 160 000 CGT (remiantis įmonės skaičiais). Įmonė gamino daugiausia konteinerinius laivus, biriųjų krovinių laivus, sekcijas, blokus ir korpusus pagrindinei įmonei – Gdynios laivų statyklai ir kitoms įmonėms. Po privatizavimo 2007 ir 2008 m. laivų statykla ėmė daugiausia gaminti mažų specializuotų laivų korpusus ir iš dalies įrengtus korpusus. Be to, laivų statykla gamina blokus ir sekcijas kitoms laivų statykloms ir plieno konstrukcijas įvairioms pramonės ir statybos įmonėms.

| (48) | 2006 m. pabaigoje laivų statykloje dirbo 2 893 darbuotojai, iš jų 60 % tiesiogiai dalyvavo gamyboje. 2008 m. darbo jėga sumažinta iki 2 235, t. y. 23 %. |
| --- | --- |

(48)

2006 m. pabaigoje laivų statykloje dirbo 2 893 darbuotojai, iš jų 60 % tiesiogiai dalyvavo gamyboje. 2008 m. darbo jėga sumažinta iki 2 235, t. y. 23 %.

| (49) | Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas pradėtas 1998 m., tuoj pat po to, kai paskelbtas bankrotas ir jos turtą perėmė Gdynės laivų statykla. Remiantis Lenkijos valdžios institucijų pateikta informacija, Gdynės laivų statyklos grupė (kuriai Gdansko laivų statykla priklausė iki 2006 m. rugpjūčio mėn.) sunkumų pirmą kartą pradėjo patirti 2002 m. Iš tikrųjų, po 1996 m. bankroto Gdansko laivų statykla pirmą kartą pelną gavo pirmąjį 2002 m. pusmetį, o vėliau ėmė patirti didelių nuostolių. Grupės problemos natūraliai palietė ir Gdansko laivų statyklą. Didelių finansinių sunkumų atsirado dėl išorės veiksnių, prie jų priskirta konkurencija Azijoje, zloto stiprėjimas dolerio atžvilgiu, sunkumai, susiję su laivų statybos finansavimu dėl Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. problemų, ir ožinio krano virtimas Gdynės laivų statykloje per smarkią audrą 1999 m. Kiti veiksniai buvo daugiau vidinio pobūdžio. Dėl pastangų užpildyti užsakymų portfelį, ypač padidėjus gamybos potencialui, kai 1998 m. buvo įsigyta Gdansko laivų statykla, Gdynės laivų statykloje buvo priimti keli valdymo sprendimai, kurie pasirodė esą sudėtingi. Gdynės laivų statykla prisiėmė projektavimo, technologinę, finansinę ir prekybos riziką (kylančią dėl naujų gaminių, prototipų, laivų statyklai nuostolingų naujų laivų – skirtų smulkiems daiktams vežti, cheminių medžiagų laivų, ro-ro tipo laivų, cheminių medžiagų ir dujų tanklaivių, biriųjų krovinių ir produktų laivų – statybos). Nepatenkinamas buvo ir tempas, kuriuo laivų statykla mažino veiklos sąnaudas. |
| --- | --- |

(49)

Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas pradėtas 1998 m., tuoj pat po to, kai paskelbtas bankrotas ir jos turtą perėmė Gdynės laivų statykla. Remiantis Lenkijos valdžios institucijų pateikta informacija, Gdynės laivų statyklos grupė (kuriai Gdansko laivų statykla priklausė iki 2006 m. rugpjūčio mėn.) sunkumų pirmą kartą pradėjo patirti 2002 m. Iš tikrųjų, po 1996 m. bankroto Gdansko laivų statykla pirmą kartą pelną gavo pirmąjį 2002 m. pusmetį, o vėliau ėmė patirti didelių nuostolių. Grupės problemos natūraliai palietė ir Gdansko laivų statyklą. Didelių finansinių sunkumų atsirado dėl išorės veiksnių, prie jų priskirta konkurencija Azijoje, zloto stiprėjimas dolerio atžvilgiu, sunkumai, susiję su laivų statybos finansavimu dėl Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. problemų, ir ožinio krano virtimas Gdynės laivų statykloje per smarkią audrą 1999 m. Kiti veiksniai buvo daugiau vidinio pobūdžio. Dėl pastangų užpildyti užsakymų portfelį, ypač padidėjus gamybos potencialui, kai 1998 m. buvo įsigyta Gdansko laivų statykla, Gdynės laivų statykloje buvo priimti keli valdymo sprendimai, kurie pasirodė esą sudėtingi. Gdynės laivų statykla prisiėmė projektavimo, technologinę, finansinę ir prekybos riziką (kylančią dėl naujų gaminių, prototipų, laivų statyklai nuostolingų naujų laivų – skirtų smulkiems daiktams vežti, cheminių medžiagų laivų, ro-ro tipo laivų, cheminių medžiagų ir dujų tanklaivių, biriųjų krovinių ir produktų laivų – statybos). Nepatenkinamas buvo ir tempas, kuriuo laivų statykla mažino veiklos sąnaudas.

| (50) | Dėl grupės finansinių sunkumų atsirado skolų – neapmokėti viešieji teisiniai ir civiliniai teisiniai įsipareigojimai, neišmokėti atlyginimai darbuotojams, pradėjo trūkti medžiagų, lėtėti gamybos procesai, didėti išlaidos (darbo jėgos sąnaudos, baudos), buvo vėluojama vykdyti sutartis. |
| --- | --- |

(50)

Dėl grupės finansinių sunkumų atsirado skolų – neapmokėti viešieji teisiniai ir civiliniai teisiniai įsipareigojimai, neišmokėti atlyginimai darbuotojams, pradėjo trūkti medžiagų, lėtėti gamybos procesai, didėti išlaidos (darbo jėgos sąnaudos, baudos), buvo vėluojama vykdyti sutartis.

| (51) | Pateikti tokie duomenys apie laivų statyklos gamybos veiklą.

  1   lentelė


  Gdansko laivų statyklos gamybos veikla















  (mln. PLN) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Apyvarta | 153 | 212 | 251 | 168 | 98 | 185,6 | 221 | 308 | 248 |
| Veiklos rezultatas (1999–2003);
  Grynasis rezultatas (2005–2008); | –32 | –49 | –38 | –14 (6) | –47 | – 100 | –71 | – 237 | –17 |

(51)

Pateikti tokie duomenys apie laivų statyklos gamybos veiklą.

1   lentelė

Gdansko laivų statyklos gamybos veikla

(mln. PLN)

1999

2000

2001

2002

2003

2005

2006

2007

2008

Apyvarta

153

212

251

168

98

185,6

221

308

248

Veiklos rezultatas (1999–2003);

Grynasis rezultatas (2005–2008);

–32

–49

–38

–14 (6)

–47

– 100

–71

– 237

–17

2.   Sprendimas pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

| (52) | Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija nusprendė, kad dalis priemonių, išvardytų sprendimo II priedo A dalyje, buvo skirtos Gdansko laivų statyklai iki 2004 m. gegužės 1 d., ir pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punktą nebuvo taikomos po įstojimo dienos, dėl to jos nebus tiriamos atliekant procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Taigi šis sprendimas toms priemonėms netaikomas. Tačiau į jas turi būti atsižvelgta nagrinėjant priemonių, suteiktų po įstojimo dienos, derėjimą su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(52)

Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija nusprendė, kad dalis priemonių, išvardytų sprendimo II priedo A dalyje, buvo skirtos Gdansko laivų statyklai iki 2004 m. gegužės 1 d., ir pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punktą nebuvo taikomos po įstojimo dienos, dėl to jos nebus tiriamos atliekant procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Taigi šis sprendimas toms priemonėms netaikomas. Tačiau į jas turi būti atsižvelgta nagrinėjant priemonių, suteiktų po įstojimo dienos, derėjimą su bendrąja rinka.

| (53) | Komisija taip pat konstatavo, kad kai kurios priemonės, skirtos Gdansko laivų statyklai, yra nauja pagalba, nes jos buvo suteiktos po Lenkijos įstojimo į ES dienos, t. y. 2004 m. gegužės 1 d., arba dar nebuvo suteiktos sprendimo priėmimo dieną. Komisija tas priemones išvardijo sprendimo II priedo B dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Komisija taip pat konstatavo, kad kai kurios priemonės, skirtos Gdansko laivų statyklai, yra nauja pagalba, nes jos buvo suteiktos po Lenkijos įstojimo į ES dienos, t. y. 2004 m. gegužės 1 d., arba dar nebuvo suteiktos sprendimo priėmimo dieną. Komisija tas priemones išvardijo sprendimo II priedo B dalyje.

| (54) | Iš esmės, dėl priemonių, išvardytų sprendimo II priedo B dalyje, Komisija pateikė argumentus, kad iki Lenkijos įstojimo į ES dienos nebuvo priimtas teisiškai saistantis sprendimas dėl tų priemonių, tačiau pripažino, kad tuo metu buvo imtasi tam tikrų pradinių žingsnių, kad toks sprendimas būtų priimtas. |
| --- | --- |

(54)

Iš esmės, dėl priemonių, išvardytų sprendimo II priedo B dalyje, Komisija pateikė argumentus, kad iki Lenkijos įstojimo į ES dienos nebuvo priimtas teisiškai saistantis sprendimas dėl tų priemonių, tačiau pripažino, kad tuo metu buvo imtasi tam tikrų pradinių žingsnių, kad toks sprendimas būtų priimtas.

| (55) | Kalbant apie viešosios skolos restruktūrizavimą pagal 5a skyriaus procedūrą, pagrįstą 2002 m. spalio 30 d. Įstatymu dėl valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingos svarbos darbo rinkai, su pakeitimais (7) (sprendimo II priedo B dalies 10–16 priemonės), Komisija konstatavo, kad sprendimas dėl restruktūrizavimo, kurį priėmė PPA, valstybės agentūros, atsakingos už procedūros įgyvendinimą pagal 5a skyrių, pirmininkas, yra teisiškai saistantis sprendimas suteikti pagalbą. Tačiau šioje byloje toks sprendimas dėl restruktūrizavimo nebuvo priimtas iki įstojimo dienos (8). 2004 m. balandžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas, kuriuo patvirtintas 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas, neatitiko procedūrinių ir pagrindinių reikalavimų, kad jį būtų galima laikyti sprendimu dėl restruktūrizavimo, taigi jis nėra teisiškai saistantis sprendimas suteikti pagalbą. |
| --- | --- |

(55)

Kalbant apie viešosios skolos restruktūrizavimą pagal 5a skyriaus procedūrą, pagrįstą 2002 m. spalio 30 d. Įstatymu dėl valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingos svarbos darbo rinkai, su pakeitimais (7) (sprendimo II priedo B dalies 10–16 priemonės), Komisija konstatavo, kad sprendimas dėl restruktūrizavimo, kurį priėmė PPA, valstybės agentūros, atsakingos už procedūros įgyvendinimą pagal 5a skyrių, pirmininkas, yra teisiškai saistantis sprendimas suteikti pagalbą. Tačiau šioje byloje toks sprendimas dėl restruktūrizavimo nebuvo priimtas iki įstojimo dienos (8). 2004 m. balandžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas, kuriuo patvirtintas 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas, neatitiko procedūrinių ir pagrindinių reikalavimų, kad jį būtų galima laikyti sprendimu dėl restruktūrizavimo, taigi jis nėra teisiškai saistantis sprendimas suteikti pagalbą.

| (56) | Dėl palūkanų, skaičiuojamų už neapmokėtus viešuosius teisinius įsipareigojimus, Komisija priėmė Lenkijos paaiškinimus, kad palūkanos, kurių pobūdis yra pagalbinis, nurašomos automatiškai kartu su pagrindiniu įsipareigojimu, tam nereikia priimti atskiro sprendimo. |
| --- | --- |

(56)

Dėl palūkanų, skaičiuojamų už neapmokėtus viešuosius teisinius įsipareigojimus, Komisija priėmė Lenkijos paaiškinimus, kad palūkanos, kurių pobūdis yra pagalbinis, nurašomos automatiškai kartu su pagrindiniu įsipareigojimu, tam nereikia priimti atskiro sprendimo.

| (57) | Nagrinėdama kelias priemones, išvardytas kaip 17–22 priemonės sprendimo II priedo B dalyje, Komisija nerado jokių įrodymų, kad būtų egzistavę teisiškai saistantys aktai. Šios priemonės buvo susijusios su viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimu remiantis kitais teisės aktais, o ne minėtu 2002 m. spalio 30 d. įstatymu. Kalbant apie garantiją, nurodytą kaip 23 priemonė sprendimo II priedo B dalyje, Komisija pirmiausia tai susiejo su pagrindiniu Lenkijos pateiktu argumentu, kad ta priemonė buvo įtraukta į 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą, kurį patvirtino laivų statyklos stebėtojų taryba, kurioje buvo ir Iždo atstovų. |
| --- | --- |

(57)

Nagrinėdama kelias priemones, išvardytas kaip 17–22 priemonės sprendimo II priedo B dalyje, Komisija nerado jokių įrodymų, kad būtų egzistavę teisiškai saistantys aktai. Šios priemonės buvo susijusios su viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimu remiantis kitais teisės aktais, o ne minėtu 2002 m. spalio 30 d. įstatymu. Kalbant apie garantiją, nurodytą kaip 23 priemonė sprendimo II priedo B dalyje, Komisija pirmiausia tai susiejo su pagrindiniu Lenkijos pateiktu argumentu, kad ta priemonė buvo įtraukta į 2004 m. kovo mėn. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą, kurį patvirtino laivų statyklos stebėtojų taryba, kurioje buvo ir Iždo atstovų.

| (58) | Komisija, be kita ko, mano, kad stebėtojų tarybai, nesant kitų būtinų veiksmų, kurių turi imtis akcininkai, nebuvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimą, dėl kurio akcininkai patirtų finansinių padarinių. Komisija taip pat nustatė, kad net darant prielaidą, jog stebėtojų taryba buvo įgaliota priimti tokius sprendimus akcininkų vardu ir paisant jų interesų, vis tiek nebūtų aišku, ar toks sprendimas reikštų palankų Iždo įsipareigojimą suteikti valstybės pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad įprastomis aplinkybėmis neįmanoma suderinti veiksmų, kurių imasi valstybė rinkos dalyvio atžvilgiu, ir veiksmų, kurių valstybė imasi įgyvendindama įvairius viešuosius tikslus. |
| --- | --- |

(58)

Komisija, be kita ko, mano, kad stebėtojų tarybai, nesant kitų būtinų veiksmų, kurių turi imtis akcininkai, nebuvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimą, dėl kurio akcininkai patirtų finansinių padarinių. Komisija taip pat nustatė, kad net darant prielaidą, jog stebėtojų taryba buvo įgaliota priimti tokius sprendimus akcininkų vardu ir paisant jų interesų, vis tiek nebūtų aišku, ar toks sprendimas reikštų palankų Iždo įsipareigojimą suteikti valstybės pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad įprastomis aplinkybėmis neįmanoma suderinti veiksmų, kurių imasi valstybė rinkos dalyvio atžvilgiu, ir veiksmų, kurių valstybė imasi įgyvendindama įvairius viešuosius tikslus.

| (59) | Komisija taip pat pažymėjo, kad pateiktas pranešimas apie sprendimo II priedo B dalies 24 ir 25 priemones (skolos panaikinimas ir kapitalo injekcija) kaip alternatyvas, nes Gdynės laivų statykla negalėjo įvykdyti planuotos kapitalo injekcijos į Gdansko laivų statyklą; taigi buvo aišku, kad tos priemonės nesuteiktos iki stojimo ir kad jos yra nauja planuota pagalba. |
| --- | --- |

(59)

Komisija taip pat pažymėjo, kad pateiktas pranešimas apie sprendimo II priedo B dalies 24 ir 25 priemones (skolos panaikinimas ir kapitalo injekcija) kaip alternatyvas, nes Gdynės laivų statykla negalėjo įvykdyti planuotos kapitalo injekcijos į Gdansko laivų statyklą; taigi buvo aišku, kad tos priemonės nesuteiktos iki stojimo ir kad jos yra nauja planuota pagalba.

| (60) | Be to, Komisija pažymėjo, kad Gdynės laivų statyklos grupė pasinaudojo gamybos garantijomis, kurias suteikė Lenkijos eksporto kreditų agentūra Eksporto kreditų draudimo korporacija. Komisijai kilo abejonių dėl šių garantijų komercinio pobūdžio, nes jos suteiktos vykdant nekomercinę Eksporto kreditų draudimo korporacijos veiklą (su Iždo garantijomis). Kadangi grupė patyrė finansinių sunkumų, Komisijai kilo abejonių, ar už garantiją mokamų mokesčių tarifai tinkamai atspindėjo esamą riziką ir ar Eksporto kreditų draudimo korporacijos reikalaujamas užtikrinimas buvo pakankamas. |
| --- | --- |

(60)

Be to, Komisija pažymėjo, kad Gdynės laivų statyklos grupė pasinaudojo gamybos garantijomis, kurias suteikė Lenkijos eksporto kreditų agentūra Eksporto kreditų draudimo korporacija. Komisijai kilo abejonių dėl šių garantijų komercinio pobūdžio, nes jos suteiktos vykdant nekomercinę Eksporto kreditų draudimo korporacijos veiklą (su Iždo garantijomis). Kadangi grupė patyrė finansinių sunkumų, Komisijai kilo abejonių, ar už garantiją mokamų mokesčių tarifai tinkamai atspindėjo esamą riziką ir ar Eksporto kreditų draudimo korporacijos reikalaujamas užtikrinimas buvo pakankamas.

| (61) | Nustačiusi, kad kelios Gdansko laivų statyklai skirtos pagalbos priemonės buvo nauja pagalba, Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar buvo įvykdyta kuri nors iš tokios pagalbos patvirtinimo kaip restruktūrizavimo pagalbos sąlygų. |
| --- | --- |

(61)

Nustačiusi, kad kelios Gdansko laivų statyklai skirtos pagalbos priemonės buvo nauja pagalba, Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar buvo įvykdyta kuri nors iš tokios pagalbos patvirtinimo kaip restruktūrizavimo pagalbos sąlygų.

3.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

a)   Gdynės laivų statyklos grupės pateiktos pastabos

| (62) | Komisija pažymi, kad pati Gdansko laivų statykla nepateikė pastabų dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą. Tačiau jos patronuojančiosios įmonės pateiktose pastabose kalbama ir apie Komisijos išvadas dėl jos kompetencijos imtis veiksmų dėl sprendimo II priedo B dalyje išvardytų priemonių, taip pat apie Komisijos abejones dėl šios pagalbos derėjimo. |
| --- | --- |

(62)

Komisija pažymi, kad pati Gdansko laivų statykla nepateikė pastabų dėl sprendimo pradėti oficialų tyrimą. Tačiau jos patronuojančiosios įmonės pateiktose pastabose kalbama ir apie Komisijos išvadas dėl jos kompetencijos imtis veiksmų dėl sprendimo II priedo B dalyje išvardytų priemonių, taip pat apie Komisijos abejones dėl šios pagalbos derėjimo.

| (63) | Kalbant apie viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimą pagal 5a skyriaus procedūrą, Gdynės laivų statyklos grupė teigė, kad pagalba suteikta sprendimu dėl restruktūrizavimo, kurį priėmė PPA pirmininkas. Tačiau Gdynės laivų statyklos grupė, kaip ir Lenkija pradiniame Komisijos tyrimo etape, tvirtino, kad sprendimą dėl Gdansko laivų statyklos PPA pirmininkas priėmė iki Lenkijos įstojimo į ES – 2004 m. balandžio 30 d. |
| --- | --- |

(63)

Kalbant apie viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimą pagal 5a skyriaus procedūrą, Gdynės laivų statyklos grupė teigė, kad pagalba suteikta sprendimu dėl restruktūrizavimo, kurį priėmė PPA pirmininkas. Tačiau Gdynės laivų statyklos grupė, kaip ir Lenkija pradiniame Komisijos tyrimo etape, tvirtino, kad sprendimą dėl Gdansko laivų statyklos PPA pirmininkas priėmė iki Lenkijos įstojimo į ES – 2004 m. balandžio 30 d.

| (64) | Gdynės laivų statykla teigė, kad visų atskirų viešųjų kreditorių sutikimas restruktūrizuoti įsipareigojimus pagal 5a skyriaus procedūrą ir buvo pagalbos suteikimas dar iki Lenkijos įstojimo į ES dienos (9). |
| --- | --- |

(64)

Gdynės laivų statykla teigė, kad visų atskirų viešųjų kreditorių sutikimas restruktūrizuoti įsipareigojimus pagal 5a skyriaus procedūrą ir buvo pagalbos suteikimas dar iki Lenkijos įstojimo į ES dienos (9).

| (65) | Dėl palūkanų už neįvykdytus viešuosius teisinius įsipareigojimus, restruktūrizuojamus pagal 5a skyriaus procedūrą, Gdynės laivų statykla teigė, kad 2003 m. birželio 30 d. nebuvo priskaičiuotos jokios palūkanos už vėlavimą (priešingai, negu teigė Lenkija pirmajame Komisijos vykdomo oficialaus tyrimo etape). |
| --- | --- |

(65)

Dėl palūkanų už neįvykdytus viešuosius teisinius įsipareigojimus, restruktūrizuojamus pagal 5a skyriaus procedūrą, Gdynės laivų statykla teigė, kad 2003 m. birželio 30 d. nebuvo priskaičiuotos jokios palūkanos už vėlavimą (priešingai, negu teigė Lenkija pirmajame Komisijos vykdomo oficialaus tyrimo etape).

| (66) | Gdynės laivų statykla pateikė pastabų ir dėl kitų sprendimo dalykų. Visų pirma ji teigė, kad laivų pagaminimo garantijos, kurias laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nebuvo valstybės pagalba. Gdynės laivų statyklos grupė tvirtino, kad Eksporto kredito draudimo korporacija garantijų sistema yra finansavimosi sistema, pagal kurią – žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos – priemonės, gautos už laivą, viršija patirtą riziką ir faktiškai išmokėtas sumas. Gdynės laivų statyklos grupė aprašė sąlygas, kuriomis Eksporto kredito draudimo korporacija suteikė tas garantijas (tarifus ir reikalaujamo užstato rūšį). |
| --- | --- |

(66)

Gdynės laivų statykla pateikė pastabų ir dėl kitų sprendimo dalykų. Visų pirma ji teigė, kad laivų pagaminimo garantijos, kurias laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nebuvo valstybės pagalba. Gdynės laivų statyklos grupė tvirtino, kad Eksporto kredito draudimo korporacija garantijų sistema yra finansavimosi sistema, pagal kurią – žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos – priemonės, gautos už laivą, viršija patirtą riziką ir faktiškai išmokėtas sumas. Gdynės laivų statyklos grupė aprašė sąlygas, kuriomis Eksporto kredito draudimo korporacija suteikė tas garantijas (tarifus ir reikalaujamo užstato rūšį).

| (67) | Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo pagalbos gavėja teigė, kad pagalbos suma buvo apribota iki griežto minimumo ir kad būtų buvę pagrįsta skirti didesnę pagalbą, jeigu ji būtų prieinama. Be to, Gdynės laivų statyklos grupė teigė, kad net jeigu Komisija restruktūrizavimo išlaidas apibrėžtų siaurai (neįtrauktų į jas laivų statyklos veiklos vykdymo išlaidų), tokių išlaidų finansavimo iš savųjų išteklių, nesusijusių su valstybės pagalba, elementas ir taip siektų apie 30 %, o tai užtikrintų atitiktį 1999 m restruktūrizavimo pagalbos gairėms (10). |
| --- | --- |

(67)

Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo pagalbos gavėja teigė, kad pagalbos suma buvo apribota iki griežto minimumo ir kad būtų buvę pagrįsta skirti didesnę pagalbą, jeigu ji būtų prieinama. Be to, Gdynės laivų statyklos grupė teigė, kad net jeigu Komisija restruktūrizavimo išlaidas apibrėžtų siaurai (neįtrauktų į jas laivų statyklos veiklos vykdymo išlaidų), tokių išlaidų finansavimo iš savųjų išteklių, nesusijusių su valstybės pagalba, elementas ir taip siektų apie 30 %, o tai užtikrintų atitiktį 1999 m restruktūrizavimo pagalbos gairėms (10).

| (68) | Gdynės laivų statyklos grupė taip pat teigė, kad valstybės pagalba grupei neiškraipo konkurencijos Europoje, tvirtindama, kad tikrąją grėsmę Europos laivų statykloms kelia Tolimųjų Rytų laivų statyklos. Pagalbos gavėja pripažino, kad konteineriniai laivai statomi ir kitose Europos laivų statyklose, daugiausia – Vokietijos, tačiau teigė, kad tie laivai skiriasi projektinių ir techninių savybių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(68)

Gdynės laivų statyklos grupė taip pat teigė, kad valstybės pagalba grupei neiškraipo konkurencijos Europoje, tvirtindama, kad tikrąją grėsmę Europos laivų statykloms kelia Tolimųjų Rytų laivų statyklos. Pagalbos gavėja pripažino, kad konteineriniai laivai statomi ir kitose Europos laivų statyklose, daugiausia – Vokietijos, tačiau teigė, kad tie laivai skiriasi projektinių ir techninių savybių atžvilgiu.

b)   Kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos

| (69) | Danija ir organizacija Danish Maritime parėmė Komisiją, siekiančią užtikrinti, kad valstybės pagalba būtų teikiama pagal galiojančias teisės nuostatas. Jos pažymėjo, kad dėl stiprios konkurencijos pasaulinėje laivų statybos rinkoje dalis Danijos laivų statyklų uždarytos arba atsidūrė ties bankroto riba, tačiau jos negavo jokios valstybės pagalbos. Be to, jos pabrėžė, kad Danijos laivų statyklų siūlomi gaminiai panašūs į tuos, kuriuos siūlo Lenkijos laivų statyklos, dėl to visos nesąžiningos konkurencijos apraiškos gali turėti neigiamos įtakos Danijos laivų statykloms. Danija paprašė Komisijos, kad ji pareikalautų iš Gdansko laivų statyklos sumažinti gamybos pajėgumus, kad naudojantis valstybės pagalba nebūtų dar labiau didinami pertekliniai gamybos pajėgumai pasaulyje. |
| --- | --- |

(69)

Danija ir organizacija Danish Maritime parėmė Komisiją, siekiančią užtikrinti, kad valstybės pagalba būtų teikiama pagal galiojančias teisės nuostatas. Jos pažymėjo, kad dėl stiprios konkurencijos pasaulinėje laivų statybos rinkoje dalis Danijos laivų statyklų uždarytos arba atsidūrė ties bankroto riba, tačiau jos negavo jokios valstybės pagalbos. Be to, jos pabrėžė, kad Danijos laivų statyklų siūlomi gaminiai panašūs į tuos, kuriuos siūlo Lenkijos laivų statyklos, dėl to visos nesąžiningos konkurencijos apraiškos gali turėti neigiamos įtakos Danijos laivų statykloms. Danija paprašė Komisijos, kad ji pareikalautų iš Gdansko laivų statyklos sumažinti gamybos pajėgumus, kad naudojantis valstybės pagalba nebūtų dar labiau didinami pertekliniai gamybos pajėgumai pasaulyje.

| (70) | Bendrovė Ray Car Carriers, kuri yra didžiausia Gdynės laivų statyklos grupės klientė, o kartu ir Gdansko laivų statyklos patronuojančiosios įmonės mažumos dalies akcininkė, pabrėžė Gdansko laivų statyklos reikšmę savo veiklai, pažymėdama sutartis, kuriomis ji susijusi su laivų statykla. |
| --- | --- |

(70)

Bendrovė Ray Car Carriers, kuri yra didžiausia Gdynės laivų statyklos grupės klientė, o kartu ir Gdansko laivų statyklos patronuojančiosios įmonės mažumos dalies akcininkė, pabrėžė Gdansko laivų statyklos reikšmę savo veiklai, pažymėdama sutartis, kuriomis ji susijusi su laivų statykla.

| (71) | Profesinė sąjunga Solidarność pažymėjo vis blogėjančią laivų statyklos padėtį, tuo pagrįsdama skubaus restruktūrizavimo poreikį. Profesinė sąjunga aprašė pasirinktas restruktūrizavimo priemones, kurių jau ėmėsi laivų statykla, ir išreiškė įsitikinimą, kad laivų statykla, pasinaudodama turimomis technologijomis ir pasitelkusi savo darbuotojus, prisidės prie kitų pelningų Europos laivų statyklų. Todėl valstybės pagalba reikalinga restruktūrizavimo planui įgyvendinti. |
| --- | --- |

(71)

Profesinė sąjunga Solidarność pažymėjo vis blogėjančią laivų statyklos padėtį, tuo pagrįsdama skubaus restruktūrizavimo poreikį. Profesinė sąjunga aprašė pasirinktas restruktūrizavimo priemones, kurių jau ėmėsi laivų statykla, ir išreiškė įsitikinimą, kad laivų statykla, pasinaudodama turimomis technologijomis ir pasitelkusi savo darbuotojus, prisidės prie kitų pelningų Europos laivų statyklų. Todėl valstybės pagalba reikalinga restruktūrizavimo planui įgyvendinti.

| (72) | Lenkijos darbdavių sąjunga Forum Okrętowe paaiškino priežastis, lėmusias sunkią laivų statyklos padėtį, ir pareiškė remianti laivų statyklos restruktūrizavimo procesą bei tuo tikslu reikalingą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(72)

Lenkijos darbdavių sąjunga Forum Okrętowe paaiškino priežastis, lėmusias sunkią laivų statyklos padėtį, ir pareiškė remianti laivų statyklos restruktūrizavimo procesą bei tuo tikslu reikalingą valstybės pagalbą.

c)   Lenkijos pateiktos pastabos

| (73) | Kaip ir Gdynės laivų statyklos grupė, Lenkija pateikė pastabų dėl aspektų, susijusių ir su Komisijos kompetencija, ir su pagalbos derėjimu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(73)

Kaip ir Gdynės laivų statyklos grupė, Lenkija pateikė pastabų dėl aspektų, susijusių ir su Komisijos kompetencija, ir su pagalbos derėjimu su bendrąja rinka.

| (74) | Dėl viešosios skolos restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą Lenkija nepateikė jokių papildomų argumentų. Tačiau atsakydama į Gdynės laivų statyklos grupės pastabas Lenkija nesutiko su tuo, kaip grupė interpretavo Lenkijos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

(74)

Dėl viešosios skolos restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą Lenkija nepateikė jokių papildomų argumentų. Tačiau atsakydama į Gdynės laivų statyklos grupės pastabas Lenkija nesutiko su tuo, kaip grupė interpretavo Lenkijos teisės nuostatas.

| (75) | Kalbant apie sprendimo II priedo B dalyje išvardytas priemones, Lenkija neprieštaravo Komisijos išvadoms, pateiktoms sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(75)

Kalbant apie sprendimo II priedo B dalyje išvardytas priemones, Lenkija neprieštaravo Komisijos išvadoms, pateiktoms sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (76) | Kalbėdama apie naujos pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Lenkija užtikrino, kad 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planas yra tvirtas ekonominis pagrindas laivų statyklos restruktūrizavimo procesui įgyvendinti. Nors Lenkija pripažino, kad restruktūrizavimo procesas vyksta turint ribotų finansinių išteklių, ji teigė, kad tai jau pagerino laivų statyklos finansinę padėtį. Be to, Lenkijos valdžios institucijos glaustai apibūdino restruktūrizavimo priemones, įtrauktas į 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą, norėdamos parodyti, kad restruktūrizavimo procesas nebuvo vien tik finansinis restruktūrizavimas. Lenkija gynė į 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą įtrauktas kompensuojamąsias priemones, taikytas Gdynės laivų statyklos grupės lygmeniu. Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo Lenkija užtikrino, kad pagalba nenaudojama kitais tikslais, o tik restruktūrizavimui, ir teigė, kad pagalbos dydis buvo 31 %, t. y. bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų, įskaitant veiklos išlaidas, procentinė pagalbos dalis. Lenkija teigė, kad planuota Gdynės laivų statyklos kapitalo injekcija Gdansko laivų statyklai, sutartyse numatytų kainų persvarstymas ir sukauptas pelnas bei teigiamas piniginių įplaukų, kurių ateityje gaus laivų statyklą, saldo ir turėtų būti laikoma „nuosavu įnašu“. |
| --- | --- |

(76)

Kalbėdama apie naujos pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Lenkija užtikrino, kad 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planas yra tvirtas ekonominis pagrindas laivų statyklos restruktūrizavimo procesui įgyvendinti. Nors Lenkija pripažino, kad restruktūrizavimo procesas vyksta turint ribotų finansinių išteklių, ji teigė, kad tai jau pagerino laivų statyklos finansinę padėtį. Be to, Lenkijos valdžios institucijos glaustai apibūdino restruktūrizavimo priemones, įtrauktas į 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą, norėdamos parodyti, kad restruktūrizavimo procesas nebuvo vien tik finansinis restruktūrizavimas. Lenkija gynė į 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą įtrauktas kompensuojamąsias priemones, taikytas Gdynės laivų statyklos grupės lygmeniu. Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo Lenkija užtikrino, kad pagalba nenaudojama kitais tikslais, o tik restruktūrizavimui, ir teigė, kad pagalbos dydis buvo 31 %, t. y. bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų, įskaitant veiklos išlaidas, procentinė pagalbos dalis. Lenkija teigė, kad planuota Gdynės laivų statyklos kapitalo injekcija Gdansko laivų statyklai, sutartyse numatytų kainų persvarstymas ir sukauptas pelnas bei teigiamas piniginių įplaukų, kurių ateityje gaus laivų statyklą, saldo ir turėtų būti laikoma „nuosavu įnašu“.

| (77) | Lenkijos valdžios institucijos pridėjo išsamų Eksporto kredito draudimo korporacijos taikomos garantijų sistemos veikimo aprašymą ir teigė, kad tos garantijos suteiktos rinkos sąlygomis ir todėl nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(77)

Lenkijos valdžios institucijos pridėjo išsamų Eksporto kredito draudimo korporacijos taikomos garantijų sistemos veikimo aprašymą ir teigė, kad tos garantijos suteiktos rinkos sąlygomis ir todėl nėra valstybės pagalba.

4.   Chronologinis svarbių įvykių, buvusių po to, kai Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, aprašymas

| (78) | Toliau glaustai pateikiama Komisijos vykdoma tyrimo procedūra ir įvykiai, buvę tos procedūros metu. |
| --- | --- |

(78)

Toliau glaustai pateikiama Komisijos vykdoma tyrimo procedūra ir įvykiai, buvę tos procedūros metu.

| (79) | Atsakydamos į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Lenkijos valdžios institucijos 2005 m. rudenį pateikė dvejopus paaiškinimus: pirma, išreikšdamos abejonių dėl Komisijos kompetencijos imtis veiksmų dėl priemonių, kurios Komisijos sprendime nurodytos kaip nauja pagalba; antra, teigdamos, kad net jeigu minėtos priemonės yra nauja pagalba, jos, kaip restruktūrizavimo pagalba, suderinamos su bendrąja rinka. Gdynės laivų statyklos grupės reakcija į Komisijos sprendimą buvo panaši. Tai aprašyta pirmiau. |
| --- | --- |

(79)

Atsakydamos į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Lenkijos valdžios institucijos 2005 m. rudenį pateikė dvejopus paaiškinimus: pirma, išreikšdamos abejonių dėl Komisijos kompetencijos imtis veiksmų dėl priemonių, kurios Komisijos sprendime nurodytos kaip nauja pagalba; antra, teigdamos, kad net jeigu minėtos priemonės yra nauja pagalba, jos, kaip restruktūrizavimo pagalba, suderinamos su bendrąja rinka. Gdynės laivų statyklos grupės reakcija į Komisijos sprendimą buvo panaši. Tai aprašyta pirmiau.

| (80) | Savo pozicijai dėl pagalbos suderinamumo paremti Lenkija rėmėsi 2004 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planu, pateiktu Komisijai 2004 m. spalio mėn., dėl kurio Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą – ir dėl patikimumo, ir dėl veiksmingumo. Tačiau Komisija nuodugniai išnagrinėjo 2004 m. restruktūrizavimo planą ir paprašė išorės konsultanto pagalbos. Komisija konstatavo, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti reikalingų sąlygų, nustatytų atitinkamose gairėse. Per susitikimą, įvykusį 2006 m. vasario 22 d., Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms pagrindines savo abejones. Komisija atkreipė dėmesį ir į svarbiausius 2004 m. restruktūrizavimo plano trūkumus: mažą investicijų lygį, mažą numatomą našumą, dideles gamybos išlaidas, visų pirma – bendrąsias, ir nepakankamą laivų statyklos savosios bazės stiprinimą. Laivų statyklai suteiktą pagalbą reikėjo laikyti veiklos pagalba paremiant skolų restruktūrizavimą ir tęsiant laivų statyklos veiklą. |
| --- | --- |

(80)

Savo pozicijai dėl pagalbos suderinamumo paremti Lenkija rėmėsi 2004 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planu, pateiktu Komisijai 2004 m. spalio mėn., dėl kurio Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą – ir dėl patikimumo, ir dėl veiksmingumo. Tačiau Komisija nuodugniai išnagrinėjo 2004 m. restruktūrizavimo planą ir paprašė išorės konsultanto pagalbos. Komisija konstatavo, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti reikalingų sąlygų, nustatytų atitinkamose gairėse. Per susitikimą, įvykusį 2006 m. vasario 22 d., Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms pagrindines savo abejones. Komisija atkreipė dėmesį ir į svarbiausius 2004 m. restruktūrizavimo plano trūkumus: mažą investicijų lygį, mažą numatomą našumą, dideles gamybos išlaidas, visų pirma – bendrąsias, ir nepakankamą laivų statyklos savosios bazės stiprinimą. Laivų statyklai suteiktą pagalbą reikėjo laikyti veiklos pagalba paremiant skolų restruktūrizavimą ir tęsiant laivų statyklos veiklą.

| (81) | 2005 m. gruodžio mėn. Komisija iš viešai prieinamų šaltinių (11) sužinojo, kad įsteigta Korporacja Polskie Stocznia (KPS) – kapitalo grupė, atstovaujanti valstybės kapitalui ir turinti tikslą integruoti tris pagrindines Lenkijos laivų statyklas – Gdynės, Gdansko ir Ščecino – į vieną struktūrą (toliau – konsolidavimo planas). Pagrindinis KPS vaidmuo – užtikrinti tų laivų statyklų veiklos finansavimą. Nė viename tyrimo etape – nei prieš sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą priėmimą, nei po jo – Lenkija nepranešė Komisijai apie konsolidavimo planą. |
| --- | --- |

(81)

2005 m. gruodžio mėn. Komisija iš viešai prieinamų šaltinių (11) sužinojo, kad įsteigta Korporacja Polskie Stocznia (KPS) – kapitalo grupė, atstovaujanti valstybės kapitalui ir turinti tikslą integruoti tris pagrindines Lenkijos laivų statyklas – Gdynės, Gdansko ir Ščecino – į vieną struktūrą (toliau – konsolidavimo planas). Pagrindinis KPS vaidmuo – užtikrinti tų laivų statyklų veiklos finansavimą. Nė viename tyrimo etape – nei prieš sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą priėmimą, nei po jo – Lenkija nepranešė Komisijai apie konsolidavimo planą.

| (82) | Tuo pačiu metu Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie vykstančias derybas dėl Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos pardavimo strateginiams investuotojams ir apie tų bendrovių, kurios anksčiau veikė vienoje grupėje, atskyrimą. 2006 m. sausio 13 d. Komisija pareikalavo paaiškinti tikrąją Lenkijos valdžios institucijų strategiją, taikomą Gdynės laivų statyklos grupės atžvilgiu. |
| --- | --- |

(82)

Tuo pačiu metu Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie vykstančias derybas dėl Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos pardavimo strateginiams investuotojams ir apie tų bendrovių, kurios anksčiau veikė vienoje grupėje, atskyrimą. 2006 m. sausio 13 d. Komisija pareikalavo paaiškinti tikrąją Lenkijos valdžios institucijų strategiją, taikomą Gdynės laivų statyklos grupės atžvilgiu.

| (83) | Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, paaiškindama, kad anksčiau konsolidavimo planas iš tikrųjų buvo svarstomas, tačiau jo atsisakyta, ir pranešė, kad netrukus bus parengta nauja Lenkijos laivų statybos sektoriaus restruktūrizavimo strategija. |
| --- | --- |

(83)

Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, paaiškindama, kad anksčiau konsolidavimo planas iš tikrųjų buvo svarstomas, tačiau jo atsisakyta, ir pranešė, kad netrukus bus parengta nauja Lenkijos laivų statybos sektoriaus restruktūrizavimo strategija.

| (84) | 2006 m. vasario 22 d. susitikime ir 2006 m. kovo 13 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas jau paseno ir jį reikia iš dalies pakeisti. Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo iki 2006 m. birželio mėn. pateikti atnaujintą restruktūrizavimo planą. Jos pateikė ir svarbiausias naujosios strategijos, numatomos taikyti Lenkijos laivų statybos sektoriuje, prielaidas. Pirma, Gdansko laivų statykla turėjo būti kuo greičiau atskirta nuo Gdynės laivų statyklos grupės. Antra, Vyriausybė turėjo leisti į Gdansko laivų statyklą įsilieti privačiam kapitalui, kad būtų įgyvendintas ilgalaikis tikslas – visiškas laivų statyklų privatizavimas. |
| --- | --- |

(84)

2006 m. vasario 22 d. susitikime ir 2006 m. kovo 13 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas jau paseno ir jį reikia iš dalies pakeisti. Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo iki 2006 m. birželio mėn. pateikti atnaujintą restruktūrizavimo planą. Jos pateikė ir svarbiausias naujosios strategijos, numatomos taikyti Lenkijos laivų statybos sektoriuje, prielaidas. Pirma, Gdansko laivų statykla turėjo būti kuo greičiau atskirta nuo Gdynės laivų statyklos grupės. Antra, Vyriausybė turėjo leisti į Gdansko laivų statyklą įsilieti privačiam kapitalui, kad būtų įgyvendintas ilgalaikis tikslas – visiškas laivų statyklų privatizavimas.

| (85) | 2006 m. birželio 9 d. Komisija gavo pirmąjį 2006 m. restruktūrizavimo plano projektą. Po apsilankymo laivų statykloje ir gavusi išorės konsultanto išvadą Komisija 2006 m. birželio 14 d. per apsilankymą įmonėje, o vėliau 2006 m. liepos 17 d. raštu išreiškė didelių nuogąstavimų dėl to projekto, nurodydama, kad restruktūrizavimo planas atrodo neįmanomas įgyvendinti ir greičiausiai būtų neįmanoma ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą atkurti nederamai neiškreipiant konkurencijos. Komisija pažymėjo, kad neatrodo, jog restruktūrizavimo strategija būtų pagrįsta nuodugnia įvairios laivų statyklos veiklos pelningumo praeityje analize, vietoj to strategijoje atsižvelgiama į tariamą didelę laivų statybos veiklos plėtrą, kad nebuvo realių perspektyvų finansuoti restruktūrizavimą iš išteklių be valstybės pagalbos ir, galiausiai, kad, atsižvelgiant į ekspansyvų pobūdį, plane aiškiai nesilaikoma kompensuojamųjų priemonių reikalavimo. Atkreipdama dėmesį į tai, kad viskas siejama su laivų statybos finansavimo garantijomis, teikiamomis Eksporto kredito draudimo korporacijos, kuri yra valstybės agentūra, Komisija perspėjo laivų statyklą ir Lenkijos valdžios institucijas, kad tos garantijos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(85)

2006 m. birželio 9 d. Komisija gavo pirmąjį 2006 m. restruktūrizavimo plano projektą. Po apsilankymo laivų statykloje ir gavusi išorės konsultanto išvadą Komisija 2006 m. birželio 14 d. per apsilankymą įmonėje, o vėliau 2006 m. liepos 17 d. raštu išreiškė didelių nuogąstavimų dėl to projekto, nurodydama, kad restruktūrizavimo planas atrodo neįmanomas įgyvendinti ir greičiausiai būtų neįmanoma ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą atkurti nederamai neiškreipiant konkurencijos. Komisija pažymėjo, kad neatrodo, jog restruktūrizavimo strategija būtų pagrįsta nuodugnia įvairios laivų statyklos veiklos pelningumo praeityje analize, vietoj to strategijoje atsižvelgiama į tariamą didelę laivų statybos veiklos plėtrą, kad nebuvo realių perspektyvų finansuoti restruktūrizavimą iš išteklių be valstybės pagalbos ir, galiausiai, kad, atsižvelgiant į ekspansyvų pobūdį, plane aiškiai nesilaikoma kompensuojamųjų priemonių reikalavimo. Atkreipdama dėmesį į tai, kad viskas siejama su laivų statybos finansavimo garantijomis, teikiamomis Eksporto kredito draudimo korporacijos, kuri yra valstybės agentūra, Komisija perspėjo laivų statyklą ir Lenkijos valdžios institucijas, kad tos garantijos yra valstybės pagalba.

| (86) | Neatsižvelgdama į tuos perspėjimus Lenkija galiausiai pateikė 2006 m. restruktūrizavimo planą pavėlavusi du mėnesius – 2006 m. rugsėjo mėn., ir jis iš esmės nesiskyrė nuo pirmojo varianto. |
| --- | --- |

(86)

Neatsižvelgdama į tuos perspėjimus Lenkija galiausiai pateikė 2006 m. restruktūrizavimo planą pavėlavusi du mėnesius – 2006 m. rugsėjo mėn., ir jis iš esmės nesiskyrė nuo pirmojo varianto.

| (87) | 2006 m. rugpjūčio mėn. per skolų pakeitimo akcijomis sandorį daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybinė PPA ir jos patronuojamoji įmonė Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa (Gdynės laivų statyklos akcijos Gdansko laivų statykloje panaudotos kaip paskolos, kurią Gdynės laivų statyklai suteikė PPA ir kurios dalis tapo mokėtina 2006 m. birželio mėn., užtikrinimas). Taigi Gdansko laivų statykla buvo atskirta nuo Gdynės laivų statyklos grupės. |
| --- | --- |

(87)

2006 m. rugpjūčio mėn. per skolų pakeitimo akcijomis sandorį daugumą Gdansko laivų statyklos akcijų perėmė valstybinė PPA ir jos patronuojamoji įmonė Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa (Gdynės laivų statyklos akcijos Gdansko laivų statykloje panaudotos kaip paskolos, kurią Gdynės laivų statyklai suteikė PPA ir kurios dalis tapo mokėtina 2006 m. birželio mėn., užtikrinimas). Taigi Gdansko laivų statykla buvo atskirta nuo Gdynės laivų statyklos grupės.

| (88) | Per susitikimą, įvykusį 2006 m. gruodžio 7 d., o vėliau ir 2007 m. sausio 29 d. raštu Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms, kad atlikus pradinį tyrimą nustatyta, jog 2006 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš sąlygų, reikalingų restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti pagal galiojančias gaires. |
| --- | --- |

(88)

Per susitikimą, įvykusį 2006 m. gruodžio 7 d., o vėliau ir 2007 m. sausio 29 d. raštu Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms, kad atlikus pradinį tyrimą nustatyta, jog 2006 m. Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš sąlygų, reikalingų restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti pagal galiojančias gaires.

| (89) | Per tą susitikimą Lenkijos valdžios institucijos pareiškė, kad ketina privatizuoti Gdynės laivų statyklą. Lenkija pranešė, kad privatizavimo procesą ketinama baigti iki 2007 m birželio mėn. 2007 m. vasario 28 d. raštu Lenkija įsipareigojo Gdansko laivų statyklą privatizuoti iki 2007 m. pabaigos. Prieš parengdama privatizavimo dokumentus Lenkija paprašė Komisijos pareikšti savo poziciją dėl būtinųjų kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdansko laivų statyklos atžvilgiu, kad galėtų pateikti tinkamą informaciją galimiems investuotojams. |
| --- | --- |

(89)

Per tą susitikimą Lenkijos valdžios institucijos pareiškė, kad ketina privatizuoti Gdynės laivų statyklą. Lenkija pranešė, kad privatizavimo procesą ketinama baigti iki 2007 m birželio mėn. 2007 m. vasario 28 d. raštu Lenkija įsipareigojo Gdansko laivų statyklą privatizuoti iki 2007 m. pabaigos. Prieš parengdama privatizavimo dokumentus Lenkija paprašė Komisijos pareikšti savo poziciją dėl būtinųjų kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdansko laivų statyklos atžvilgiu, kad galėtų pateikti tinkamą informaciją galimiems investuotojams.

| (90) | Vėlesnius mėnesius Gdansko laivų statyklos vadovybė vedė derybas su įvairiais galimais investuotojais, siekdama laivų statyklai rasti strateginį investuotoją, kuris įsigytų naujai išleistų įmonės akcijų ir taip suteiktų restruktūrizavimo procesui reikalingų lėšų ir perimtų įmonės kontrolę. |
| --- | --- |

(90)

Vėlesnius mėnesius Gdansko laivų statyklos vadovybė vedė derybas su įvairiais galimais investuotojais, siekdama laivų statyklai rasti strateginį investuotoją, kuris įsigytų naujai išleistų įmonės akcijų ir taip suteiktų restruktūrizavimo procesui reikalingų lėšų ir perimtų įmonės kontrolę.

| (91) | 2006 m. gruodžio mėn. susitarusi su Lenkijos valdžios institucijomis, Komisija pradėjo intensyvias diskusijas su Lenkijos valdžios institucijomis ir Gdansko laivų statykla, siekdama nustatyti būtinas kompensuojamąsias priemones. 2007 m. vasario 28 d. raštu Lenkija įsipareigojo uždaryti Gdansko laivų statyklos stapelį po to, kai bus įvykdyti užsakymai pagal sudarytas sutartis, t. y. nuo 2010 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

(91)

2006 m. gruodžio mėn. susitarusi su Lenkijos valdžios institucijomis, Komisija pradėjo intensyvias diskusijas su Lenkijos valdžios institucijomis ir Gdansko laivų statykla, siekdama nustatyti būtinas kompensuojamąsias priemones. 2007 m. vasario 28 d. raštu Lenkija įsipareigojo uždaryti Gdansko laivų statyklos stapelį po to, kai bus įvykdyti užsakymai pagal sudarytas sutartis, t. y. nuo 2010 m. sausio mėn.

| (92) | Komisija paprašė Gdansko laivų statyklos pateikti informaciją, kad galėtų nustatyti, ar šis pasiūlymas yra tikra kompensuojamoji priemonė. Kadangi pateikta informacija buvo neišsami ir neįrodė, kad laivų statyklai Lenkijos siūlomos kompensuojamosios priemonės yra pakankamos, Komisija 2007 m. liepos 19 d. priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį, kuriuo reikalaujama, kad Lenkija pateiktų informaciją, kuri būtina kompensuojamųjų priemonių Gdansko laivų statykloje klausimui išspręsti. |
| --- | --- |

(92)

Komisija paprašė Gdansko laivų statyklos pateikti informaciją, kad galėtų nustatyti, ar šis pasiūlymas yra tikra kompensuojamoji priemonė. Kadangi pateikta informacija buvo neišsami ir neįrodė, kad laivų statyklai Lenkijos siūlomos kompensuojamosios priemonės yra pakankamos, Komisija 2007 m. liepos 19 d. priėmė sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį, kuriuo reikalaujama, kad Lenkija pateiktų informaciją, kuri būtina kompensuojamųjų priemonių Gdansko laivų statykloje klausimui išspręsti.

| (93) | Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugpjūčio 20 d. raštu, tvirtindamos, kad nėra galimybių uždaryti daugiau kaip vieną stapelį, nes tai neleistų atkurti laivų statyklos ilgalaikio gyvybingumo. Tačiau šiai pozicijai paremti pateiktas tyrimas buvo pagrįstas prielaida, kad jokios restruktūrizavimo ar reguliuojamosios priemonės nebus įgyvendinamos uždarius stapelius. Lenkijos pateiktoje medžiagoje taip pat teigiama, kad būsimas laivų statyklos savininkas gali svarstyti įsigyti naują objektą, naudojamą laivams į vandenį nuleisti, atsižvelgiant į tai, kad laivų statyklos naudojami stapeliai išsinuomoti iš trečiųjų šalių. Todėl 2007 m. spalio 3 d. rašte Komisija pažymėjo, kad būtinų kompensuojamųjų priemonių klausimas liko neišspręstas ir kad Lenkija turėtų tinkamai informuoti galimus investuotojus, kurie domisi Gdansko laivų statyklos įsigijimu, apie valstybės pagalbą, kurią gavo po to, kai Lenkija įstojo į Europos Sąjungą, ir apie poreikį parengti įtikinamą restruktūrizavimo planą, pagrįstą patvirtintomis tikromis kompensuojamosiomis priemonėmis. Lenkijos valdžios institucijos taip pat pasiūlė, kad su nauju laivų statyklos savininku būtų susitarta dėl būtinų kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimo masto ir metodo. |
| --- | --- |

(93)

Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugpjūčio 20 d. raštu, tvirtindamos, kad nėra galimybių uždaryti daugiau kaip vieną stapelį, nes tai neleistų atkurti laivų statyklos ilgalaikio gyvybingumo. Tačiau šiai pozicijai paremti pateiktas tyrimas buvo pagrįstas prielaida, kad jokios restruktūrizavimo ar reguliuojamosios priemonės nebus įgyvendinamos uždarius stapelius. Lenkijos pateiktoje medžiagoje taip pat teigiama, kad būsimas laivų statyklos savininkas gali svarstyti įsigyti naują objektą, naudojamą laivams į vandenį nuleisti, atsižvelgiant į tai, kad laivų statyklos naudojami stapeliai išsinuomoti iš trečiųjų šalių. Todėl 2007 m. spalio 3 d. rašte Komisija pažymėjo, kad būtinų kompensuojamųjų priemonių klausimas liko neišspręstas ir kad Lenkija turėtų tinkamai informuoti galimus investuotojus, kurie domisi Gdansko laivų statyklos įsigijimu, apie valstybės pagalbą, kurią gavo po to, kai Lenkija įstojo į Europos Sąjungą, ir apie poreikį parengti įtikinamą restruktūrizavimo planą, pagrįstą patvirtintomis tikromis kompensuojamosiomis priemonėmis. Lenkijos valdžios institucijos taip pat pasiūlė, kad su nauju laivų statyklos savininku būtų susitarta dėl būtinų kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimo masto ir metodo.

| (94) | Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. rugsėjo mėn. paskelbė konkursą dėl naujai išleisto Gdansko laivų statyklos akcijų pasirašymo pagal 2007 m. rugpjūčio 10 d. neeilinio visuotinio susirinkimo nutarimą. ISD Polska, Ukrainos plieno gamintojo Donbas patronuojamoji įmonė ir Gdansko laivų statyklos mažumos dalies akcininkė, 2007 m. lapkričio mėn. pateikė pasiūlymą dėl naujų akcijų pirkimo. Šias naujai pasirašytas akcijas 2008 m. sausio mėn. užregistravo kompetentingas teismas. ISD Polska taip pat įsigijo beveik visas esamas Gdansko laivų statyklos akcijas iš Gdynės laivų statyklos, PPA ir jos patronuojamosios įmonės Cenzin. Nuo 2008 m. sausio mėn. ISD Polska priklauso 79 % Gdansko laivų statyklos akcijų. 2008 m. balandžio mėn. ISD Polska patronuojančioji įmonė įsteigė naują patronuojamąją įmonę ISD Stocznia. Vėliau ISD Polska Gdansko laivų statyklos akcijas perdavė ISD Stocznia, kuri tapo oficialia Gdansko laivų statyklos savininke. |
| --- | --- |

(94)

Lenkijos valdžios institucijos 2007 m. rugsėjo mėn. paskelbė konkursą dėl naujai išleisto Gdansko laivų statyklos akcijų pasirašymo pagal 2007 m. rugpjūčio 10 d. neeilinio visuotinio susirinkimo nutarimą. ISD Polska, Ukrainos plieno gamintojo Donbas patronuojamoji įmonė ir Gdansko laivų statyklos mažumos dalies akcininkė, 2007 m. lapkričio mėn. pateikė pasiūlymą dėl naujų akcijų pirkimo. Šias naujai pasirašytas akcijas 2008 m. sausio mėn. užregistravo kompetentingas teismas. ISD Polska taip pat įsigijo beveik visas esamas Gdansko laivų statyklos akcijas iš Gdynės laivų statyklos, PPA ir jos patronuojamosios įmonės Cenzin. Nuo 2008 m. sausio mėn. ISD Polska priklauso 79 % Gdansko laivų statyklos akcijų. 2008 m. balandžio mėn. ISD Polska patronuojančioji įmonė įsteigė naują patronuojamąją įmonę ISD Stocznia. Vėliau ISD Polska Gdansko laivų statyklos akcijas perdavė ISD Stocznia, kuri tapo oficialia Gdansko laivų statyklos savininke.

| (95) | 2008 m. sausio 24 d. įvyko pirmasis Lenkijos valdžios institucijų, Komisijos ir naujos daugumos dalies Gdansko laivų statyklos savininkės ISD Polska susitikimas. Vėliau vyko intensyvios techninės diskusijos dėl naujos daugumos dalies savininkės planų restruktūrizuoti laivų statyklą. 2008 m. vasario 11 d. ir kovo 18 d. įvyko papildomi Lenkijos valdžios institucijų, ISD Polska atstovų ir Komisijos susitikimai. |
| --- | --- |

(95)

2008 m. sausio 24 d. įvyko pirmasis Lenkijos valdžios institucijų, Komisijos ir naujos daugumos dalies Gdansko laivų statyklos savininkės ISD Polska susitikimas. Vėliau vyko intensyvios techninės diskusijos dėl naujos daugumos dalies savininkės planų restruktūrizuoti laivų statyklą. 2008 m. vasario 11 d. ir kovo 18 d. įvyko papildomi Lenkijos valdžios institucijų, ISD Polska atstovų ir Komisijos susitikimai.

| (96) | Atsakydama į Komisijos prašymus pateikti informaciją Lenkija pateikė kelis dokumentus, kuriuose neišsamiai pristatomos alternatyvios ISD Polska strategijos, susijusios su valstybės pagalbos tyrimu. |
| --- | --- |

(96)

Atsakydama į Komisijos prašymus pateikti informaciją Lenkija pateikė kelis dokumentus, kuriuose neišsamiai pristatomos alternatyvios ISD Polska strategijos, susijusios su valstybės pagalbos tyrimu.

| (97) | Pirmiausia Komisija gavo glaustą dokumentą, kuriame pateikiami keli ISD Polska nustatytos laivų statyklos restruktūrizavimo strategijos bruožai ir remiamasi prielaida, kad valstybės pagalba (20 mln. EUR, ISD Polska nuomone) bus grąžinta. ISD Polska tariamai tuo rėmėsi priimdama sprendimą įsigyti laivų statyklą. Vėliau 2008 m. kovo 18 d. susitikime ISD Polska teigė, kad ši alternatyva nebebuvo svarstoma, nes grąžintina valstybės pagalba buvo didesnė, negu iš pradžių apskaičiavo ISD Polska. |
| --- | --- |

(97)

Pirmiausia Komisija gavo glaustą dokumentą, kuriame pateikiami keli ISD Polska nustatytos laivų statyklos restruktūrizavimo strategijos bruožai ir remiamasi prielaida, kad valstybės pagalba (20 mln. EUR, ISD Polska nuomone) bus grąžinta. ISD Polska tariamai tuo rėmėsi priimdama sprendimą įsigyti laivų statyklą. Vėliau 2008 m. kovo 18 d. susitikime ISD Polska teigė, kad ši alternatyva nebebuvo svarstoma, nes grąžintina valstybės pagalba buvo didesnė, negu iš pradžių apskaičiavo ISD Polska.

| (98) | Antra, Komisija gavo verslo plano, kuriame numatyta imtis restruktūrizavimo pagal gaires, projektą. Pagal šį antrąjį scenarijų laivų statyklos veikla būtų trejopa: laivų statyba, kaip pagrindinė veikla, vėjo jėgainių gamyba ir plieno konstrukcijų gamyba. Kalbant apie laivų statyklos pajėgumą, plane numatyta veikla, vykdytina trijuose esamuose stapeliuose iki 2012 m.; nuo 2013 m. jie bus pakeisti nauju plūduriuojančiu doku. Verslo plano projekte numatyta 183 mln. EUR investicija. |
| --- | --- |

(98)

Antra, Komisija gavo verslo plano, kuriame numatyta imtis restruktūrizavimo pagal gaires, projektą. Pagal šį antrąjį scenarijų laivų statyklos veikla būtų trejopa: laivų statyba, kaip pagrindinė veikla, vėjo jėgainių gamyba ir plieno konstrukcijų gamyba. Kalbant apie laivų statyklos pajėgumą, plane numatyta veikla, vykdytina trijuose esamuose stapeliuose iki 2012 m.; nuo 2013 m. jie bus pakeisti nauju plūduriuojančiu doku. Verslo plano projekte numatyta 183 mln. EUR investicija.

| (99) | Trečia, Komisija iš ISD Polska gavo trumpą analizę, iš kurios tariamai matyti, kad dėl skubaus dviejų stapelių uždarymo ir našumo apribojimo nuo 2013 m. negalėtų būti atkurtas laivų statyklos gyvybingumas. |
| --- | --- |

(99)

Trečia, Komisija iš ISD Polska gavo trumpą analizę, iš kurios tariamai matyti, kad dėl skubaus dviejų stapelių uždarymo ir našumo apribojimo nuo 2013 m. negalėtų būti atkurtas laivų statyklos gyvybingumas.

| (100) | Negali būti laikoma, kad bent viename iš minėtų dokumentų, kuriuos pateikė Lenkijos valdžios institucijos, pateikiamas išsamus ir rišlus restruktūrizavimo planas, kaip reikalaujama gairėse. |
| --- | --- |

(100)

Negali būti laikoma, kad bent viename iš minėtų dokumentų, kuriuos pateikė Lenkijos valdžios institucijos, pateikiamas išsamus ir rišlus restruktūrizavimo planas, kaip reikalaujama gairėse.

| (101) | 2008 m. balandžio 22 d. Komisiją dar kartą paragino Lenkiją pateikti išsamaus laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą. Kadangi laikyta, kad pateikta informacija neišsami, 2008 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė sprendimą (12) pagal Rglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį, kuriuo reikalaujama, kad Lenkija pateiktų visus dokumentus, informaciją ir duomenis, būtinus siekiant įvertinti, ar Gdansko laivų statykloje bus atkurtas gyvybingumas ir, jei taip, kada; taip pat ar bus įgyvendinamos pakankamos kompensuojamosios priemonės, ar valstybės pagalba bus apribota iki būtino minimumo ir koks bus nuosavas įnašas, į kurį neįeitų valstybės pagalba, kaip reikalaujama gairėse, t. y. įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalba Gdansko laivų statyklai derės su bendrąją rinka. Prašoma informacija turėjo būti pateikta iki 2008 m. birželio 26 d. |
| --- | --- |

(101)

2008 m. balandžio 22 d. Komisiją dar kartą paragino Lenkiją pateikti išsamaus laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą. Kadangi laikyta, kad pateikta informacija neišsami, 2008 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė sprendimą (12) pagal Rglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį, kuriuo reikalaujama, kad Lenkija pateiktų visus dokumentus, informaciją ir duomenis, būtinus siekiant įvertinti, ar Gdansko laivų statykloje bus atkurtas gyvybingumas ir, jei taip, kada; taip pat ar bus įgyvendinamos pakankamos kompensuojamosios priemonės, ar valstybės pagalba bus apribota iki būtino minimumo ir koks bus nuosavas įnašas, į kurį neįeitų valstybės pagalba, kaip reikalaujama gairėse, t. y. įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalba Gdansko laivų statyklai derės su bendrąją rinka. Prašoma informacija turėjo būti pateikta iki 2008 m. birželio 26 d.

| (102) | Per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą paaiškėjo, kad Lenkijos valdžios institucijos ėmėsi intensyvių derybų su bendrove ISD Polska ir Gdansko laivų statykla dėl galimo Gdynės laivų statyklos pirkimo ir abiejų laivų statyklų sujungimo. Lenkija pasiūlė kompensuojamąsias priemones, kurios turėjo būti įgyvendinamos sujungtose laivų statyklose, ir nurodė, kad naujas investuotojas pareikalavo papildomos valstybės pagalbos, iškeldamas tai kaip savo dalyvavimo Gdynės laivų statyklos privatizavimo procese sąlygą. Lenkija taip pat pranešė Komisijai, kad bendrovė ISD Polska rengė bendrą restruktūrizavimo planą abiem laivų statykloms, kuris turėjo būti pateiktas Komisijai iki 2008 m. birželio 26 d. pagal įsakymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(102)

Per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą paaiškėjo, kad Lenkijos valdžios institucijos ėmėsi intensyvių derybų su bendrove ISD Polska ir Gdansko laivų statykla dėl galimo Gdynės laivų statyklos pirkimo ir abiejų laivų statyklų sujungimo. Lenkija pasiūlė kompensuojamąsias priemones, kurios turėjo būti įgyvendinamos sujungtose laivų statyklose, ir nurodė, kad naujas investuotojas pareikalavo papildomos valstybės pagalbos, iškeldamas tai kaip savo dalyvavimo Gdynės laivų statyklos privatizavimo procese sąlygą. Lenkija taip pat pranešė Komisijai, kad bendrovė ISD Polska rengė bendrą restruktūrizavimo planą abiem laivų statykloms, kuris turėjo būti pateiktas Komisijai iki 2008 m. birželio 26 d. pagal įsakymą pateikti informaciją.

| (103) | Lenkijos valdžios institucijų prašymu Komisija pranešė Lenkijai ir bendrovei ISD Polska per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą, o vėliau ir per 2008 m. birželio 13 d. susitikimą, kad turi būti įvykdytos tam tikros pradinės sąlygos, jeigu ISD Polska įsigytų Gdynės laivų statyklą ketindama plėtoti bendrą veiklą su Gdansko laivų statykla. Tos sąlygos buvo tokios: bendrovė ISD Polska turėtų pateikti bendrą abiejų laivų statyklų restruktūrizavimo planą iki 2008 m. birželio 26 d., bendrovė ISD Polska turėtų užtikrinti pakankamą restruktūrizavimo išlaidų finansavimą ir taikyti tikras kompensuojamąsias priemones pagal taikytinų gairių nuostatas. Komisija nurodė, kad bendrovės ISD Polska pasiūlytas nuosavas įnašas restruktūrizavimo išlaidoms padengti yra nepakankamas, atsižvelgiant į valstybės pagalbos, kurią laivų statykla gavo praeityje ir kurios ISD Polska reikalauja privatizavimo tikslais, dydį. |
| --- | --- |

(103)

Lenkijos valdžios institucijų prašymu Komisija pranešė Lenkijai ir bendrovei ISD Polska per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą, o vėliau ir per 2008 m. birželio 13 d. susitikimą, kad turi būti įvykdytos tam tikros pradinės sąlygos, jeigu ISD Polska įsigytų Gdynės laivų statyklą ketindama plėtoti bendrą veiklą su Gdansko laivų statykla. Tos sąlygos buvo tokios: bendrovė ISD Polska turėtų pateikti bendrą abiejų laivų statyklų restruktūrizavimo planą iki 2008 m. birželio 26 d., bendrovė ISD Polska turėtų užtikrinti pakankamą restruktūrizavimo išlaidų finansavimą ir taikyti tikras kompensuojamąsias priemones pagal taikytinų gairių nuostatas. Komisija nurodė, kad bendrovės ISD Polska pasiūlytas nuosavas įnašas restruktūrizavimo išlaidoms padengti yra nepakankamas, atsižvelgiant į valstybės pagalbos, kurią laivų statykla gavo praeityje ir kurios ISD Polska reikalauja privatizavimo tikslais, dydį.

| (104) | 2008 m. birželio 26 d. Komisija gavo 2008 m. birželio mėn. restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė ISD Polska, pavadintą Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planu; plane aprašyta bendra Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo strategija (toliau – bendras restruktūrizavimo planas (ISD). |
| --- | --- |

(104)

2008 m. birželio 26 d. Komisija gavo 2008 m. birželio mėn. restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė ISD Polska, pavadintą Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planu; plane aprašyta bendra Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo strategija (toliau – bendras restruktūrizavimo planas (ISD).

| (105) | 2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė galutinį Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą, parengtą bendrovės ISD Polska (toliau – rugsėjo 12 d. bendras restruktūrizavimo planas), kuris iš esmės buvo atnaujintas 2008 m. birželio 26 d. bendras restruktūrizavimo planas. |
| --- | --- |

(105)

2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė galutinį Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą, parengtą bendrovės ISD Polska (toliau – rugsėjo 12 d. bendras restruktūrizavimo planas), kuris iš esmės buvo atnaujintas 2008 m. birželio 26 d. bendras restruktūrizavimo planas.

| (106) | 2008 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė Gdynės laivų statyklai skirtos restruktūrizavimo pagalbos tyrimą ir nustatė, kad pagalba laivų statyklai nedera su bendrąją rinka ir nurodė tą pagalbą susigrąžinti (13). Šiame sprendime Komisija atmetė rugsėjo 12 d. bendrą restruktūrizavimo planą, nes nebuvo įrodyta, kad pagal tą planą būtų atkurtas ilgalaikis vienoje grupėje veikiančių dviejų laivų statyklų gyvybingumas, kad pagalba būtų apribota iki būtino minimumo ir kad būtų pasirūpinta, kad priemonėmis būtų ribojamas konkurencijos iškreipimas dėl suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(106)

2008 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė Gdynės laivų statyklai skirtos restruktūrizavimo pagalbos tyrimą ir nustatė, kad pagalba laivų statyklai nedera su bendrąją rinka ir nurodė tą pagalbą susigrąžinti (13). Šiame sprendime Komisija atmetė rugsėjo 12 d. bendrą restruktūrizavimo planą, nes nebuvo įrodyta, kad pagal tą planą būtų atkurtas ilgalaikis vienoje grupėje veikiančių dviejų laivų statyklų gyvybingumas, kad pagalba būtų apribota iki būtino minimumo ir kad būtų pasirūpinta, kad priemonėmis būtų ribojamas konkurencijos iškreipimas dėl suteiktos pagalbos.

| (107) | 2008 m. lapkričio mėn. Komisija gavo kito Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo plano, kurį parengė ISD Polska, projektą. Po intensyvaus Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir ISD Polska susirašinėjimo, 2009 m. gegužės 8 d. Komisija gavo galutinį Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą pavadinimu „Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas. Pataisyta 2008 m. gruodžio 5 d. plano redakcija“ (2009 m. restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(107)

2008 m. lapkričio mėn. Komisija gavo kito Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo plano, kurį parengė ISD Polska, projektą. Po intensyvaus Komisijos, Lenkijos valdžios institucijų ir ISD Polska susirašinėjimo, 2009 m. gegužės 8 d. Komisija gavo galutinį Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planą pavadinimu „Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo planas. Pataisyta 2008 m. gruodžio 5 d. plano redakcija“ (2009 m. restruktūrizavimo planas).

5.   2009 m. restruktūrizavimo planas

| (108) | 2009 m. restruktūrizavimo plane primenama, kad 2006 m. restruktūrizavimo planu negebėta atkurti laivų statyklos gyvybingumą ir nurodomos priežastys, dėl kurių laivų statykla dabar patiria finansinių sunkumų. Plane pabrėžiama, kad dėl 2006 m. neįgyvendinto laivų statyklos privatizavimo negauta lėšų laivų statyklos kapitalui padidinti iki tokio lygio, kad galima būtų imtis restruktūrizavimo. Plane nurodyti ir makroekonominiai veiksniai – zloto vertės didėjimas JAV dolerio atžvilgiu, plieno kainų augimas, taip pat išoriniai veiksniai, prie kurių priskiriamas kvalifikuotų darbuotojų išvykimas iš laivų statyklos, daug pravaikštų, prastas organizavimas ir mažas produktyvumas. |
| --- | --- |

(108)

2009 m. restruktūrizavimo plane primenama, kad 2006 m. restruktūrizavimo planu negebėta atkurti laivų statyklos gyvybingumą ir nurodomos priežastys, dėl kurių laivų statykla dabar patiria finansinių sunkumų. Plane pabrėžiama, kad dėl 2006 m. neįgyvendinto laivų statyklos privatizavimo negauta lėšų laivų statyklos kapitalui padidinti iki tokio lygio, kad galima būtų imtis restruktūrizavimo. Plane nurodyti ir makroekonominiai veiksniai – zloto vertės didėjimas JAV dolerio atžvilgiu, plieno kainų augimas, taip pat išoriniai veiksniai, prie kurių priskiriamas kvalifikuotų darbuotojų išvykimas iš laivų statyklos, daug pravaikštų, prastas organizavimas ir mažas produktyvumas.

a)   Pardavimo strategija

| (109) | Planas pagrįstas prielaida, kad laivų statyklos veikla bus išskaidyta. Manoma, kad bendrovė kasmet perdirbs maždaug [... daugiau kaip 100] (14) tūkst. tonų plieno: [... maždaug 15 %] tonų laivų statybai, [... maždaug 40 %] tonų vėjo jėgainių gamybai ir [... maždaug 45 %] tonų plieno konstrukcijų gamybai. |
| --- | --- |

(109)

Planas pagrįstas prielaida, kad laivų statyklos veikla bus išskaidyta. Manoma, kad bendrovė kasmet perdirbs maždaug [... daugiau kaip 100] (14) tūkst. tonų plieno: [... maždaug 15 %] tonų laivų statybai, [... maždaug 40 %] tonų vėjo jėgainių gamybai ir [... maždaug 45 %] tonų plieno konstrukcijų gamybai.

| (110) | Kalbant apie laivų statybos veiklą, ISD Polska orientuosis į specialių atviros jūros laivų ir seisminių laivų iš dalies įrengtų korpusų rinkos segmentą. |
| --- | --- |

(110)

Kalbant apie laivų statybos veiklą, ISD Polska orientuosis į specialių atviros jūros laivų ir seisminių laivų iš dalies įrengtų korpusų rinkos segmentą.

| (111) | Rinkos analizė paremta lyginimu su kitų Europos laivų statyklų gamybos portfeliais ir Gdansko laivų statyklos patirtimi. Pagal planą laivų statykla turėtų orientuotis į seisminių ir iš dalies įrengtų atviros jūros laivų gamybą ir veikti kaip kitų laivų statyklų subrangovė. 2009 m. restruktūrizavimo plane aprašoma ankstesnė Gdansko laivų statyklos patirtis, įgyta gaminant atviros jūros laivų korpusus, ir aiškinama, kad laivų statykla turi tokio tipo laivų užsakymų. |
| --- | --- |

(111)

Rinkos analizė paremta lyginimu su kitų Europos laivų statyklų gamybos portfeliais ir Gdansko laivų statyklos patirtimi. Pagal planą laivų statykla turėtų orientuotis į seisminių ir iš dalies įrengtų atviros jūros laivų gamybą ir veikti kaip kitų laivų statyklų subrangovė. 2009 m. restruktūrizavimo plane aprašoma ankstesnė Gdansko laivų statyklos patirtis, įgyta gaminant atviros jūros laivų korpusus, ir aiškinama, kad laivų statykla turi tokio tipo laivų užsakymų.

| (112) | Pagal planuojamą gamybos portfelį kasmet bus pagaminama iki [...] korpusų ar laivų. Laivų statykla planuoja sudaryti ilgalaikius bendradarbiavimo susitarimus su laivų statyklomis, kurių specializacija – atviros jūros laivų segmentas, ir gaminti užbaigtų laivų dalis toms laivų statykloms. |
| --- | --- |

(112)

Pagal planuojamą gamybos portfelį kasmet bus pagaminama iki [...] korpusų ar laivų. Laivų statykla planuoja sudaryti ilgalaikius bendradarbiavimo susitarimus su laivų statyklomis, kurių specializacija – atviros jūros laivų segmentas, ir gaminti užbaigtų laivų dalis toms laivų statykloms.

| (113) | Kalbant apie veiklą, nesusijusią su laivų statyba, ISD Polska ketina pradėti gaminti vėjo jėgaines ir plieno konstrukcijas. Pagal planą vėjo jėgainių gamyba turi būti pradėta 2012 m., pagaminant [...] vėjo jėgainių, o nuo 2015 m. gaminamų vėjo jėgainių (80 m aukščio) skaičius padidėtų iki [...]. |
| --- | --- |

(113)

Kalbant apie veiklą, nesusijusią su laivų statyba, ISD Polska ketina pradėti gaminti vėjo jėgaines ir plieno konstrukcijas. Pagal planą vėjo jėgainių gamyba turi būti pradėta 2012 m., pagaminant [...] vėjo jėgainių, o nuo 2015 m. gaminamų vėjo jėgainių (80 m aukščio) skaičius padidėtų iki [...].

| (114) | Plane numatyta gaminti įvairių rūšių plieno konstrukcijas (pvz., kranų strėles, surenkamąsias dalis, kėlimo įrenginius, statybai skirtas plieno konstrukcijas), jų gamyba išaugtų nuo [... daugiau kaip 10 000] tonų 2008 m. iki [... daugiau kaip 50 000] tonų nuo 2013 m. (15) |
| --- | --- |

(114)

Plane numatyta gaminti įvairių rūšių plieno konstrukcijas (pvz., kranų strėles, surenkamąsias dalis, kėlimo įrenginius, statybai skirtas plieno konstrukcijas), jų gamyba išaugtų nuo [... daugiau kaip 10 000] tonų 2008 m. iki [... daugiau kaip 50 000] tonų nuo 2013 m. (15)

| (115) | Restruktūrizavimo plane aprašytos bendrovės ISD Polska (arba kitų bendrovių, priklausančių grupei Donbas) turimos pažangiosios plieno konstrukcijų gamybos technologijos (angl. know-how). Kai kurių rūšių gamybą ketinama perkelti iš Huta Częstochowa į Gdansko laivų statyklą. Plane pateikiami rinkos tyrimo, kurį atliko nepriklausomas konsultantas, rezultatai rengiantis plėtoti plieno konstrukcijų segmentą Gdansko laivų statykloje po to, kai 2007 m. pradžioje dalį akcijų perims bendrovė ISD Polska. Minėti tyrimų rezultatai rodo augimą plieno konstrukcijų segmente Europoje, o ypač – Lenkijoje (pavyzdžiui, dėl infrastruktūros plėtros, įgyvendinamos naudojantis struktūrinių fondų lėšomis). Plane aiškinama, kad Gdansko laivų statykla turi potencialą plėtoti plieno konstrukcijų veiklą atsižvelgiant į numatomą plieno konstrukcijų rinkos augimą, gerą laivų statyklos padėtį prie jūros, leidžiančią naudotis pigiu transportu, ir ISD Polska grupės įgytą patirtį. |
| --- | --- |

(115)

Restruktūrizavimo plane aprašytos bendrovės ISD Polska (arba kitų bendrovių, priklausančių grupei Donbas) turimos pažangiosios plieno konstrukcijų gamybos technologijos (angl. know-how). Kai kurių rūšių gamybą ketinama perkelti iš Huta Częstochowa į Gdansko laivų statyklą. Plane pateikiami rinkos tyrimo, kurį atliko nepriklausomas konsultantas, rezultatai rengiantis plėtoti plieno konstrukcijų segmentą Gdansko laivų statykloje po to, kai 2007 m. pradžioje dalį akcijų perims bendrovė ISD Polska. Minėti tyrimų rezultatai rodo augimą plieno konstrukcijų segmente Europoje, o ypač – Lenkijoje (pavyzdžiui, dėl infrastruktūros plėtros, įgyvendinamos naudojantis struktūrinių fondų lėšomis). Plane aiškinama, kad Gdansko laivų statykla turi potencialą plėtoti plieno konstrukcijų veiklą atsižvelgiant į numatomą plieno konstrukcijų rinkos augimą, gerą laivų statyklos padėtį prie jūros, leidžiančią naudotis pigiu transportu, ir ISD Polska grupės įgytą patirtį.

| (116) | ISD Polska plieno struktūras Gdansko laivų statykloje pradėjo gaminti tuoj pat po to, kai perėmė laivų statyklą. 2008 m. laivų statykla pardavė maždaug [...daugiau kaip 10] tūkst. tonų plieno konstrukcijų, daugiausia vėjo jėgainių dalių. |
| --- | --- |

(116)

ISD Polska plieno struktūras Gdansko laivų statykloje pradėjo gaminti tuoj pat po to, kai perėmė laivų statyklą. 2008 m. laivų statykla pardavė maždaug [...daugiau kaip 10] tūkst. tonų plieno konstrukcijų, daugiausia vėjo jėgainių dalių.

| (117) | 2009 m. restruktūrizavimo plane yra ir įvairių prognozių dėl plieno konstrukcijų gamybos apimties, tai parodyta toliau pateikiamoje 2 lentelėje.

  2   lentelė


  Planuojama plieno konstrukcijų gamyba tonomis (2009 m. restruktūrizavimo planas)













  Gaminiai | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kranų strėlės | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Surenkamosios dalys | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kėlimo įrenginiai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Statyboms skirtos plieno konstrukcijos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso | [... daugiau kaip 10 000] | [...] | [...] | [...] | [...] | [... daugiau kaip 50 000] | [... daugiau kai 50 000] |

(117)

2009 m. restruktūrizavimo plane yra ir įvairių prognozių dėl plieno konstrukcijų gamybos apimties, tai parodyta toliau pateikiamoje 2 lentelėje.

2   lentelė

Planuojama plieno konstrukcijų gamyba tonomis (2009 m. restruktūrizavimo planas)

Gaminiai

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kranų strėlės

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Surenkamosios dalys

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kėlimo įrenginiai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Statyboms skirtos plieno konstrukcijos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iš viso

[... daugiau kaip 10 000]

[...]

[...]

[...]

[...]

[... daugiau kaip 50 000]

[... daugiau kai 50 000]

b)   Pramoninis ir veiklos restruktūrizavimas

| (118) | 2009 m. restruktūrizavimo plane pažymėta, kad laivų statyklos gamybai naudojamas turtas gerokai suprastėjo, o jo lygis atitinka būklę, buvusią Europos laivų statyklose praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Planuojamos investicijos sudaro [... mažiau kaip 100] mln. PLN laivų statybai ir [... maždaug 200] mln. PLN su laivų statyba nesusijusiai gamybai ([...] mln. PLN vėjo jėgainėms ir [...] mln. PLN plieno konstrukcijoms). |
| --- | --- |

(118)

2009 m. restruktūrizavimo plane pažymėta, kad laivų statyklos gamybai naudojamas turtas gerokai suprastėjo, o jo lygis atitinka būklę, buvusią Europos laivų statyklose praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Planuojamos investicijos sudaro [... mažiau kaip 100] mln. PLN laivų statybai ir [... maždaug 200] mln. PLN su laivų statyba nesusijusiai gamybai ([...] mln. PLN vėjo jėgainėms ir [...] mln. PLN plieno konstrukcijoms).

| (119). | Investicijos į laivų statybą bus įgyvendinamos 2009–2011 m. Pagrindinės sudedamosios dalys (16) yra investicijos į naują laivų nuleidimo infrastruktūrą, skardos pjovimo, perdirbimo ir vėdinimo vietas. Tos investicijos kartu su organizaciniais pakeitimais turėtų lemti našumo padidėjimą – nuo 45 darb. val./CGT iki siekiamo 27 darb. val./CGT (17). |
| --- | --- |

(119).

Investicijos į laivų statybą bus įgyvendinamos 2009–2011 m. Pagrindinės sudedamosios dalys (16) yra investicijos į naują laivų nuleidimo infrastruktūrą, skardos pjovimo, perdirbimo ir vėdinimo vietas. Tos investicijos kartu su organizaciniais pakeitimais turėtų lemti našumo padidėjimą – nuo 45 darb. val./CGT iki siekiamo 27 darb. val./CGT (17).

| (120) | Pagrindiniai organizaciniai poreikiai susiję su tokiomis sritimis: pardavimo (sutarčių), medžiagų ir paslaugų pirkimo, projektavimo galimybių, gamybos, žmogiškųjų išteklių ir informacijos technologijų. |
| --- | --- |

(120)

Pagrindiniai organizaciniai poreikiai susiję su tokiomis sritimis: pardavimo (sutarčių), medžiagų ir paslaugų pirkimo, projektavimo galimybių, gamybos, žmogiškųjų išteklių ir informacijos technologijų.

| (121) | 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta sukurti planavimo centrą, kurio užduotis būtų veiksmingai planuoti gamybą visais laivų statyklos organizacijos lygmenimis. Centro paskirtis – pašalinti planavimo proceso, grafikų planavimo, biudžeto nustatymo ir gamybos stebėsenos proceso trūkumus. |
| --- | --- |

(121)

2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta sukurti planavimo centrą, kurio užduotis būtų veiksmingai planuoti gamybą visais laivų statyklos organizacijos lygmenimis. Centro paskirtis – pašalinti planavimo proceso, grafikų planavimo, biudžeto nustatymo ir gamybos stebėsenos proceso trūkumus.

| (122) | Dėl sutarčių sudarymo – bendrovė ISD Polska ketina taikyti indeksavimo išlygą, kuri laivų statyklai padėtų apsisaugoti nuo medžiagų įsigijimo ir atlyginimų išlaidų didėjimo, nes riziką turėtų prisiimti statomo laivo savininkas. Laivų statykla taip pat planuoja sumažinti baudas už vėluojantį surinkimą. Laivų statykla turi parengti naują sutarties pavyzdį. Prie restruktūrizavimo plano pridėtos ištraukos iš kai kurių sutarčių, sudarytų dėl laivų statybos, siekiant parodyti, kad laivų statykla pajėgi derėtis dėl indeksavimo išlygų, apsaugančių nuo plieno kainų svyravimo rizikos. |
| --- | --- |

(122)

Dėl sutarčių sudarymo – bendrovė ISD Polska ketina taikyti indeksavimo išlygą, kuri laivų statyklai padėtų apsisaugoti nuo medžiagų įsigijimo ir atlyginimų išlaidų didėjimo, nes riziką turėtų prisiimti statomo laivo savininkas. Laivų statykla taip pat planuoja sumažinti baudas už vėluojantį surinkimą. Laivų statykla turi parengti naują sutarties pavyzdį. Prie restruktūrizavimo plano pridėtos ištraukos iš kai kurių sutarčių, sudarytų dėl laivų statybos, siekiant parodyti, kad laivų statykla pajėgi derėtis dėl indeksavimo išlygų, apsaugančių nuo plieno kainų svyravimo rizikos.

| (123) | Siekdama apsisaugoti nuo valiutų kurso svyravimo rizikos laivų statykla ketina įdiegti būtinas priemones po to, kai nustatys išlaidas ir pajamas, dėl kurių atsiranda valiutų rizika, ir apibrėždama leistinas tokios rizikos ribas. Restruktūrizavimo plane siūloma spręsti su tokia rizika susijusius klausimus remiantis keturiais ramsčiais: į riziką turi būti atsižvelgta rengiant laivų statyklos strategiją (apibrėžiama toleruotina rizika, rizikos valdymas), pritaikyta organizacinė struktūra, naudojamos informacijos technologijos ir taikomi įvairūs rizikos ribojimo metodai (įprasta rizikos apribojimo politika (angl. hedging), į sutartis įtraukiamos išlygos dėl indeksavimo, įsigyjamos finansinės priemonės – valiutų pasirinkimo sandoriai ir ateities sandoriai (angl. forward)). Plane išsamiau aprašoma siūloma apsaugos nuo valiutų rizikos politika. Plane nurodytos trys apsaugos priemonės, kuriomis turėtų pasinaudoti laivų statykla (įprasta rizikos ribojimo politika, ateities sandoriai ir valiutų pasirinkimo sandoriai), pateikiami valiutų rizikos galimo poveikio ligšioliniam užsakymų portfeliui apskaičiavimai iki 2012 m. ir tuo pagrindu apskaičiuotos apsaugos priemonių išlaidos. Pagal planą bendrovė ISD Polska kreipėsi į kelis bankus, kurie tam, kad parengtų apsaugos priemonių pasiūlymą, pareikalavo, kad bendrovė pateiktų tinkamą apsaugos strategiją. Pagal planą tokia strategija turi būti parengta per pirmuosius šešis restruktūrizavimo mėnesius. |
| --- | --- |

(123)

Siekdama apsisaugoti nuo valiutų kurso svyravimo rizikos laivų statykla ketina įdiegti būtinas priemones po to, kai nustatys išlaidas ir pajamas, dėl kurių atsiranda valiutų rizika, ir apibrėždama leistinas tokios rizikos ribas. Restruktūrizavimo plane siūloma spręsti su tokia rizika susijusius klausimus remiantis keturiais ramsčiais: į riziką turi būti atsižvelgta rengiant laivų statyklos strategiją (apibrėžiama toleruotina rizika, rizikos valdymas), pritaikyta organizacinė struktūra, naudojamos informacijos technologijos ir taikomi įvairūs rizikos ribojimo metodai (įprasta rizikos apribojimo politika (angl. hedging), į sutartis įtraukiamos išlygos dėl indeksavimo, įsigyjamos finansinės priemonės – valiutų pasirinkimo sandoriai ir ateities sandoriai (angl. forward)). Plane išsamiau aprašoma siūloma apsaugos nuo valiutų rizikos politika. Plane nurodytos trys apsaugos priemonės, kuriomis turėtų pasinaudoti laivų statykla (įprasta rizikos ribojimo politika, ateities sandoriai ir valiutų pasirinkimo sandoriai), pateikiami valiutų rizikos galimo poveikio ligšioliniam užsakymų portfeliui apskaičiavimai iki 2012 m. ir tuo pagrindu apskaičiuotos apsaugos priemonių išlaidos. Pagal planą bendrovė ISD Polska kreipėsi į kelis bankus, kurie tam, kad parengtų apsaugos priemonių pasiūlymą, pareikalavo, kad bendrovė pateiktų tinkamą apsaugos strategiją. Pagal planą tokia strategija turi būti parengta per pirmuosius šešis restruktūrizavimo mėnesius.

| (124) | Gamybos srityje siekiama įveikti sunkumus, susijusius su neefektyvia logistika dėl ilgų atstumų tarp surenkamųjų dalių vietos ir laivo surinkimo įrenginių. Plane siūloma keisti laivų statyklos išdėstymą ir persvarstyti laivų statybos technologiją. Siekdama sutrumpinti laivo gamybos ciklą laivų statykla užtikrins optimizuotą medžiagų tiekimą ir sklandų gamybos procesą, o potencialios darbo jėgos rezervai susidarys dėl cikliško laivų statybos produkcijos, vykdomos lankstesniame plieno konstrukcijų sektoriuje, pobūdžio. |
| --- | --- |

(124)

Gamybos srityje siekiama įveikti sunkumus, susijusius su neefektyvia logistika dėl ilgų atstumų tarp surenkamųjų dalių vietos ir laivo surinkimo įrenginių. Plane siūloma keisti laivų statyklos išdėstymą ir persvarstyti laivų statybos technologiją. Siekdama sutrumpinti laivo gamybos ciklą laivų statykla užtikrins optimizuotą medžiagų tiekimą ir sklandų gamybos procesą, o potencialios darbo jėgos rezervai susidarys dėl cikliško laivų statybos produkcijos, vykdomos lankstesniame plieno konstrukcijų sektoriuje, pobūdžio.

| (125) | Medžiagų pirkimo ir valdymo srityje pagrindinis tikslas yra sumažinti išlaidas. Restruktūrizavimo priemonės apima vienos darnios medžiagų duomenų bazės tvarkymą, pirkimą pagal gamybos planą, pagrindų susitarimų ir elektroninių aukcionų įgyvendinimą siekiant sutaupyti, atsargų valdymą, medžiagų pirkimą renkantis iš bent trijų pasiūlymų, bendradarbiavimą perkant kartu su Huta Częstochowa ir kt. |
| --- | --- |

(125)

Medžiagų pirkimo ir valdymo srityje pagrindinis tikslas yra sumažinti išlaidas. Restruktūrizavimo priemonės apima vienos darnios medžiagų duomenų bazės tvarkymą, pirkimą pagal gamybos planą, pagrindų susitarimų ir elektroninių aukcionų įgyvendinimą siekiant sutaupyti, atsargų valdymą, medžiagų pirkimą renkantis iš bent trijų pasiūlymų, bendradarbiavimą perkant kartu su Huta Częstochowa ir kt.

| (126) | Informacijos technologijų srityje laivų statykla planuoja priimti į darbą ir parengti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, išplėsti turimų informacijos technologijų naudojimo sritį ir jas modernizuoti ir sukurti laivų statykloje vieną IT sistemą, bendrą visiems arba beveik visiems organizaciniams padaliniams. |
| --- | --- |

(126)

Informacijos technologijų srityje laivų statykla planuoja priimti į darbą ir parengti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, išplėsti turimų informacijos technologijų naudojimo sritį ir jas modernizuoti ir sukurti laivų statykloje vieną IT sistemą, bendrą visiems arba beveik visiems organizaciniams padaliniams.

| (127) | Užimtumo srityje siekiama įveikti sunkumus, susijusius su didele darbuotojų kaita ir dažnu neatvykimu į darbą. Bendrovė ISD Polska ketina bendradarbiauti su vietine darbuotojų atrankos įmone. Plane numatyti vidaus veiksmai – išplėtoti karjeros siekimo sistemas, įdiegti motyvacinę darbo užmokesčio sistemą (viršvalandžių valdymo, darbuotojų vertinimo, neatvykimų į darbą kontrolės ir atlyginimų sistemą, pagrįstą užduotimis ir geru jų įvykdymu per nustatytą terminą), taip pat plėtoti įmonės tapatybę. Plane teigiama, kad dalis darbuotojų turės būti atleisti. |
| --- | --- |

(127)

Užimtumo srityje siekiama įveikti sunkumus, susijusius su didele darbuotojų kaita ir dažnu neatvykimu į darbą. Bendrovė ISD Polska ketina bendradarbiauti su vietine darbuotojų atrankos įmone. Plane numatyti vidaus veiksmai – išplėtoti karjeros siekimo sistemas, įdiegti motyvacinę darbo užmokesčio sistemą (viršvalandžių valdymo, darbuotojų vertinimo, neatvykimų į darbą kontrolės ir atlyginimų sistemą, pagrįstą užduotimis ir geru jų įvykdymu per nustatytą terminą), taip pat plėtoti įmonės tapatybę. Plane teigiama, kad dalis darbuotojų turės būti atleisti.

| (128) | 2008 m. pabaigoje bendrovėje dirbo 2 235 asmenys. Kitaip tariant, atleisti 658 darbuotojai – 2006 m. pabaigoje darbuotojų buvo 2 893. |
| --- | --- |

(128)

2008 m. pabaigoje bendrovėje dirbo 2 235 asmenys. Kitaip tariant, atleisti 658 darbuotojai – 2006 m. pabaigoje darbuotojų buvo 2 893.

| (129) | Plane numatyta, kad iki 2011 m. pabaigos tiesiogiai gamybos srityje dirbančių darbuotojų skaičius bus sumažintas [...], o administracijos darbuotojų ir kitų pagal nuolatines sutartis dirbančių asmenų – [...]. Kita vertus, bendrovė planuoja laipsniškai didinti užimtumą su laivų statyba nesusijusiose srityse: maždaug [...] (2013 m.) vėjo jėgainių gamybos srityje ir maždaug [...] (2013 m.) plieno konstrukcijų srityje. Taigi bendrovės darbuotojų skaičius būtų sumažintas [...]. Planuojamas užimtumo rodiklis laivų statybos srityje yra [... mažiau kaip 1 500] darbuotojų. |
| --- | --- |

(129)

Plane numatyta, kad iki 2011 m. pabaigos tiesiogiai gamybos srityje dirbančių darbuotojų skaičius bus sumažintas [...], o administracijos darbuotojų ir kitų pagal nuolatines sutartis dirbančių asmenų – [...]. Kita vertus, bendrovė planuoja laipsniškai didinti užimtumą su laivų statyba nesusijusiose srityse: maždaug [...] (2013 m.) vėjo jėgainių gamybos srityje ir maždaug [...] (2013 m.) plieno konstrukcijų srityje. Taigi bendrovės darbuotojų skaičius būtų sumažintas [...]. Planuojamas užimtumo rodiklis laivų statybos srityje yra [... mažiau kaip 1 500] darbuotojų.

| (130) | Atnaujintame plane pateikiami užimtumo restruktūrizavimo išlaidų bei rezultatų apskaičiavimai. |
| --- | --- |

(130)

Atnaujintame plane pateikiami užimtumo restruktūrizavimo išlaidų bei rezultatų apskaičiavimai.

| (131) | Be to, projektavimo veiklos srityje plane numatyta racionalizuoti projektavimo biuro darbą ir geriau susieti jį su gamybos procesu. Plane teigiama, kad projektavimo biurui bus nupirkta papildomų priemonių ir sistemų; tačiau dėl laivų statybos plane teigiama, kad bus įgyvendinti standartizuoti projektai, taip sumažinant naujų projektų kūrimo išlaidas. |
| --- | --- |

(131)

Be to, projektavimo veiklos srityje plane numatyta racionalizuoti projektavimo biuro darbą ir geriau susieti jį su gamybos procesu. Plane teigiama, kad projektavimo biurui bus nupirkta papildomų priemonių ir sistemų; tačiau dėl laivų statybos plane teigiama, kad bus įgyvendinti standartizuoti projektai, taip sumažinant naujų projektų kūrimo išlaidas.

| (132) | Plane glaustai ir apibendrintai aprašyti ir pageidaujami minėtų priemonių rezultatai organizacinio restruktūrizavimo srityje, jie pateikiami skaitinėmis vertėmis ir apibendrinti konstatuojant, kad našumo padidėjimas, kuris bus pasiektas naudojantis tomis priemonėmis, bus apie 12 darbo. val./CGT (18). |
| --- | --- |

(132)

Plane glaustai ir apibendrintai aprašyti ir pageidaujami minėtų priemonių rezultatai organizacinio restruktūrizavimo srityje, jie pateikiami skaitinėmis vertėmis ir apibendrinti konstatuojant, kad našumo padidėjimas, kuris bus pasiektas naudojantis tomis priemonėmis, bus apie 12 darbo. val./CGT (18).

c)   Finansų restruktūrizavimas

| (133) | Dėl finansų restruktūrizavimo plane numatyta nauja valstybės pagalba, kurios forma – 46,7 mln. PLN kapitalo injekcija ir 103,3 mln. PLN paskola. Iš viso nauja pagalba sudarytų 150 mln. PLN (nominalioji vertė). |
| --- | --- |

(133)

Dėl finansų restruktūrizavimo plane numatyta nauja valstybės pagalba, kurios forma – 46,7 mln. PLN kapitalo injekcija ir 103,3 mln. PLN paskola. Iš viso nauja pagalba sudarytų 150 mln. PLN (nominalioji vertė).

d)   Restruktūrizavimo išlaidos ir nuosavas įnašas

| (134) | Bendrame 2009 m. restruktūrizavimo plane nurodyta anksčiau (iki 2004 m. gegužės 1 d.) Gdansko laivų statyklos patirtų restruktūrizavimo išlaidų vertė yra 405 mln. PLN. Planuojamos investicijos sudaro [... maždaug 300] mln. PLN. Plane numatyta, kad susikaupusios 95,3 mln. PLN viešosios skolos ir susikaupę [...] mln. PLN civiliniai įsipareigojimai bus padengti. Laukiama, kad užimtumo restruktūrizavimo išlaidos bus [...] mln. PLN. Manoma, kad [...] mln. PLN reikės siekiant subalansuoti laivų statyklos finansus (padengti ankstesnius nuostolius, užtikrinti pakankamą likvidumą ir kapitalą). Iš viso restruktūrizavimo išlaidų turėtų būti [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN. |
| --- | --- |

(134)

Bendrame 2009 m. restruktūrizavimo plane nurodyta anksčiau (iki 2004 m. gegužės 1 d.) Gdansko laivų statyklos patirtų restruktūrizavimo išlaidų vertė yra 405 mln. PLN. Planuojamos investicijos sudaro [... maždaug 300] mln. PLN. Plane numatyta, kad susikaupusios 95,3 mln. PLN viešosios skolos ir susikaupę [...] mln. PLN civiliniai įsipareigojimai bus padengti. Laukiama, kad užimtumo restruktūrizavimo išlaidos bus [...] mln. PLN. Manoma, kad [...] mln. PLN reikės siekiant subalansuoti laivų statyklos finansus (padengti ankstesnius nuostolius, užtikrinti pakankamą likvidumą ir kapitalą). Iš viso restruktūrizavimo išlaidų turėtų būti [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN.

| (135) | Plane numatyta, kad [... maždaug 500] mln. bus finansuojama iš išteklių, į kuriuos neįeis valstybės pagalba, t. y. iš nuosavo įnašo. Į šią sumą įtraukta 305 mln. PLN suma, kurią sudaro bendrovės ISD Polska daroma kapitalo injekcija (jau užregistruota ir sumokėta), [...] mln. PLN iš perteklinio turto pardavimo ar nuomos ir [...] mln. PLN iš investicinės paskolos, kuri turi būti gauta rinkoje ir skirta investicijoms į veiklą, nesusijusią su laivų statyba, finansuoti. |
| --- | --- |

(135)

Plane numatyta, kad [... maždaug 500] mln. bus finansuojama iš išteklių, į kuriuos neįeis valstybės pagalba, t. y. iš nuosavo įnašo. Į šią sumą įtraukta 305 mln. PLN suma, kurią sudaro bendrovės ISD Polska daroma kapitalo injekcija (jau užregistruota ir sumokėta), [...] mln. PLN iš perteklinio turto pardavimo ar nuomos ir [...] mln. PLN iš investicinės paskolos, kuri turi būti gauta rinkoje ir skirta investicijoms į veiklą, nesusijusią su laivų statyba, finansuoti.

| (136) | Kalbant apie pajamas iš turto pardavimo ir nuomos, laivų statykla planuoja parduoti savo akcijas įmonėje Kuznia Gdańsk ([...] % akcijų). Laivų statykla pradėjo derybas su galimais pirkėjais ir gavo pasiūlymą dėl akcijų, į kurį atsižvelgta restruktūrizavimo plane. Pasiūlyta [...] mln. PLN suma. Be to, laivų statykla planuoja išnuomoti turtą kaimyninėms bendradarbiaujančioms įmonėms ir apskaičiuota (remiantis esamomis nuomos sutartimis), kad iš žemės nuomos (2009–2012 m.) bus gauta [...] mln. PLN, o iš gamybos infrastruktūros nuomos (2009–2012 m.) – [...] mln. PLN. |
| --- | --- |

(136)

Kalbant apie pajamas iš turto pardavimo ir nuomos, laivų statykla planuoja parduoti savo akcijas įmonėje Kuznia Gdańsk ([...] % akcijų). Laivų statykla pradėjo derybas su galimais pirkėjais ir gavo pasiūlymą dėl akcijų, į kurį atsižvelgta restruktūrizavimo plane. Pasiūlyta [...] mln. PLN suma. Be to, laivų statykla planuoja išnuomoti turtą kaimyninėms bendradarbiaujančioms įmonėms ir apskaičiuota (remiantis esamomis nuomos sutartimis), kad iš žemės nuomos (2009–2012 m.) bus gauta [...] mln. PLN, o iš gamybos infrastruktūros nuomos (2009–2012 m.) – [...] mln. PLN.

| (137) | Kalbant apie [...] mln. PLN investicinę paskolą vėjo jėgainių gamybos plėtrai, ši veiklos sritis teks specialios paskirties įmonei. |
| --- | --- |

(137)

Kalbant apie [...] mln. PLN investicinę paskolą vėjo jėgainių gamybos plėtrai, ši veiklos sritis teks specialios paskirties įmonei.

| (138) | Siekdamos įrodyti, kad vėjo jėgainių gamyba pritrauks išorės kapitalo, Lenkijos valdžios institucijos pateikė 2009 m. birželio 1 d. dviejų bankų sąlyginius įsipareigojimus suteikti įmonei ISD Stocznia finansavimą šiam projektui. Peržiūrėję vėjo jėgainių gamybos verslo planą bankai pareiškė, kad, jų nuomone, finansinės prielaidos, kuriomis pagrįstas verslo planas, atspindi esamas rinkos sąlygas, kad vėjo jėgainių projektas turi didelį potencialą ir kad jiems projektas atrodo gyvybingas ir pelningas. |
| --- | --- |

(138)

Siekdamos įrodyti, kad vėjo jėgainių gamyba pritrauks išorės kapitalo, Lenkijos valdžios institucijos pateikė 2009 m. birželio 1 d. dviejų bankų sąlyginius įsipareigojimus suteikti įmonei ISD Stocznia finansavimą šiam projektui. Peržiūrėję vėjo jėgainių gamybos verslo planą bankai pareiškė, kad, jų nuomone, finansinės prielaidos, kuriomis pagrįstas verslo planas, atspindi esamas rinkos sąlygas, kad vėjo jėgainių projektas turi didelį potencialą ir kad jiems projektas atrodo gyvybingas ir pelningas.

| (139) | Bankų įsipareigojimai suteikti finansavimą vėjo jėgainių projektui būtų įgyvendinami tik įvykdžius šias sąlygas: a) gavus teigiamą Komisijos sprendimą dėl Gdansko laivų statyklos 2009 m. restruktūrizavimo plano, b) ISD Stocznia gavus visus administracinius leidimus, būtinus siekiant įgyvendinti vėjo jėgainių projektą, c) gavus užtikrinimą, kurio forma – Gdansko laivų statyklai paskirtos teritorijos įkeitimas ir d) gavus teigiamą banko skolinimo komiteto ir valdybos sprendimą dėl projekto finansavimo. Vienas iš bankų pasakė, kad yra pasirengęs finansuoti iki [...] mln. PLN, kitas – kad yra pasirengęs suteikti iki [...] mln. PLN, t. y. iš viso [...] mln. PLN. Be to, Lenkijos valdžios institucijos pateikė abiejų bankų susitarimą su ISD Stocznia, kuriame bankai pareiškė, kad yra pasirengę suteikti konsorciumui kreditą arba du lygiagrečius kreditus projektui finansuoti. Bankai patvirtino, kad jų finansavimas bus teikiamas vyraujančiomis rinkos sąlygomis ir be jokių valstybės garantijų. |
| --- | --- |

(139)

Bankų įsipareigojimai suteikti finansavimą vėjo jėgainių projektui būtų įgyvendinami tik įvykdžius šias sąlygas: a) gavus teigiamą Komisijos sprendimą dėl Gdansko laivų statyklos 2009 m. restruktūrizavimo plano, b) ISD Stocznia gavus visus administracinius leidimus, būtinus siekiant įgyvendinti vėjo jėgainių projektą, c) gavus užtikrinimą, kurio forma – Gdansko laivų statyklai paskirtos teritorijos įkeitimas ir d) gavus teigiamą banko skolinimo komiteto ir valdybos sprendimą dėl projekto finansavimo. Vienas iš bankų pasakė, kad yra pasirengęs finansuoti iki [...] mln. PLN, kitas – kad yra pasirengęs suteikti iki [...] mln. PLN, t. y. iš viso [...] mln. PLN. Be to, Lenkijos valdžios institucijos pateikė abiejų bankų susitarimą su ISD Stocznia, kuriame bankai pareiškė, kad yra pasirengę suteikti konsorciumui kreditą arba du lygiagrečius kreditus projektui finansuoti. Bankai patvirtino, kad jų finansavimas bus teikiamas vyraujančiomis rinkos sąlygomis ir be jokių valstybės garantijų.

e)   Finansinės prognozės

| (140) | Plano finansinės prognozės pagrįstos tokiomis prielaidomis, kurios daugiausia pagrįstos išorės ekspertų atliktais vertinimais. |
| --- | --- |

(140)

Plano finansinės prognozės pagrįstos tokiomis prielaidomis, kurios daugiausia pagrįstos išorės ekspertų atliktais vertinimais.

| (141) | 2009 m. restruktūrizavimo plane išdėstytos prielaidos, kuriomis pagrįstos finansinės prognozės, pateiktos 3 lentelėje.

  3   lentelė


  Prielaidos, kuriomis pagrįstos 2009 m. restruktūrizavimo plane pateiktos prognozės | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Infliacija | 1,80 % | 2,13 % | 2,44 % | 2,31 % | 2,28 % | 2,26 % | 2,24 % | 2,19 % | 2,15 % | 2,11 % |
| WIBOR 3M | 3,42 % | 3,34 % | 3,69 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % |
| USD/PLN | 3,00 | 2,70 | 2,50 | 2,35 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 |
| EUR/PLN | 3,90 | 3,75 | 3,50 | 3,30 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Plieno kainos (EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Energijos kainų pokytis | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(141)

2009 m. restruktūrizavimo plane išdėstytos prielaidos, kuriomis pagrįstos finansinės prognozės, pateiktos 3 lentelėje.

3   lentelė

Prielaidos, kuriomis pagrįstos 2009 m. restruktūrizavimo plane pateiktos prognozės

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Infliacija

1,80 %

2,13 %

2,44 %

2,31 %

2,28 %

2,26 %

2,24 %

2,19 %

2,15 %

2,11 %

WIBOR 3M

3,42 %

3,34 %

3,69 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

USD/PLN

3,00

2,70

2,50

2,35

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

EUR/PLN

3,90

3,75

3,50

3,30

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Plieno kainos (EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Energijos kainų pokytis

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (142) | Prielaidos, susijusios su vartotojų kainų pokyčiu ir metiniu vidutiniu WIBOR 3M lygiu, buvo pagrįstos 2009 m. vasario 6 d.Global Insight prognoze (19). Kalbant apie valiutų kursus, remiantis Goldman Sachs ataskaita parengtoje prognozėje numatyta, kad per ateinančius ketverius metus PLN euro atžvilgiu pabrangs iki 3,25 PLN/EUR lygio. |
| --- | --- |

(142)

Prielaidos, susijusios su vartotojų kainų pokyčiu ir metiniu vidutiniu WIBOR 3M lygiu, buvo pagrįstos 2009 m. vasario 6 d.Global Insight prognoze (19). Kalbant apie valiutų kursus, remiantis Goldman Sachs ataskaita parengtoje prognozėje numatyta, kad per ateinančius ketverius metus PLN euro atžvilgiu pabrangs iki 3,25 PLN/EUR lygio.

| (143) | Plane numatyta, kad atlyginimai laivų statybos srityje didės. Tikėtasi, kad atlyginimai 2009 m. bus [... maždaug 15 %] didesni, palyginti su 2007 m. Vėlesniais metais numatytas [...] % per metus atlyginimų padidėjimas. Restruktūrizavimo plane pažymima, kad dėl finansų krizės ir kitų dviejų Lenkijos laivų statyklų (Ščecino ir Gdynės) likvidavimo darbuotojų finansiniai lūkesčiai sumažėjo ir todėl atrodo pagrįsta manyti, kad atlyginimų padidėjimas per ateinančius kelis metus bus kuklus. |
| --- | --- |

(143)

Plane numatyta, kad atlyginimai laivų statybos srityje didės. Tikėtasi, kad atlyginimai 2009 m. bus [... maždaug 15 %] didesni, palyginti su 2007 m. Vėlesniais metais numatytas [...] % per metus atlyginimų padidėjimas. Restruktūrizavimo plane pažymima, kad dėl finansų krizės ir kitų dviejų Lenkijos laivų statyklų (Ščecino ir Gdynės) likvidavimo darbuotojų finansiniai lūkesčiai sumažėjo ir todėl atrodo pagrįsta manyti, kad atlyginimų padidėjimas per ateinančius kelis metus bus kuklus.

| (144) | Finansinės prognozės pagrįstos prielaida, kad laivų statybos veikla, t. y. 6 iš dalies įrengtų atviros jūros laivų pristatymas kasmet, duos 30 % laivų statyklos pajamų. Numatytos pajamos pagrįstos kainomis, dėl kurių susitarta jau pasirašytose laivų statyklos sutartyse, ketinimo raštuose ir kituose rinkos dokumentuose. Plane teigiama, kad iš laivų statybos gaunamos pajamos 2009 m. bus [... daugiau kaip 300] mln. PLN, o 2011–2015 m. – [... maždaug 300] mln. PLN per metus. Laivų statykla tikisi uždirbti pelną per visą restruktūrizavimo laikotarpį ([...] mln. PLN 2009 m., [...] mln. PLN 2010 m., [...] mln. PLN 2011 m. ir daugiau kaip [...] mln. PLN per vėlesnius metus). Plane prognozuojamas teigiamas grynųjų pinigų srautas nuo 2009 m. ir apskaičiuota, kad bendra grynoji dabartinė laivų statybos veiklos vertė 2009–2018 m., taip pat atsižvelgiant į likutinę šios investicijos vertę, yra [... nuo 400 iki 500] mln. PLN. Laukiama, kad vidinė grąžos norma yra [... daugiau kaip 20 %]. |
| --- | --- |

(144)

Finansinės prognozės pagrįstos prielaida, kad laivų statybos veikla, t. y. 6 iš dalies įrengtų atviros jūros laivų pristatymas kasmet, duos 30 % laivų statyklos pajamų. Numatytos pajamos pagrįstos kainomis, dėl kurių susitarta jau pasirašytose laivų statyklos sutartyse, ketinimo raštuose ir kituose rinkos dokumentuose. Plane teigiama, kad iš laivų statybos gaunamos pajamos 2009 m. bus [... daugiau kaip 300] mln. PLN, o 2011–2015 m. – [... maždaug 300] mln. PLN per metus. Laivų statykla tikisi uždirbti pelną per visą restruktūrizavimo laikotarpį ([...] mln. PLN 2009 m., [...] mln. PLN 2010 m., [...] mln. PLN 2011 m. ir daugiau kaip [...] mln. PLN per vėlesnius metus). Plane prognozuojamas teigiamas grynųjų pinigų srautas nuo 2009 m. ir apskaičiuota, kad bendra grynoji dabartinė laivų statybos veiklos vertė 2009–2018 m., taip pat atsižvelgiant į likutinę šios investicijos vertę, yra [... nuo 400 iki 500] mln. PLN. Laukiama, kad vidinė grąžos norma yra [... daugiau kaip 20 %].

| (145) | Restruktūrizavimo plane teigiama, kad gamyba bus pradėta 2012 m. pagaminant [...] jėgainių, vėliau pagamintų jėgainių skaičius padidės iki [...] 2013 m., [...] 2014 m. ir planinio [...] jėgainių pajėgumo 2015 m. |
| --- | --- |

(145)

Restruktūrizavimo plane teigiama, kad gamyba bus pradėta 2012 m. pagaminant [...] jėgainių, vėliau pagamintų jėgainių skaičius padidės iki [...] 2013 m., [...] 2014 m. ir planinio [...] jėgainių pajėgumo 2015 m.

| (146) | Plane teigiama, kad pajamos iš vėjo jėgainių gamybos 2012 m. bus [...] mln. PLN, vėlesniais metais, nuo 2015 m., jos didės iki lygio, aukštesnio kaip [...] mln. PLN. Įmonė pateikė įrodymų, kad laivų statykla gebės įsigyti reikiamų medžiagų iš ISD grupės eurais nurodytomis kainomis. Kadangi medžiagos sudarys [...] % vėjo jėgainių gamybos išlaidų, nemanoma, kad šiai veiklai reikia papildomos apsaugos nuo valiutų kursų rizikos politikos. |
| --- | --- |

(146)

Plane teigiama, kad pajamos iš vėjo jėgainių gamybos 2012 m. bus [...] mln. PLN, vėlesniais metais, nuo 2015 m., jos didės iki lygio, aukštesnio kaip [...] mln. PLN. Įmonė pateikė įrodymų, kad laivų statykla gebės įsigyti reikiamų medžiagų iš ISD grupės eurais nurodytomis kainomis. Kadangi medžiagos sudarys [...] % vėjo jėgainių gamybos išlaidų, nemanoma, kad šiai veiklai reikia papildomos apsaugos nuo valiutų kursų rizikos politikos.

| (147) | Apskaičiuota grynoji dabartinė vėjo jėgainių verslo vertė – [... daugiau kaip 200] mln. PLN, o vidinė grąžos norma – [... maždaug 20] % (2009–2018 m.). |
| --- | --- |

(147)

Apskaičiuota grynoji dabartinė vėjo jėgainių verslo vertė – [... daugiau kaip 200] mln. PLN, o vidinė grąžos norma – [... maždaug 20] % (2009–2018 m.).

| (148) | Plane numatytas reikšmingas pajamų iš plieno konstrukcijų verslo padidėjimas – nuo [...] mln. PLN 2009 m. iki [...] mln. PLN 2010 m., [...] mln. PLN 2011 m., [...] mln. PLN 2012 m. ir maždaug [...] mln. PLN vėlesniais kitais metais. Laukiama, kad bendroji marža padidės nuo [...] % 2009 m. iki daugiau kaip [...] % 2013 m. Plane ši prielaida pagrindžiama darant nuorodą į įmonės ISD Polska turimas pažangiosios plieno konstrukcijų gamybos technologijas ir patirtį. Nepaisant to, plane taip pat pažymėta, kad numatytos maržos yra tik konservatyvus apskaičiavimas ir jos mažesnės už tas, kurias ISD Polska pasiekė 2008 m. (20) Apskaičiuota grynoji dabartinė vertė yra [... maždaug 200] mln. PLN 2009–2018 m., o vidinė grąžos norma – [... daugiau kaip 50] % (kasmet). Tokia aukšta vidinė grąžos norma gaunama dėl to, kad skaičiuojant neatsižvelgta į investicijas, kurias ligi šiol padarė ISD Polska (visų pirma 305 mln. PLN kapitalo injekcija į Gdansko laivų statyklą), apskaičiavimai pagrįsti tik pajamomis iš plieno konstrukcijų gamybos nuo 2009 m. Be to, įmonė tvirtina, kad tokia aukšta vidinės grąžos norma susidaro dėl laivų statyklos ir ISD grupės sąveikos, dėl kurios net su ribotomis investicijomis gali būti užtikrintos didelės pajamos iš laivų statyklos turto. |
| --- | --- |

(148)

Plane numatytas reikšmingas pajamų iš plieno konstrukcijų verslo padidėjimas – nuo [...] mln. PLN 2009 m. iki [...] mln. PLN 2010 m., [...] mln. PLN 2011 m., [...] mln. PLN 2012 m. ir maždaug [...] mln. PLN vėlesniais kitais metais. Laukiama, kad bendroji marža padidės nuo [...] % 2009 m. iki daugiau kaip [...] % 2013 m. Plane ši prielaida pagrindžiama darant nuorodą į įmonės ISD Polska turimas pažangiosios plieno konstrukcijų gamybos technologijas ir patirtį. Nepaisant to, plane taip pat pažymėta, kad numatytos maržos yra tik konservatyvus apskaičiavimas ir jos mažesnės už tas, kurias ISD Polska pasiekė 2008 m. (20) Apskaičiuota grynoji dabartinė vertė yra [... maždaug 200] mln. PLN 2009–2018 m., o vidinė grąžos norma – [... daugiau kaip 50] % (kasmet). Tokia aukšta vidinė grąžos norma gaunama dėl to, kad skaičiuojant neatsižvelgta į investicijas, kurias ligi šiol padarė ISD Polska (visų pirma 305 mln. PLN kapitalo injekcija į Gdansko laivų statyklą), apskaičiavimai pagrįsti tik pajamomis iš plieno konstrukcijų gamybos nuo 2009 m. Be to, įmonė tvirtina, kad tokia aukšta vidinės grąžos norma susidaro dėl laivų statyklos ir ISD grupės sąveikos, dėl kurios net su ribotomis investicijomis gali būti užtikrintos didelės pajamos iš laivų statyklos turto.

| (149) | Įmonė pateikė įrodymų, kad laivų statykla gebės įsigyti reikiamų medžiagų iš ISD grupės eurais nurodytomis kainomis. Kadangi medžiagos sudarys [...] % vėjo jėgainių gamybos išlaidų, nemanoma, kad šiai veiklai reikia papildomos apsaugos nuo valiutų kursų rizikos politikos. |
| --- | --- |

(149)

Įmonė pateikė įrodymų, kad laivų statykla gebės įsigyti reikiamų medžiagų iš ISD grupės eurais nurodytomis kainomis. Kadangi medžiagos sudarys [...] % vėjo jėgainių gamybos išlaidų, nemanoma, kad šiai veiklai reikia papildomos apsaugos nuo valiutų kursų rizikos politikos.

| (150) | Laukiamas grąžos laikotarpis yra [...] metai (nominaliosiomis vertėmis) ir [...] metai diskontuota išraiška. Pagal plano finansines prognozes diskontuota grąža (atsižvelgiant į laikui bėgant kintančią pinigų vertę) bus pasiekta praėjus [...] metų nuo investuotojo atėjimo, t. y. 2017 m. Atliekant tokius apskaičiavimus atsižvelgiama tik į investuotojo finansinę padėtį ([...] mln. PLN: 305 mln. PLN kapitalo injekcija ir [...] mln. PLN esamoms akcijoms įsigyti). |
| --- | --- |

(150)

Laukiamas grąžos laikotarpis yra [...] metai (nominaliosiomis vertėmis) ir [...] metai diskontuota išraiška. Pagal plano finansines prognozes diskontuota grąža (atsižvelgiant į laikui bėgant kintančią pinigų vertę) bus pasiekta praėjus [...] metų nuo investuotojo atėjimo, t. y. 2017 m. Atliekant tokius apskaičiavimus atsižvelgiama tik į investuotojo finansinę padėtį ([...] mln. PLN: 305 mln. PLN kapitalo injekcija ir [...] mln. PLN esamoms akcijoms įsigyti).

| (151) | Apskaičiuota grynoji dabartinė viso projekto vertė – maždaug [... daugiau kaip 800] mln. PLN 2009–2018 m., o vidinė grąžos norma – [... daugiau kaip 20] %. |
| --- | --- |

(151)

Apskaičiuota grynoji dabartinė viso projekto vertė – maždaug [... daugiau kaip 800] mln. PLN 2009–2018 m., o vidinė grąžos norma – [... daugiau kaip 20] %.

| (152) | ISD Polska nurodo, kad šie finansiniai rezultatai labai patrauklūs investuotojams. Projektu sukuriama ISD grupės sąveika. Visų šių Gdansko laivų statyklos rūšių veikla paskatins įmonės Huta Czestochowa gaminių paklausą. Tokia vertikali integracija leis tiksliau prognozuoti paklausą įmonėje Huta Czestochowa ir kartu bus naudinga Gdansko laivų statyklai, kuriais bus garantuotas reguliarus medžiagų, įskaitant netgi tam tikras laivų statyboje naudojamas surenkamąsias dalis, pagamintas įmonėje Huta Czestochowa, tiekimas. |
| --- | --- |

(152)

ISD Polska nurodo, kad šie finansiniai rezultatai labai patrauklūs investuotojams. Projektu sukuriama ISD grupės sąveika. Visų šių Gdansko laivų statyklos rūšių veikla paskatins įmonės Huta Czestochowa gaminių paklausą. Tokia vertikali integracija leis tiksliau prognozuoti paklausą įmonėje Huta Czestochowa ir kartu bus naudinga Gdansko laivų statyklai, kuriais bus garantuotas reguliarus medžiagų, įskaitant netgi tam tikras laivų statyboje naudojamas surenkamąsias dalis, pagamintas įmonėje Huta Czestochowa, tiekimas.

| (153) | 2009 m. restruktūrizavimo plane pateikiama jautrumo analizė, kurioje nagrinėjamas pagrindinių prielaidų, kuriomis pagrįstas 10 metų EBIDTA ir 10 metų sukauptas pelnas, tam tikrų pakeitimų poveikis. Visų pirma plane iliustruojamos finansinės šių rizikos veiksnių pasekmės:






  — | tolesnis PLN brangimas iki 3,0 PLN ir 1 EUR santykio 2009–2012 m., |
| --- | --- | --- |

(153)

2009 m. restruktūrizavimo plane pateikiama jautrumo analizė, kurioje nagrinėjamas pagrindinių prielaidų, kuriomis pagrįstas 10 metų EBIDTA ir 10 metų sukauptas pelnas, tam tikrų pakeitimų poveikis. Visų pirma plane iliustruojamos finansinės šių rizikos veiksnių pasekmės:

—

tolesnis PLN brangimas iki 3,0 PLN ir 1 EUR santykio 2009–2012 m.,

| — | papildomas išlaidų užimtumui padidėjimas 200 b. p. viršijant pagrindinį scenarijų, |
| --- | --- |

—

papildomas išlaidų užimtumui padidėjimas 200 b. p. viršijant pagrindinį scenarijų,

| — | plieno kainos 10 % didesnės už numatytas pagrindiniame scenarijuje, |
| --- | --- |

—

plieno kainos 10 % didesnės už numatytas pagrindiniame scenarijuje,

| — | mažesnis už numatytą pagrindiniame scenarijuje efektyvumas. |
| --- | --- |

—

mažesnis už numatytą pagrindiniame scenarijuje efektyvumas.

Bet kurių šių veiksnių materializacija pailgintų grąžos laikotarpį nuo [...] metų, numatytų pagrindiniame scenarijuje, iki [...] metų. Įmonė tvirtina, kad šis rezultatas rodo, kad planas apsaugotas nuo kintančių rinkos sąlygų. Visuose scenarijuose grynoji dabartinė projekto vertė tebėra patraukli.

f)   Nepagrįsto konkurencijos iškreipimo vengimas

| (154) | Siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą dėl suteiktos pagalbos, 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta įgyvendinti šias priemones. Pirma, laivų statykla uždarys du iš trijų dabar naudojamų stapelių, kurie yra gamyboje naudojamas turtas laivams nuleisti ir nėra susiję su laivų statybos veikla. Laivų statykla jau nutraukė B5 stapelio (nuo 2009 m. liepos 1 d.) ir B3 stapelio (nuo 2010 m. sausio 1 d.) nuomos sutartį. |
| --- | --- |

(154)

Siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą dėl suteiktos pagalbos, 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta įgyvendinti šias priemones. Pirma, laivų statykla uždarys du iš trijų dabar naudojamų stapelių, kurie yra gamyboje naudojamas turtas laivams nuleisti ir nėra susiję su laivų statybos veikla. Laivų statykla jau nutraukė B5 stapelio (nuo 2009 m. liepos 1 d.) ir B3 stapelio (nuo 2010 m. sausio 1 d.) nuomos sutartį.

| (155) | Antra, laivų statykla įsipareigojo nenaudoti daugiau negu vieno nuleidimo įrenginio. Jei laivų statykla nusipirks ar kitaip įsigis (pvz., išsinuomos) kitą nuleidimo įrenginį, ji pašalins stapelį B1 iš gamybos proceso (t. y. esant tokia padėčiai, kokia susidaro sprendimo priėmimo metu, nutrauks nuomos sutartį su stapelio B1 savininku). Bet kokios kitos nuleidimo įrangos, kurią naudos laivų statykla, pajėgumas bus ne didesnis kaip maždaug 100 000 CGT. |
| --- | --- |

(155)

Antra, laivų statykla įsipareigojo nenaudoti daugiau negu vieno nuleidimo įrenginio. Jei laivų statykla nusipirks ar kitaip įsigis (pvz., išsinuomos) kitą nuleidimo įrenginį, ji pašalins stapelį B1 iš gamybos proceso (t. y. esant tokia padėčiai, kokia susidaro sprendimo priėmimo metu, nutrauks nuomos sutartį su stapelio B1 savininku). Bet kokios kitos nuleidimo įrangos, kurią naudos laivų statykla, pajėgumas bus ne didesnis kaip maždaug 100 000 CGT.

| (156) | Galiausiai, laivų statykla įsipareigojo dešimt metų nuo šio sprendimo priėmimo laikytis metinio gamybos apribojimo iki 100 000 CGT. |
| --- | --- |

(156)

Galiausiai, laivų statykla įsipareigojo dešimt metų nuo šio sprendimo priėmimo laikytis metinio gamybos apribojimo iki 100 000 CGT.

6.   Gdansko laivų statyklai suteikta valstybės pagalba

| (157) | Pasak Lenkijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statyklai skirta nemažai valstybės pagalbos priemonių, kurios išvardytos toliau 4 lentelėje (žr. po 174 konstatuojamosios dalies). |
| --- | --- |

(157)

Pasak Lenkijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statyklai skirta nemažai valstybės pagalbos priemonių, kurios išvardytos toliau 4 lentelėje (žr. po 174 konstatuojamosios dalies).

| (158) | 4 lentelėje nurodoma pagalba, suteikta po 2004 m. gegužės 1 d., t. y. Lenkijos įstojimo į ES dienos. Apie beveik visas tas priemones Lenkija pranešė 2007 m. liepos 13 d. ir 2008 m. sausio 9 d. raštais. Atnaujintas tų priemonių sąrašas pridėtas prie 2009 m. restruktūrizavimo plano (12 priedas). Sąraše pateikiamos kelios priemonės, aprašytos sprendimo pradėti oficialų tyrimą I priedo B dalyje. |
| --- | --- |

(158)

4 lentelėje nurodoma pagalba, suteikta po 2004 m. gegužės 1 d., t. y. Lenkijos įstojimo į ES dienos. Apie beveik visas tas priemones Lenkija pranešė 2007 m. liepos 13 d. ir 2008 m. sausio 9 d. raštais. Atnaujintas tų priemonių sąrašas pridėtas prie 2009 m. restruktūrizavimo plano (12 priedas). Sąraše pateikiamos kelios priemonės, aprašytos sprendimo pradėti oficialų tyrimą I priedo B dalyje.

| (159) | Lenkija pateikė papildomų paaiškinimų dėl mokėtinų sumų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą. Lenkijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad laivų statykla perleido operatoriui (21) turtą, kurio vertė yra mažiausiai 31,6 % operatoriui ARP Sp. z o.o. (22) perleistų įsipareigojimų vertės. Todėl Lenkija mano, kad pagalbos elementas sudaro 68,4 % nominaliosios operatoriui perleistų įsipareigojimų vertės. 4 lentelėje nurodyta ta nominalioji vertė. |
| --- | --- |

(159)

Lenkija pateikė papildomų paaiškinimų dėl mokėtinų sumų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą. Lenkijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad laivų statykla perleido operatoriui (21) turtą, kurio vertė yra mažiausiai 31,6 % operatoriui ARP Sp. z o.o. (22) perleistų įsipareigojimų vertės. Todėl Lenkija mano, kad pagalbos elementas sudaro 68,4 % nominaliosios operatoriui perleistų įsipareigojimų vertės. 4 lentelėje nurodyta ta nominalioji vertė.

| (160) | Iždo suteikta garantija, kuri 4 lentelėje nurodoma kaip 16 priemonė, oficialiai suteikta Gdynės laivų statyklos grupei, bet laivų gamybai Gdansko laivų statykloje. Lenkijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją savo 2007 m. liepos 13 d. rašte. Be to, į informaciją dėl valstybės pagalbos Gdansko laivų statyklai, pateiktą 2009 m. restruktūrizavimo plane, įtraukta Iždo garantija. Paskola su Iždo garantija suteikta taikant LIBOR 3M + 100 bazinių punktų, ir garantijos suteikimo metu Lenkijos valdžios institucijos laikė, kad įsipareigojimų neįvykdymo rizika yra 60 %. Iždo suteiktos garantijos buvo užtikrintos laivų statyklos pateiktu neužpildytu indosamentu ir notariniu aktu, kuriame laivų statykla išreiškė sutikimą, kad iš jos turto būtų išieškota suma, atitinkanti 120 % garantijos vertės. Iždo nustatytas garantijos tarifas buvo 0,4 % garantuojamos sumos. |
| --- | --- |

(160)

Iždo suteikta garantija, kuri 4 lentelėje nurodoma kaip 16 priemonė, oficialiai suteikta Gdynės laivų statyklos grupei, bet laivų gamybai Gdansko laivų statykloje. Lenkijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją savo 2007 m. liepos 13 d. rašte. Be to, į informaciją dėl valstybės pagalbos Gdansko laivų statyklai, pateiktą 2009 m. restruktūrizavimo plane, įtraukta Iždo garantija. Paskola su Iždo garantija suteikta taikant LIBOR 3M + 100 bazinių punktų, ir garantijos suteikimo metu Lenkijos valdžios institucijos laikė, kad įsipareigojimų neįvykdymo rizika yra 60 %. Iždo suteiktos garantijos buvo užtikrintos laivų statyklos pateiktu neužpildytu indosamentu ir notariniu aktu, kuriame laivų statykla išreiškė sutikimą, kad iš jos turto būtų išieškota suma, atitinkanti 120 % garantijos vertės. Iždo nustatytas garantijos tarifas buvo 0,4 % garantuojamos sumos.

| (161) | 4 lentelėje pateikta 17 priemonė yra garantija, kurią Gdansko laivų statyklai suteiktam NORD/LB Bank Polska S.A restruktūrizavimo kreditui suteikė IDA. Garantija suteikta laikantis 2005 m. rugpjūčio 17 d. susitarimo. Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 9 d. pateiktoje medžiagoje teigiama, kad ši priemonė į sprendimo pradėti procedūrą II priedo A dalį buvo įtraukta kaip priemonė Nr. 7, t. y. ji buvo viena iš priemonių, suteiktų iki stojimo ir netaikomų po įstojimo. Tačiau Komisija pabrėžia, kad garantijos susitarimas buvo pasirašytas 2005 m. rugpjūčio 17 d., Lenkijai jau įstojus į ES. Be to, 2009 m. restruktūrizavimo plano priede garantija pristatoma kaip viena iš valstybės pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(161)

4 lentelėje pateikta 17 priemonė yra garantija, kurią Gdansko laivų statyklai suteiktam NORD/LB Bank Polska S.A restruktūrizavimo kreditui suteikė IDA. Garantija suteikta laikantis 2005 m. rugpjūčio 17 d. susitarimo. Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 9 d. pateiktoje medžiagoje teigiama, kad ši priemonė į sprendimo pradėti procedūrą II priedo A dalį buvo įtraukta kaip priemonė Nr. 7, t. y. ji buvo viena iš priemonių, suteiktų iki stojimo ir netaikomų po įstojimo. Tačiau Komisija pabrėžia, kad garantijos susitarimas buvo pasirašytas 2005 m. rugpjūčio 17 d., Lenkijai jau įstojus į ES. Be to, 2009 m. restruktūrizavimo plano priede garantija pristatoma kaip viena iš valstybės pagalbos priemonių.

| (162) | 4 lentelėje išvardytos paskolos, kurias suteikė KPS laivų statyklos apyvartiniam kapitalui finansuoti. 2007 m. liepos 11 d. ir 2008 m. sausio 9 d. raštais Lenkija teigė, kad tos paskolos nėra valstybės pagalba, nes palūkanos atitiko riziką, susijusią su projektu, kuriam įgyvendinti jos suteiktos. |
| --- | --- |

(162)

4 lentelėje išvardytos paskolos, kurias suteikė KPS laivų statyklos apyvartiniam kapitalui finansuoti. 2007 m. liepos 11 d. ir 2008 m. sausio 9 d. raštais Lenkija teigė, kad tos paskolos nėra valstybės pagalba, nes palūkanos atitiko riziką, susijusią su projektu, kuriam įgyvendinti jos suteiktos.

| (163) | 2005–2006 m. suteiktoms paskolos KPS taikė palūkanų normą nuo 9,70 % iki 11,62 %. Be to, KPS ėmė vienkartinį mokestį, kuris buvo nuo 0,1 iki 0,4 %. Anot Lenkijos valdžios institucijų, KPS reikalavo paskolų užtikrinimo – sutikimo dėl išieškojimo, sutarties dėl skolos perleidimo, besąlygiško pasižadėjimo sumokėti, neužpildyto indosamento arba turto dalims nustatomo užstato (23). |
| --- | --- |

(163)

2005–2006 m. suteiktoms paskolos KPS taikė palūkanų normą nuo 9,70 % iki 11,62 %. Be to, KPS ėmė vienkartinį mokestį, kuris buvo nuo 0,1 iki 0,4 %. Anot Lenkijos valdžios institucijų, KPS reikalavo paskolų užtikrinimo – sutikimo dėl išieškojimo, sutarties dėl skolos perleidimo, besąlygiško pasižadėjimo sumokėti, neužpildyto indosamento arba turto dalims nustatomo užstato (23).

| (164) | KPS įsteigta 2004 m., tai bendrovė, visiškai kontroliuojama PPA, vykdanti PPA rizikos kapitalo fondo funkcijas. Iš pradžių jos užduotis buvo konsoliduoti tris didžiausias Lenkijos laivų statyklas, tačiau 2006 m. to projekto buvo atsisakyta. Pagal Lenkijos 2006 m. pateiktą informaciją (24) KPS turėjo būti finansuojama skiriant PPA kapitalo injekciją, įnašu (kitų bendrovių akcijomis), kurį įmokėtų PPA, ir skiriant atnaujinamąjį banko kreditą su PPA garantija, kuris specialiai būtų skirtas laivų statyklų finansavimui paremti. Pagal informaciją, pateikiamą Lenkijos Vyriausybės interneto svetainėje, KPS turėjo remti ir laivų statybos veiklą Lenkijoje leisdama obligacijas su visiška PPA garantija. Iš esmės dokumente „2006–2010 m. Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“ (25) patvirtinta, kad KPS turėjo uždirbti lėšų, už maždaug 100 mln. USD išleisdama skolos vertybinių popierių, užtikrintų laivų pramonei restruktūrizuoti skirtu turtu – fondais, perkeltais iš Iždo į PPA. |
| --- | --- |

(164)

KPS įsteigta 2004 m., tai bendrovė, visiškai kontroliuojama PPA, vykdanti PPA rizikos kapitalo fondo funkcijas. Iš pradžių jos užduotis buvo konsoliduoti tris didžiausias Lenkijos laivų statyklas, tačiau 2006 m. to projekto buvo atsisakyta. Pagal Lenkijos 2006 m. pateiktą informaciją (24) KPS turėjo būti finansuojama skiriant PPA kapitalo injekciją, įnašu (kitų bendrovių akcijomis), kurį įmokėtų PPA, ir skiriant atnaujinamąjį banko kreditą su PPA garantija, kuris specialiai būtų skirtas laivų statyklų finansavimui paremti. Pagal informaciją, pateikiamą Lenkijos Vyriausybės interneto svetainėje, KPS turėjo remti ir laivų statybos veiklą Lenkijoje leisdama obligacijas su visiška PPA garantija. Iš esmės dokumente „2006–2010 m. Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“ (25) patvirtinta, kad KPS turėjo uždirbti lėšų, už maždaug 100 mln. USD išleisdama skolos vertybinių popierių, užtikrintų laivų pramonei restruktūrizuoti skirtu turtu – fondais, perkeltais iš Iždo į PPA.

| (165) | 4 lentelėje taip pat pateikiami Gdansko laivų statyklos nepadengti viešieji teisiniai įsipareigojimai, kuriuos Lenkijos valdžios institucijos nurodė savo pateiktoje medžiagoje ir 2009 m. restruktūrizavimo plano priede. Lenkija tame rašte patvirtino, kad Gdansko laivų statykla nedengia savo viešųjų teisinių įsipareigojimų reguliariai. |
| --- | --- |

(165)

4 lentelėje taip pat pateikiami Gdansko laivų statyklos nepadengti viešieji teisiniai įsipareigojimai, kuriuos Lenkijos valdžios institucijos nurodė savo pateiktoje medžiagoje ir 2009 m. restruktūrizavimo plano priede. Lenkija tame rašte patvirtino, kad Gdansko laivų statykla nedengia savo viešųjų teisinių įsipareigojimų reguliariai.

| (166) | Gdansko laivų statykla taip pat gavo paskolų garantijas iš Eksporto kredito draudimo korporacijos (toliau – paskolų garantijos arba gamybos garantijos). Garantijų, kurias gavo laivų statykla, sąrašą Lenkija pateikė 2007 m. liepos 11 d. rašte. Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad nors tos garantijos oficialiai suteiktos Gdynės laivų statyklos grupei, jos panaudotos laivų gamybai Gdansko laivų statykloje. Iš viso po 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statykla iš Eksporto kredito draudimo korporacijos gavo 20 garantijų, kurių bendra nominalioji vertė yra 346 372 107,33 PLN. |
| --- | --- |

(166)

Gdansko laivų statykla taip pat gavo paskolų garantijas iš Eksporto kredito draudimo korporacijos (toliau – paskolų garantijos arba gamybos garantijos). Garantijų, kurias gavo laivų statykla, sąrašą Lenkija pateikė 2007 m. liepos 11 d. rašte. Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad nors tos garantijos oficialiai suteiktos Gdynės laivų statyklos grupei, jos panaudotos laivų gamybai Gdansko laivų statykloje. Iš viso po 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statykla iš Eksporto kredito draudimo korporacijos gavo 20 garantijų, kurių bendra nominalioji vertė yra 346 372 107,33 PLN.

| (167) | Ūdingas šio laivų statybos pramonės sektoriaus bruožas yra tai, kad laivų statyklos paprastai nepajėgia gauti pakankamo apyvartinio kapitalo laivams statyti ir naudojasi išorės finansavimu – skolintu kapitalu (kreditais, kurie skiriami gamybai) arba laivų savininkų paskolomis, kurios skiriamos kaip išankstinis gamybos finansavimas. Laivo savininkai paprastai sumoka 80 % laivo kainos suteikdami paskolas, išmokamas tam tikrais lemiamais momentais, kai pasiekiama statybos pažanga, o likusius 20 % sumoka atsiimdami laivą. Tad laivų savininkų dalyvavimas finansuojant statybą yra esminis dalykas. Paskolų garantijomis, kurias laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, turėjo būti užtikrinamos laivų savininkų teikiamos paskolos tuo atveju, jeigu atsirastų rizika, kad laivų statykla nepateiks laivo. |
| --- | --- |

(167)

Ūdingas šio laivų statybos pramonės sektoriaus bruožas yra tai, kad laivų statyklos paprastai nepajėgia gauti pakankamo apyvartinio kapitalo laivams statyti ir naudojasi išorės finansavimu – skolintu kapitalu (kreditais, kurie skiriami gamybai) arba laivų savininkų paskolomis, kurios skiriamos kaip išankstinis gamybos finansavimas. Laivo savininkai paprastai sumoka 80 % laivo kainos suteikdami paskolas, išmokamas tam tikrais lemiamais momentais, kai pasiekiama statybos pažanga, o likusius 20 % sumoka atsiimdami laivą. Tad laivų savininkų dalyvavimas finansuojant statybą yra esminis dalykas. Paskolų garantijomis, kurias laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, turėjo būti užtikrinamos laivų savininkų teikiamos paskolos tuo atveju, jeigu atsirastų rizika, kad laivų statykla nepateiks laivo.

| (168) | Iš įvairios informacijos, kurią Lenkija pateikė apie Eksporto kredito draudimo korporacijos (26) garantijų sistemos veikimą, matyti, kad garantijos laivų statyklai buvo teikiamos toliau aprašomu būdu. Iš pradžių buvo pasirašoma sutartis su laivo savininku, į kurią paprastai buvo įtraukiama sąlyga, kad laivų statykla tam tikru metu pateiktų įrodymą, kad laivo statybos finansavimą garantuos Eksporto kredito draudimo korporacija. Vėliau Eksporto kredito draudimo korporacija priimdavo sprendimą, kuriuo įsipareigodavo užtikrinti viso laivo statybos finansavimą suteikdama paskolų garantijas. Vėliau sudaromose individualiose sutartyse Eksporto kredito draudimo korporacija suteikdavo atskirų paskolų garantijas (paprastai keturias). Eksporto kredito draudimo korporacija prisiimama rizika, kad laivų statykla neįvykdys savo įsipareigojimo pastatyti laivo, paprastai atitikdavo 80 % visos pirkimo kainos, t. y. visą laivo savininko paskolų, išmokėtų prieš atsiimant laivą, vertę. Tas dalyvavimas buvo žinomas tuo metu, kai Eksporto kredito draudimo korporacija priimdavo sprendimus, kuriais užtikrindavo laivo savininkų teikiamą laivo finansavimą. Garantija pasibaigdavo laivo pristatymo dieną. |
| --- | --- |

(168)

Iš įvairios informacijos, kurią Lenkija pateikė apie Eksporto kredito draudimo korporacijos (26) garantijų sistemos veikimą, matyti, kad garantijos laivų statyklai buvo teikiamos toliau aprašomu būdu. Iš pradžių buvo pasirašoma sutartis su laivo savininku, į kurią paprastai buvo įtraukiama sąlyga, kad laivų statykla tam tikru metu pateiktų įrodymą, kad laivo statybos finansavimą garantuos Eksporto kredito draudimo korporacija. Vėliau Eksporto kredito draudimo korporacija priimdavo sprendimą, kuriuo įsipareigodavo užtikrinti viso laivo statybos finansavimą suteikdama paskolų garantijas. Vėliau sudaromose individualiose sutartyse Eksporto kredito draudimo korporacija suteikdavo atskirų paskolų garantijas (paprastai keturias). Eksporto kredito draudimo korporacija prisiimama rizika, kad laivų statykla neįvykdys savo įsipareigojimo pastatyti laivo, paprastai atitikdavo 80 % visos pirkimo kainos, t. y. visą laivo savininko paskolų, išmokėtų prieš atsiimant laivą, vertę. Tas dalyvavimas buvo žinomas tuo metu, kai Eksporto kredito draudimo korporacija priimdavo sprendimus, kuriais užtikrindavo laivo savininkų teikiamą laivo finansavimą. Garantija pasibaigdavo laivo pristatymo dieną.

| (169) | Eksporto kredito draudimo korporacijos veikla įvairi (27), ją iš esmės galima suskirstyti į komercinę veiklą ir veiklą, vykdomą Iždo vardu ir garantuojamą Iždo. Veiklai, vykdomai Iždo vardu, buvo skirta atskira banko sąskaita Interes Narodowy („Nacionalinis interesas“). Gdynės laivų statyklos grupei suteiktos garantijos, įskaitant ir tas, kurios teko Gdansko laivų statyklai, įeina į Iždo garantuojamos veiklos sritį. |
| --- | --- |

(169)

Eksporto kredito draudimo korporacijos veikla įvairi (27), ją iš esmės galima suskirstyti į komercinę veiklą ir veiklą, vykdomą Iždo vardu ir garantuojamą Iždo. Veiklai, vykdomai Iždo vardu, buvo skirta atskira banko sąskaita Interes Narodowy („Nacionalinis interesas“). Gdynės laivų statyklos grupei suteiktos garantijos, įskaitant ir tas, kurios teko Gdansko laivų statyklai, įeina į Iždo garantuojamos veiklos sritį.

| (170) | Lenkijos pateikta informacija rodo, kad Eksporto kredito draudimo korporacija teikė paskolų garantijas, imdama įvairaus tarifo garantijos mokesčius, kurių dydis priklausė nuo garantijos vertės. Garantijos mokesčio tarifas yra 2 % metinės palūkanos, jei garantijos vertė ne didesnė kaip 35 mln. PLN, ir 1 %, jei garantija viršija 35 mln. PLN. Eksporto kredito draudimo korporacija reikalaudavo garantijos užtikrinimo – perleisti nuosavybės teises į laivą, statomą laivą ir jo statybai naudojamas medžiagas. |
| --- | --- |

(170)

Lenkijos pateikta informacija rodo, kad Eksporto kredito draudimo korporacija teikė paskolų garantijas, imdama įvairaus tarifo garantijos mokesčius, kurių dydis priklausė nuo garantijos vertės. Garantijos mokesčio tarifas yra 2 % metinės palūkanos, jei garantijos vertė ne didesnė kaip 35 mln. PLN, ir 1 %, jei garantija viršija 35 mln. PLN. Eksporto kredito draudimo korporacija reikalaudavo garantijos užtikrinimo – perleisti nuosavybės teises į laivą, statomą laivą ir jo statybai naudojamas medžiagas.

| (171) | Iš 4 lentelės matyti, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statyklai buvo suteikta pagalba, kurios bendra nominalioji vertė yra 405 030 629,80 PLN (apie 90 mln. EUR). |
| --- | --- |

(171)

Iš 4 lentelės matyti, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. Gdansko laivų statyklai buvo suteikta pagalba, kurios bendra nominalioji vertė yra 405 030 629,80 PLN (apie 90 mln. EUR).

| (172) | Plane numatyta nauja valstybės pagalba, kurios forma – 46,7 mln. PLN kapitalo injekcija ir 103,3 mln. PLN paskola. Iš viso nauja pagalba sudarytų 150 mln. PLN (nominalioji vertė). |
| --- | --- |

(172)

Plane numatyta nauja valstybės pagalba, kurios forma – 46,7 mln. PLN kapitalo injekcija ir 103,3 mln. PLN paskola. Iš viso nauja pagalba sudarytų 150 mln. PLN (nominalioji vertė).

| (173) | Be to, 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos Gdansko laivų statykla iš Eksporto kredito draudimo korporacijos ir toliau gaus garantijas, kurių vertė maždaug 180 mln. PLN kasmet. Numatyta, kad garantijų tarifai, kiek tai įmanoma, atitiks garantijos schemą, patvirtintą Komisijos kaip schema be valstybės pagalbos elemento (28). Pagal šią schemą mokesčio tarifas įmonei, kuri priklauso didžiausios rizikos kategorijai, bet dar atitinka reikalavimus garantijoms pagal schemą gauti, yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams, ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams. |
| --- | --- |

(173)

Be to, 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos Gdansko laivų statykla iš Eksporto kredito draudimo korporacijos ir toliau gaus garantijas, kurių vertė maždaug 180 mln. PLN kasmet. Numatyta, kad garantijų tarifai, kiek tai įmanoma, atitiks garantijos schemą, patvirtintą Komisijos kaip schema be valstybės pagalbos elemento (28). Pagal šią schemą mokesčio tarifas įmonei, kuri priklauso didžiausios rizikos kategorijai, bet dar atitinka reikalavimus garantijoms pagal schemą gauti, yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams, ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams.

| (174) | Apskritai galima teigti, kad nominalioji visų restruktūrizavimo pagalbos priemonių vertė yra 555 030 629,80 PLN (405 mln. PLN pagalbos jau suteikta, 150 mln. PLN dar planuojama suteikti), o nominalioji Eksporto kredito draudimo korporacijos garantijų vertė yra maždaug 526 mln. PLN (nominalioji išraiška, 346 mln. PLN yra jau suteiktų garantijų vertė, o 180 mln. PLN – didžiausia metinė Eksporto kredito draudimo korporacijos rizika dėl tų garantijų).

  4   lentelė


  Valstybės pagalba, suteikta Gdansko laivų statyklai po 2004 m. gegužės 1 d., remiantis Lenkijos valdžios institucijų ir ISD Polska pateikta informacija, PLN.














  Nr. | Pagalbą suteikusi institucija | Pagalbos priemonė | Teisinis pagrindas | Sprendimo arba sutarties Nr. | Pagalbos suteikimo data | Įsigaliojimo data | Laikotarpis, kuriam suteikta pagalba | Nominalioji pagalbos vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. |
| 1. | Socialinio draudimo fondas | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004 | 2004 12 30 | 2005 3 15 | vienkartinis sandoris | 13 521 851,00 (29) |
| 2. | Pamario mokesčių inspekcija | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004 | 2004 12 30 | 2005 3 15 | vienkartinis sandoris | 24 215 557,00 (29) |
| 3. | Gdansko 1-oji mokesčių inspekcija | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004 | 2004 12 30 | 2005 3 15 | vienkartinis sandoris | 1 215 460,00 (29) |
| 4. | Pamario vaivadijos maršalka | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004 | 2004 12 30 | 2005 3 15 | vienkartinis sandoris | 698 462,00 (29) |
| 5. | Socialinio draudimo fondas | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005 | 2005 12 15 | 2006 1 9 | vienkartinis sandoris | 2 975 558,00 (29) |
| 6. | Pamario mokesčių inspekcija | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005 | 2005 12 15 | 2006 1 9 | vienkartinis sandoris | 5 398 177,00 (29) |
| 7. | Pamario vaivadijos maršalka | nurašymas | 2002 m. spalio 30 d. įstatymas | 2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005 | 2005 12 15 | 2006 1 9 | vienkartinis sandoris | 138 531,00 (29) |
| 8. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 03/06.2005 | 2005 6 6 | 2005 6 9 | 2005 8 26 | 7 000 000,00 |
| 9. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 02/10.2005 | 2005 10 27 | 2005 10 28 | 2006 1 31 | 6 000 000,00 |
| 10. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 01/01.2006 | 2006 1 11 | 2006 1 17 | 2006 6 30 | 9 000 000,00 |
| 11. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 03/07.2006 | 2006 7 27 | 2006 8 7 | 2006 10 31 | 4 000 000,00 |
| 12. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 03/07.2006 | 2006 7 27 | 2006 9 22 | 2007 2 28 | 8 000 000,00 |
| 13. | KPS | paskola | KPS veikla pagal įstatus | Paskolos sutartis Nr. 01/11.2006 | 2006 11 08 | 2006 11 16 | 2007 7 20 | 4 000 000,00 |
| 14. | PHZ Cenzin | kapitalo injekcija | 2000 m. rugsėjo 15 d. Lenkijos bendrovių kodeksas | 2006 m. gruodžio 21 d. įstatymas | 2006 12 21 | 2006 12 27 (1-oji 17 mln. PLN dalis) ir 2006 12 29 (2-oji 13 mln. PLN dalis) | vienkartinė kapitalo injekcija | 20 000 000,00 |
| 15. | Gdynės laivų statykla | kapitalo injekcija | 2000 m. rugsėjo 15 d. Lenkijos bendrovių kodeksas | 2005 m. birželio 27 d. įstatymas | 2005 6 27 | 2005 m. liepos mėn. (1-oji 12 mln. PLN dalis) ir 2005 m. rugpjūčio mėn. (2-oji 8 mln. PLN dalis) | vienkartinė kapitalo injekcija | 20 000 000,00 |
| 16. | Iždas | garantija – laivai Nr. 8184/9–10, 8184/12–13 ir 8184/18 | 1997 m. gegužės 8 d. įstatymas dėl Iždo ir tam tikrų juridinių asmenų teikiamų garantijų (Įstatymų rinkinio Nr. 2003/174 1689 punktas su pakeitimais) | 2004 m. rugsėjo 21 d. Ministrų tarybos dekretas Nr. 222/2004 | 2004 9 21 | 2004 10 1 | iki 2008 1 15 | 161 285 903,00 |
| 17. | PPA | Garantija NORD/LB suteiktai paskolai | PPA veikla pagal įstatus | 2005 m. rugpjūčio 17 d. įstatymas | 2005 8 17 | 2005 8 17 | iki 2000 6 30 | 20 000 000,00 |
| 18. | Socialinio draudimo fondas | atidėtas įsipareigojimų sumų išieškojimas | — | — | — | 2004 5 1 | 2009 9 31 (30) | 95 354 830,80 (31) |
| 19. | Gdansko savivaldybė | atidėtas įsipareigojimų sumų išieškojimas | — | — | — | 2004 5 1 | 2009 9 31 (30) |
| 20. | Gdansko savivaldybė | nurašymas | 1997 m. rugpjūčio 29 d. mokesčių įstatymas | dar nesuteikta | — | — | — | 2 226 300,00 |
| | | | | | | | IŠ VISO | 405 030 629,80 |

(174)

Apskritai galima teigti, kad nominalioji visų restruktūrizavimo pagalbos priemonių vertė yra 555 030 629,80 PLN (405 mln. PLN pagalbos jau suteikta, 150 mln. PLN dar planuojama suteikti), o nominalioji Eksporto kredito draudimo korporacijos garantijų vertė yra maždaug 526 mln. PLN (nominalioji išraiška, 346 mln. PLN yra jau suteiktų garantijų vertė, o 180 mln. PLN – didžiausia metinė Eksporto kredito draudimo korporacijos rizika dėl tų garantijų).

4   lentelė

Valstybės pagalba, suteikta Gdansko laivų statyklai po 2004 m. gegužės 1 d., remiantis Lenkijos valdžios institucijų ir ISD Polska pateikta informacija, PLN.

Nr.

Pagalbą suteikusi institucija

Pagalbos priemonė

Teisinis pagrindas

Sprendimo arba sutarties Nr.

Pagalbos suteikimo data

Įsigaliojimo data

Laikotarpis, kuriam suteikta pagalba

Nominalioji pagalbos vertė

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

1.

Socialinio draudimo fondas

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004

2004 12 30

2005 3 15

vienkartinis sandoris

13 521 851,00 (29)

2.

Pamario mokesčių inspekcija

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004

2004 12 30

2005 3 15

vienkartinis sandoris

24 215 557,00 (29)

3.

Gdansko 1-oji mokesčių inspekcija

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004

2004 12 30

2005 3 15

vienkartinis sandoris

1 215 460,00 (29)

4.

Pamario vaivadijos maršalka

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2004 m. gruodžio 30 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/3/2004

2004 12 30

2005 3 15

vienkartinis sandoris

698 462,00 (29)

5.

Socialinio draudimo fondas

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005

2005 12 15

2006 1 9

vienkartinis sandoris

2 975 558,00 (29)

6.

Pamario mokesčių inspekcija

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005

2005 12 15

2006 1 9

vienkartinis sandoris

5 398 177,00 (29)

7.

Pamario vaivadijos maršalka

nurašymas

2002 m. spalio 30 d. įstatymas

2005 m. gruodžio 15 d. PPA pirmininko sprendimas Nr. UPP/12/4/2005

2005 12 15

2006 1 9

vienkartinis sandoris

138 531,00 (29)

8.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 03/06.2005

2005 6 6

2005 6 9

2005 8 26

7 000 000,00

9.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 02/10.2005

2005 10 27

2005 10 28

2006 1 31

6 000 000,00

10.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 01/01.2006

2006 1 11

2006 1 17

2006 6 30

9 000 000,00

11.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 03/07.2006

2006 7 27

2006 8 7

2006 10 31

4 000 000,00

12.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 03/07.2006

2006 7 27

2006 9 22

2007 2 28

8 000 000,00

13.

KPS

paskola

KPS veikla pagal įstatus

Paskolos sutartis Nr. 01/11.2006

2006 11 08

2006 11 16

2007 7 20

4 000 000,00

14.

PHZ Cenzin

kapitalo injekcija

2000 m. rugsėjo 15 d. Lenkijos bendrovių kodeksas

2006 m. gruodžio 21 d. įstatymas

2006 12 21

2006 12 27 (1-oji 17 mln. PLN dalis) ir 2006 12 29 (2-oji 13 mln. PLN dalis)

vienkartinė kapitalo injekcija

20 000 000,00

15.

Gdynės laivų statykla

kapitalo injekcija

2000 m. rugsėjo 15 d. Lenkijos bendrovių kodeksas

2005 m. birželio 27 d. įstatymas

2005 6 27

2005 m. liepos mėn. (1-oji 12 mln. PLN dalis) ir 2005 m. rugpjūčio mėn. (2-oji 8 mln. PLN dalis)

vienkartinė kapitalo injekcija

20 000 000,00

16.

Iždas

garantija – laivai Nr. 8184/9–10, 8184/12–13 ir 8184/18

1997 m. gegužės 8 d. įstatymas dėl Iždo ir tam tikrų juridinių asmenų teikiamų garantijų (Įstatymų rinkinio Nr. 2003/174 1689 punktas su pakeitimais)

2004 m. rugsėjo 21 d. Ministrų tarybos dekretas Nr. 222/2004

2004 9 21

2004 10 1

iki 2008 1 15

161 285 903,00

17.

PPA

Garantija NORD/LB suteiktai paskolai

PPA veikla pagal įstatus

2005 m. rugpjūčio 17 d. įstatymas

2005 8 17

2005 8 17

iki 2000 6 30

20 000 000,00

18.

Socialinio draudimo fondas

atidėtas įsipareigojimų sumų išieškojimas

—

—

—

2004 5 1

2009 9 31 (30)

95 354 830,80 (31)

19.

Gdansko savivaldybė

atidėtas įsipareigojimų sumų išieškojimas

—

—

—

2004 5 1

2009 9 31 (30)

20.

Gdansko savivaldybė

nurašymas

1997 m. rugpjūčio 29 d. mokesčių įstatymas

dar nesuteikta

—

—

—

2 226 300,00

IŠ VISO

405 030 629,80

III.   VERTINIMAS

1.   Komisijos kompetencija

| (175) | Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte aprašomos pereinamojo laikotarpio procedūros. Jame nustatytas teisinis pagrindas, taikomas vertinant pagalbos programas ir individualias pagalbos priemones, įgyvendintas naujoje valstybėje narėje iki įstojimo į Europos Sąjungą dienos ir taikomas po įstojimo dienos. |
| --- | --- |

(175)

Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte aprašomos pereinamojo laikotarpio procedūros. Jame nustatytas teisinis pagrindas, taikomas vertinant pagalbos programas ir individualias pagalbos priemones, įgyvendintas naujoje valstybėje narėje iki įstojimo į Europos Sąjungą dienos ir taikomas po įstojimo dienos.

| (176) | Pagalbos priemonių, taikytų iki įstojimo dienos ir nebetaikomų po tos dienos, Komisija negali vertinti nei remdamasi pereinamojo laikotarpio procedūra, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(176)

Pagalbos priemonių, taikytų iki įstojimo dienos ir nebetaikomų po tos dienos, Komisija negali vertinti nei remdamasi pereinamojo laikotarpio procedūra, nei procedūromis, nustatytomis EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

| (177) | Tačiau, kita vertus, priemones, kurios nebuvo taikytos iki įstojimo dienos, Komisija vertins kaip pagalbą, apie kurią buvo pranešta, arba neteisėtą pagalbą, suteiktą pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(177)

Tačiau, kita vertus, priemones, kurios nebuvo taikytos iki įstojimo dienos, Komisija vertins kaip pagalbą, apie kurią buvo pranešta, arba neteisėtą pagalbą, suteiktą pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

| (178) | Nustatant laiką, kada pagalbos priemonės buvo taikytos, kriterijus yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentingos tos valstybės valdžios institucijos įsipareigoja suteikti pagalbą (32). Tai, ar administracinis aktas yra teisiškai saistantis dokumentas, nustato nacionaliniai įstatymai. Tačiau Komisijai turi būti suteikta galimybė peržiūrėti tuos administracinius aktus, ypač abejotinais atvejais ir tada, kai vertinama remiantis tų aktų forma ir turiniu, siekiant nustatyti, ar jie galėjo sužadinti pagrįstus pagalbos gavėjo lūkesčius, kuriuos įgyvendinti jis galėtų siekti Lenkijos teisme. Galimybė susipažinti su nacionaliniais administraciniais aktais Komisijai yra būtina, kad įgyvendintų išimtinę savo kompetenciją patvirtindama bendrojo draudimo taikyti valstybės pagalbą išimtis priemonių, kurias Lenkija taikė po 2004 m. gegužės 1 d., atžvilgiu. |
| --- | --- |

(178)

Nustatant laiką, kada pagalbos priemonės buvo taikytos, kriterijus yra teisiškai saistantis dokumentas, pagal kurį kompetentingos tos valstybės valdžios institucijos įsipareigoja suteikti pagalbą (32). Tai, ar administracinis aktas yra teisiškai saistantis dokumentas, nustato nacionaliniai įstatymai. Tačiau Komisijai turi būti suteikta galimybė peržiūrėti tuos administracinius aktus, ypač abejotinais atvejais ir tada, kai vertinama remiantis tų aktų forma ir turiniu, siekiant nustatyti, ar jie galėjo sužadinti pagrįstus pagalbos gavėjo lūkesčius, kuriuos įgyvendinti jis galėtų siekti Lenkijos teisme. Galimybė susipažinti su nacionaliniais administraciniais aktais Komisijai yra būtina, kad įgyvendintų išimtinę savo kompetenciją patvirtindama bendrojo draudimo taikyti valstybės pagalbą išimtis priemonių, kurias Lenkija taikė po 2004 m. gegužės 1 d., atžvilgiu.

| (179) | Pagalbos priemonės laikomos taikytomis po įstojimo dienos, jeigu jos buvo skirtos iki įstojimo dienos, tačiau po įstojimo dėl to gali būti skirta papildoma pagalba arba padidėti jau gauta pagalba, t. y. jeigu konkretus ekonominis valstybės dalyvavimas nežinomas nei tą dieną, kai pagalbos priemonė buvo suteikta, nei įstojimo dieną. |
| --- | --- |

(179)

Pagalbos priemonės laikomos taikytomis po įstojimo dienos, jeigu jos buvo skirtos iki įstojimo dienos, tačiau po įstojimo dėl to gali būti skirta papildoma pagalba arba padidėti jau gauta pagalba, t. y. jeigu konkretus ekonominis valstybės dalyvavimas nežinomas nei tą dieną, kai pagalbos priemonė buvo suteikta, nei įstojimo dieną.

| (180) | Savo sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija, remdamasi Lenkijos pateikta informacija, konstatavo, kad kelios priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta 2004 m. spalio 8 d., iš tikrųjų yra nauja pagalba, – nesuderinama su teisės nuostatomis arba apie kurią pranešta, – nes jos buvo suteiktos po 2004 m. gegužės 1 d., t. y. Lenkijos įstojimo į ES dienos. Pastabos, kurias pateikė Lenkija ir tretieji asmenys po sprendimo pradėti oficialų tyrimą, negalėjo pakeisti tokios Komisijos išvados. Visų pirma, Komisija mano, kad jos kompetencijai priklauso vertinti priemonių, išvardytų sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje, suderinamumą su bendrąja rinka, ir priimti sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių priemonių atsisakyta (23–25 priemonės sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje). |
| --- | --- |

(180)

Savo sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija, remdamasi Lenkijos pateikta informacija, konstatavo, kad kelios priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta 2004 m. spalio 8 d., iš tikrųjų yra nauja pagalba, – nesuderinama su teisės nuostatomis arba apie kurią pranešta, – nes jos buvo suteiktos po 2004 m. gegužės 1 d., t. y. Lenkijos įstojimo į ES dienos. Pastabos, kurias pateikė Lenkija ir tretieji asmenys po sprendimo pradėti oficialų tyrimą, negalėjo pakeisti tokios Komisijos išvados. Visų pirma, Komisija mano, kad jos kompetencijai priklauso vertinti priemonių, išvardytų sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje, suderinamumą su bendrąja rinka, ir priimti sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių priemonių atsisakyta (23–25 priemonės sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje).

| (181) | Toliau šiame sprendime Komisija pateikia priežastis, dėl kurių ji negali sutikti su Lenkijos ir suinteresuotųjų šalių argumentais. |
| --- | --- |

(181)

Toliau šiame sprendime Komisija pateikia priežastis, dėl kurių ji negali sutikti su Lenkijos ir suinteresuotųjų šalių argumentais.

a)   Mokėtinų viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimas pagal 5a skyriaus procedūrą

| (182) | Komisija sutinka su Gdynės laivų statyklos grupės pastaba, kad įvykis, dėl kurio iš dalies nurašyti viešieji teisiniai įsipareigojimai pagal 5a skyriaus procedūrą, buvo tai, kad PPA pirmininkas priėmė restruktūrizavimo sprendimą. Tačiau Komisija negali sutikti su teiginiu, kad tas sprendimas priimtas 2004 m. balandžio 30 d., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES. Komisija pagrindė savo poziciją dėl šio dalyko sprendime pradėti oficialų tyrimą, ir nei Lenkija, nei Gdynės laivų statykla dėl to nepateikė jokių tolesnių pastabų. Komisija pakartoja, kad 2004 m. balandžio 30 d. sprendimas buvo tik 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą patvirtinantis sprendimas, o ne sprendimas dėl viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą. PPA pirmininkas negalėjo priimti išsamaus sprendimo dėl restruktūrizavimo iki įstojimo dienos, nes tuo metu jis neturėjo pagal 5a skyriaus procedūrą reikalaujamų būtinų sutikimų, gautų iš visų viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditorių ar operatoriaus. Komisija nurodo, kad PPA pirmininkas apie tai sužinojo tada, kai savo 2004 m. balandžio 30 d. sprendime nurodė, kad būtina priimti kitą sprendimą viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimui užbaigti pagal 5a skyriaus procedūrą, ir tada, kai priėmė galutinį sprendimą dėl restruktūrizavimo 2004 m. gruodžio 30 d., t. y. po Lenkijos įstojimo į ES dienos. |
| --- | --- |

(182)

Komisija sutinka su Gdynės laivų statyklos grupės pastaba, kad įvykis, dėl kurio iš dalies nurašyti viešieji teisiniai įsipareigojimai pagal 5a skyriaus procedūrą, buvo tai, kad PPA pirmininkas priėmė restruktūrizavimo sprendimą. Tačiau Komisija negali sutikti su teiginiu, kad tas sprendimas priimtas 2004 m. balandžio 30 d., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES. Komisija pagrindė savo poziciją dėl šio dalyko sprendime pradėti oficialų tyrimą, ir nei Lenkija, nei Gdynės laivų statykla dėl to nepateikė jokių tolesnių pastabų. Komisija pakartoja, kad 2004 m. balandžio 30 d. sprendimas buvo tik 2004 m. kovo mėn. restruktūrizavimo planą patvirtinantis sprendimas, o ne sprendimas dėl viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą. PPA pirmininkas negalėjo priimti išsamaus sprendimo dėl restruktūrizavimo iki įstojimo dienos, nes tuo metu jis neturėjo pagal 5a skyriaus procedūrą reikalaujamų būtinų sutikimų, gautų iš visų viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditorių ar operatoriaus. Komisija nurodo, kad PPA pirmininkas apie tai sužinojo tada, kai savo 2004 m. balandžio 30 d. sprendime nurodė, kad būtina priimti kitą sprendimą viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimui užbaigti pagal 5a skyriaus procedūrą, ir tada, kai priėmė galutinį sprendimą dėl restruktūrizavimo 2004 m. gruodžio 30 d., t. y. po Lenkijos įstojimo į ES dienos.

| (183) | Komisija negali sutikti su Gdynės laivų statyklos grupės argumentu, kad visų viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditorių, dalyvaujančių jiems mokėtinų sumų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą procese, sutikimai buvo teisiškai saistantis aktas, reikalaujamas pagal Lenkijos įstatymus. Iš esmės Gdynės laivų statykla teigė, kad 5a skyrius nebuvo detalaus teisės nuostatos pobūdžio (lex specialis) kitų teisės nuostatų, leidžiančių restruktūrizuoti viešuosius teisinius įsipareigojimus, atžvilgiu ir kad PPA pirmininko vaidmuo buvo vadovauti restruktūrizavimo procesui ir palengvinti jį, o ne imtis veiksmų, kuriuos turi atlikti atitinkami viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditoriai atskirų įsipareigojimų atžvilgiu. Komisija mano, kad toks Lenkijos teisės nuostatų interpretavimas neatitinka visų pozicijų, kurias Lenkija buvo išreiškusi iki šiol, taip pat ir su paties 5a skyriaus turiniu bei logika. Iš tiesų, kaip teigė Gdynės laivų statyklos grupė, 2002 m. spalio 30 d. įstatymas „nedraudžia restruktūrizavimą vykdančioms institucijoms priimti sprendimą dėl nurašymo, jeigu tai leidžia bendrosios teisės nuostatos“. Tačiau jeigu prie to bus prieita, tada toms mokėtinoms sumoms netaikytina procedūra pagal 5a straipsnį su visais palankiais dalykais, kurie iš jos kyla: reikalavimų atitikimas siekiant gauti paskolą iš PPA, visų vykdomų išieškojimo procesų sustabdymas, bankroto proceso sustabdymas ir neskaičiuojamos palūkanos už mokėtinas sumas. |
| --- | --- |

(183)

Komisija negali sutikti su Gdynės laivų statyklos grupės argumentu, kad visų viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditorių, dalyvaujančių jiems mokėtinų sumų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą procese, sutikimai buvo teisiškai saistantis aktas, reikalaujamas pagal Lenkijos įstatymus. Iš esmės Gdynės laivų statykla teigė, kad 5a skyrius nebuvo detalaus teisės nuostatos pobūdžio (lex specialis) kitų teisės nuostatų, leidžiančių restruktūrizuoti viešuosius teisinius įsipareigojimus, atžvilgiu ir kad PPA pirmininko vaidmuo buvo vadovauti restruktūrizavimo procesui ir palengvinti jį, o ne imtis veiksmų, kuriuos turi atlikti atitinkami viešųjų teisinių įsipareigojimų kreditoriai atskirų įsipareigojimų atžvilgiu. Komisija mano, kad toks Lenkijos teisės nuostatų interpretavimas neatitinka visų pozicijų, kurias Lenkija buvo išreiškusi iki šiol, taip pat ir su paties 5a skyriaus turiniu bei logika. Iš tiesų, kaip teigė Gdynės laivų statyklos grupė, 2002 m. spalio 30 d. įstatymas „nedraudžia restruktūrizavimą vykdančioms institucijoms priimti sprendimą dėl nurašymo, jeigu tai leidžia bendrosios teisės nuostatos“. Tačiau jeigu prie to bus prieita, tada toms mokėtinoms sumoms netaikytina procedūra pagal 5a straipsnį su visais palankiais dalykais, kurie iš jos kyla: reikalavimų atitikimas siekiant gauti paskolą iš PPA, visų vykdomų išieškojimo procesų sustabdymas, bankroto proceso sustabdymas ir neskaičiuojamos palūkanos už mokėtinas sumas.

| (184) | Komisija negali sutikti su Gdynės laivų statyklos grupės argumentu, kad palūkanos už įsipareigojimus, restruktūrizuotinus pagal 5a skyriaus procedūrą, nebuvo skaičiuojamos po 2006 m. birželio 30 d. Tokiam Lenkijos teisės aktų interpretavimui nepritarė ir Lenkija. |
| --- | --- |

(184)

Komisija negali sutikti su Gdynės laivų statyklos grupės argumentu, kad palūkanos už įsipareigojimus, restruktūrizuotinus pagal 5a skyriaus procedūrą, nebuvo skaičiuojamos po 2006 m. birželio 30 d. Tokiam Lenkijos teisės aktų interpretavimui nepritarė ir Lenkija.

b)   Sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalies 23 priemonė

| (185) | Komisija negali sutikti su Lenkijos argumentu, kad tos priemonės de facto suteiktos remiantis tuo, kad visos dalyvaujančios kompetentingos institucijos pateikė žodines deklaracijas per susitikimą su Vyriausybine Lenkijos laivų statyklų restruktūrizavimo reikalų darbo grupe (laivų statybos pramonės reikalų grupe). Tokios galimos deklaracijos buvo tik žodinio pobūdžio, ir kad jos galėtų būti pagrindas atsirasti pagrįstiems lūkesčiams pagal Lenkijos teisės nuostatas, aiškiai reikėjo imtis tolesnių vykdomųjų priemonių. |
| --- | --- |

(185)

Komisija negali sutikti su Lenkijos argumentu, kad tos priemonės de facto suteiktos remiantis tuo, kad visos dalyvaujančios kompetentingos institucijos pateikė žodines deklaracijas per susitikimą su Vyriausybine Lenkijos laivų statyklų restruktūrizavimo reikalų darbo grupe (laivų statybos pramonės reikalų grupe). Tokios galimos deklaracijos buvo tik žodinio pobūdžio, ir kad jos galėtų būti pagrindas atsirasti pagrįstiems lūkesčiams pagal Lenkijos teisės nuostatas, aiškiai reikėjo imtis tolesnių vykdomųjų priemonių.

c)   Sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalies 24 ir 25 priemonės

| (186) | Galiausiai Komisija konstatuoja, kad nei Lenkija, nei Gdynės laivų statyklos grupė nepateikė prieštaravimų dėl Komisijos išvados, kurioje ji nustatė, kad 24–25 priemonės, išvardytos sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje, yra nauja pagalba, taigi priklauso Komisijos kompetencijai pagal EB sutarties 88 straipsnį. |
| --- | --- |

(186)

Galiausiai Komisija konstatuoja, kad nei Lenkija, nei Gdynės laivų statyklos grupė nepateikė prieštaravimų dėl Komisijos išvados, kurioje ji nustatė, kad 24–25 priemonės, išvardytos sprendimo pradėti oficialų tyrimą II priedo B dalyje, yra nauja pagalba, taigi priklauso Komisijos kompetencijai pagal EB sutarties 88 straipsnį.

2.   Valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį

2.1.   Valstybės pagalbos buvimas

| (187) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(187)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (188) | Komisija konstatuoja, kad visa pagalba, apibūdinta 105–170 konstatuojamosiose dalyse ir 4 lentelėje, yra suteikta valstybės arba iš jos valstybinių išteklių ir skirta palaikyti vienai konkrečiai įmonei, taigi yra atrankos pobūdžio. |
| --- | --- |

(188)

Komisija konstatuoja, kad visa pagalba, apibūdinta 105–170 konstatuojamosiose dalyse ir 4 lentelėje, yra suteikta valstybės arba iš jos valstybinių išteklių ir skirta palaikyti vienai konkrečiai įmonei, taigi yra atrankos pobūdžio.

| (189) | Gdansko laivų statykla yra didelė Europos laivų statykla ir pagrindinė konkurentė laivų statybos rinkoje. Po 2004 m. gegužės 1 d. laivų statykla toliau statė konteinerinius laivus ir labiausiai konkuravo su Vokietijos ir Danijos laivų statykloms, tai pripažino ir Lenkija, ir Gdynės laivų statykla, be to, tai pažymėjo Danija ir Danijos laivų statyklų asociacija savo pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti oficialų tyrimą. 2006 m. pabaigoje konteineriniai laivai sudarė 26 % Europos laivų statyklų užsakymų portfelio (33). Laivų statykla gamina plieno konstrukcijas, blokus ir sekcijas, taigi konkuruoja su daugeliu kitų įmonių, veikdama kaip kitų užbaigtus laivus statančių laivų statyklų subrangovė. Per paskutinius dvejus metus laivų statykla pradėjo gaminti atviros jūros laivus, o tai yra segmentas, kuriame aktyviai veikia kitos Europos laivų statyklos, pvz., Norvegijos. |
| --- | --- |

(189)

Gdansko laivų statykla yra didelė Europos laivų statykla ir pagrindinė konkurentė laivų statybos rinkoje. Po 2004 m. gegužės 1 d. laivų statykla toliau statė konteinerinius laivus ir labiausiai konkuravo su Vokietijos ir Danijos laivų statykloms, tai pripažino ir Lenkija, ir Gdynės laivų statykla, be to, tai pažymėjo Danija ir Danijos laivų statyklų asociacija savo pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti oficialų tyrimą. 2006 m. pabaigoje konteineriniai laivai sudarė 26 % Europos laivų statyklų užsakymų portfelio (33). Laivų statykla gamina plieno konstrukcijas, blokus ir sekcijas, taigi konkuruoja su daugeliu kitų įmonių, veikdama kaip kitų užbaigtus laivus statančių laivų statyklų subrangovė. Per paskutinius dvejus metus laivų statykla pradėjo gaminti atviros jūros laivus, o tai yra segmentas, kuriame aktyviai veikia kitos Europos laivų statyklos, pvz., Norvegijos.

| (190) | Dėl Gdansko laivų statyklai nuolatos teikiamų dotacijų, pavyzdžiui, atidėto viešųjų įsipareigojimų sumų išieškojimo, gamybos garantijų, taip pat daugybės kapitalo injekcijų ir paskolų, laivų statykla galėjo sudaryti sutartis reikiamai nesusipažinusi ir neapsisaugojusi nuo rizikos, susijusios su tomis sutartimis. Priešingu atveju jos konkurentai būtų galėję perimti visą tą rinkos dalį arba bent jos dalį. |
| --- | --- |

(190)

Dėl Gdansko laivų statyklai nuolatos teikiamų dotacijų, pavyzdžiui, atidėto viešųjų įsipareigojimų sumų išieškojimo, gamybos garantijų, taip pat daugybės kapitalo injekcijų ir paskolų, laivų statykla galėjo sudaryti sutartis reikiamai nesusipažinusi ir neapsisaugojusi nuo rizikos, susijusios su tomis sutartimis. Priešingu atveju jos konkurentai būtų galėję perimti visą tą rinkos dalį arba bent jos dalį.

| (191) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija konstatuoja, kad valstybės pagalba, suteikta Gdansko laivų statyklai, darė poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(191)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija konstatuoja, kad valstybės pagalba, suteikta Gdansko laivų statyklai, darė poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (192) | Komisija taip pat turi nustatyti, ar dėl suteiktų priemonių Gdansko laivų statykla gavo nepagrįstą naudą ir taip buvo ar galėjo būti iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(192)

Komisija taip pat turi nustatyti, ar dėl suteiktų priemonių Gdansko laivų statykla gavo nepagrįstą naudą ir taip buvo ar galėjo būti iškraipyta konkurencija.

| (193) | Komisija mano, kad Gdansko laivų statykla iškreipė konkurenciją, nes dėl priklausomybės nuo valstybės pagalbos laivų statykla ėmėsi veiksmų, nesuderinamų su konkurencijos taisyklėmis, pavyzdžiui, nustatydama kainas, mažesnes už gamybos sąnaudas, ir nepatyrė pasekmių, kurias paprastai užtraukia tokie veiksmai, t. y. nebuvo pašalinta iš rinkos. |
| --- | --- |

(193)

Komisija mano, kad Gdansko laivų statykla iškreipė konkurenciją, nes dėl priklausomybės nuo valstybės pagalbos laivų statykla ėmėsi veiksmų, nesuderinamų su konkurencijos taisyklėmis, pavyzdžiui, nustatydama kainas, mažesnes už gamybos sąnaudas, ir nepatyrė pasekmių, kurias paprastai užtraukia tokie veiksmai, t. y. nebuvo pašalinta iš rinkos.

| (194) | Komisija taip pat konstatuoja, kad pagrindinius ilgai trunkančius Gdansko laivų statyklos sunkumus lėmė jos sudaromos sutartys, dėl kurių laivų statykla patyrė nuostolių nuolatos stiprėjant zlotui, palyginti su JAV doleriu, kuris tebėra pagrindinė valiuta laivų statybos pramonėje, taip pat ir visame pasaulyje augančios plieno skardos kainos. Šie išorės veiksniai buvo nurodyti kaip pagrindinė grėsmė laivų statyklos veiklai jau 2003 m. rugpjūčio mėn. restruktūrizavimo plane, o vėliau ir pataisytoje jo 2004 m. kovo mėn. versijoje bei naujame 2006 m. restruktūrizavimo plane ir galiausiai 2009 m. restruktūrizavimo plane. |
| --- | --- |

(194)

Komisija taip pat konstatuoja, kad pagrindinius ilgai trunkančius Gdansko laivų statyklos sunkumus lėmė jos sudaromos sutartys, dėl kurių laivų statykla patyrė nuostolių nuolatos stiprėjant zlotui, palyginti su JAV doleriu, kuris tebėra pagrindinė valiuta laivų statybos pramonėje, taip pat ir visame pasaulyje augančios plieno skardos kainos. Šie išorės veiksniai buvo nurodyti kaip pagrindinė grėsmė laivų statyklos veiklai jau 2003 m. rugpjūčio mėn. restruktūrizavimo plane, o vėliau ir pataisytoje jo 2004 m. kovo mėn. versijoje bei naujame 2006 m. restruktūrizavimo plane ir galiausiai 2009 m. restruktūrizavimo plane.

| (195) | Nors laivų statyklos vadovybė žinojo apie tą grėsmę, laivų statykla ir toliau sudarė sutartis nesiimdama priemonių, kurios būtų galėjusios sušvelninti padarinius. Tokia veiklos vykdymo praktika buvo taikoma ir toliau, beprecedenčio laivų statybos rinkos ekonominio pagyvėjimo laikotarpiu, 2004–2008 m., kai laivų statybos kainos pasiekė iki šiol dar nebuvusias aukštumas. Dėl tokios valdymo praktikos laivų statyklai pavyko išlaikyti savo veiklą ir užimtumą, tačiau patiriant didžiulių nuostolių laivų statyklos nuolatinės gamybos srityje. |
| --- | --- |

(195)

Nors laivų statyklos vadovybė žinojo apie tą grėsmę, laivų statykla ir toliau sudarė sutartis nesiimdama priemonių, kurios būtų galėjusios sušvelninti padarinius. Tokia veiklos vykdymo praktika buvo taikoma ir toliau, beprecedenčio laivų statybos rinkos ekonominio pagyvėjimo laikotarpiu, 2004–2008 m., kai laivų statybos kainos pasiekė iki šiol dar nebuvusias aukštumas. Dėl tokios valdymo praktikos laivų statyklai pavyko išlaikyti savo veiklą ir užimtumą, tačiau patiriant didžiulių nuostolių laivų statyklos nuolatinės gamybos srityje.

| (196) | Taigi Komisija mano, kad visa Gdansko laivų statyklai suteikta pagalba, aprašyta 105–170 konstatuojamosiose dalyse, iškreiptų konkurenciją laivų statybos rinkoje arba galėtų ją iškraipyti. |
| --- | --- |

(196)

Taigi Komisija mano, kad visa Gdansko laivų statyklai suteikta pagalba, aprašyta 105–170 konstatuojamosiose dalyse, iškreiptų konkurenciją laivų statybos rinkoje arba galėtų ją iškraipyti.

| (197) | Komisija konstatuoja, kad Lenkijos valdžios institucijos neprieštaravo, kad priemonės, dėl kurių priimtas šis sprendimas, pripažintos valstybės pagalba, išskyrus du atvejus. Pirma, jos teigė, kad paskolos, kurias Gdansko laivų statyklai suteikė KPS, nėra valstybės pagalba. Antra, jos abejoja dėl garantijų, kurių suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, buvimo pagalba, nes teigta, kad tos garantijos atitinka privataus subjekto, veikiančio rinkos sąlygomis, principą. Be to, Lenkijos valdžios institucijos nepranešė apie viešųjų teisinių įsipareigojimų sumų išieškojimo atidėjimą ilgam laikui, kaip apie atskirą valstybės pagalbos priemonę. |
| --- | --- |

(197)

Komisija konstatuoja, kad Lenkijos valdžios institucijos neprieštaravo, kad priemonės, dėl kurių priimtas šis sprendimas, pripažintos valstybės pagalba, išskyrus du atvejus. Pirma, jos teigė, kad paskolos, kurias Gdansko laivų statyklai suteikė KPS, nėra valstybės pagalba. Antra, jos abejoja dėl garantijų, kurių suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, buvimo pagalba, nes teigta, kad tos garantijos atitinka privataus subjekto, veikiančio rinkos sąlygomis, principą. Be to, Lenkijos valdžios institucijos nepranešė apie viešųjų teisinių įsipareigojimų sumų išieškojimo atidėjimą ilgam laikui, kaip apie atskirą valstybės pagalbos priemonę.

| (198) | Komisija toliau paaiškins, kodėl mano, kad šios trys priemonės yra konkurenciją iškreipiantis pranašumas. |
| --- | --- |

(198)

Komisija toliau paaiškins, kodėl mano, kad šios trys priemonės yra konkurenciją iškreipiantis pranašumas.

a)   Viešųjų teisinių įsipareigojimų sumų išieškojimo atidėjimas ilgam laikui

| (199) | Pagal Teismo praktiką (34) tai, kad, kad mokėtinų viešųjų teisinių įsipareigojimų sumų išieškojimas atidedamas ilgam laikui, jau savaime gali būti valstybės pagalba. Lenkijos valdžios institucijų (35) pateikta informacija aiškiai rodo, kad Gdansko laivų statykla yra labai įsiskolinusi už viešuosius teisinius įsipareigojimus, ir tos skolos siekia bent 2004 m. Tie įsipareigojimai išvardyti 4 lentelėje kaip 18 ir 19 priemonės. Kaip paaiškino Lenkijos valdžios institucijos (36), dėl sunkios finansinės padėties, po 2004 m. gegužės 1 d. laivų statykla savo viešuosius teisinius įsipareigojimus apmokėdavo tik epizodiškai, jų mokėjimas buvo nuolatos atidedamas be jokio oficialaus atitinkamų viešųjų kreditorių priimto sprendimo. |
| --- | --- |

(199)

Pagal Teismo praktiką (34) tai, kad, kad mokėtinų viešųjų teisinių įsipareigojimų sumų išieškojimas atidedamas ilgam laikui, jau savaime gali būti valstybės pagalba. Lenkijos valdžios institucijų (35) pateikta informacija aiškiai rodo, kad Gdansko laivų statykla yra labai įsiskolinusi už viešuosius teisinius įsipareigojimus, ir tos skolos siekia bent 2004 m. Tie įsipareigojimai išvardyti 4 lentelėje kaip 18 ir 19 priemonės. Kaip paaiškino Lenkijos valdžios institucijos (36), dėl sunkios finansinės padėties, po 2004 m. gegužės 1 d. laivų statykla savo viešuosius teisinius įsipareigojimus apmokėdavo tik epizodiškai, jų mokėjimas buvo nuolatos atidedamas be jokio oficialaus atitinkamų viešųjų kreditorių priimto sprendimo.

| (200) | 2009 m. restruktūrizavimo plane teigiama, kad susikaupę viešieji teisiniai įsipareigojimai bus padengti 2009 m. rugsėjo mėn., po to, kai laivų statykla gaus naują valstybės pagalbą. Tai reiškia, kad praktiškai nuo 2004 m. susikaupusių viešųjų teisinių įsipareigojimų apmokėjimas atidedamas neribotam arba neapibrėžtam laikui ir kad jie bus mokami tik priešokiais, kai tai leis piniginių laivų statyklos lėšų srautai, o visiškai padengti gali būti tik gavus papildomą valstybės pagalbą. Komisija mano, kad nė vienas kreditorius, kuris vadovaujasi rinkos ekonomikos taisyklėmis, nesutiktų, kad jam mokėtinų sumų grąžinimas būtų taip neribotai atidėliojamas. Be to, po laivų statyklos privatizavimo ir 305 mln. PLN ISD Polska kapitalo injekcijos, Lenkijos valdžios institucijos nesiėmė priemonių, kad užtikrintų įsipareigojimų padengimą. Lenkijos valdžios institucijų pateiktoje informacijos nėra jokių prielaidų, kad viešieji kreditoriai būtų ėmęsi kokių nors veiksmų siekdami išieškoti mokėtinas viešųjų teisinių įsipareigojimų sumas iš Gdansko laivų statyklos, visų pirma vykdomojo proceso būdu arba taikydami bankroto teisės nuostatas. Dėl to Komisija konstatuoja, kad dėl mokėtinų sumų išieškojimo atidėjimo ilgam laikui pagalbos gavėja gavo naudos, kurios nebūtų gavusi nė iš vieno kreditoriaus, kuris vadovaujasi rinkos ekonomikos taisyklėmis, todėl tai yra valstybės pagalba, artima paskolai (beprocentei). |
| --- | --- |

(200)

2009 m. restruktūrizavimo plane teigiama, kad susikaupę viešieji teisiniai įsipareigojimai bus padengti 2009 m. rugsėjo mėn., po to, kai laivų statykla gaus naują valstybės pagalbą. Tai reiškia, kad praktiškai nuo 2004 m. susikaupusių viešųjų teisinių įsipareigojimų apmokėjimas atidedamas neribotam arba neapibrėžtam laikui ir kad jie bus mokami tik priešokiais, kai tai leis piniginių laivų statyklos lėšų srautai, o visiškai padengti gali būti tik gavus papildomą valstybės pagalbą. Komisija mano, kad nė vienas kreditorius, kuris vadovaujasi rinkos ekonomikos taisyklėmis, nesutiktų, kad jam mokėtinų sumų grąžinimas būtų taip neribotai atidėliojamas. Be to, po laivų statyklos privatizavimo ir 305 mln. PLN ISD Polska kapitalo injekcijos, Lenkijos valdžios institucijos nesiėmė priemonių, kad užtikrintų įsipareigojimų padengimą. Lenkijos valdžios institucijų pateiktoje informacijos nėra jokių prielaidų, kad viešieji kreditoriai būtų ėmęsi kokių nors veiksmų siekdami išieškoti mokėtinas viešųjų teisinių įsipareigojimų sumas iš Gdansko laivų statyklos, visų pirma vykdomojo proceso būdu arba taikydami bankroto teisės nuostatas. Dėl to Komisija konstatuoja, kad dėl mokėtinų sumų išieškojimo atidėjimo ilgam laikui pagalbos gavėja gavo naudos, kurios nebūtų gavusi nė iš vieno kreditoriaus, kuris vadovaujasi rinkos ekonomikos taisyklėmis, todėl tai yra valstybės pagalba, artima paskolai (beprocentei).

| (201) | Pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą bendra neišieškotų viešųjų įsipareigojimų suma yra 63 013 631 PLN. Tačiau remiantis Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 9 d. rašte pateikta informacija, susikaupę Gdansko laivų statyklos viešieji įsipareigojimai yra 90 245 096,76 PLN (įskaitant iki to laiko susikaupusias palūkanas). Be to, restruktūrizavimo išlaidas išreiškiant skaičiais, 2009 m. restruktūrizavimo plane nurodyta, kad laivų statykla turės padengti 95 354 830,90 PLN susikaupusių viešųjų įsipareigojimų. Remdamasi tuo Komisija mano, kad bendra neišieškotų viešųjų įsipareigojimų vertė su palūkanomis yra 95 354 830,90 PLN; ta suma nurodyta 4 lentelėje. |
| --- | --- |

(201)

Pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą bendra neišieškotų viešųjų įsipareigojimų suma yra 63 013 631 PLN. Tačiau remiantis Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 9 d. rašte pateikta informacija, susikaupę Gdansko laivų statyklos viešieji įsipareigojimai yra 90 245 096,76 PLN (įskaitant iki to laiko susikaupusias palūkanas). Be to, restruktūrizavimo išlaidas išreiškiant skaičiais, 2009 m. restruktūrizavimo plane nurodyta, kad laivų statykla turės padengti 95 354 830,90 PLN susikaupusių viešųjų įsipareigojimų. Remdamasi tuo Komisija mano, kad bendra neišieškotų viešųjų įsipareigojimų vertė su palūkanomis yra 95 354 830,90 PLN; ta suma nurodyta 4 lentelėje.

b)   KPS paskolos

| (202) | Dėl pagalbos, suteiktos KPS paskolų apyvartiniam kapitalui finansuoti, Komisija negali sutikti su Lenkijos argumentu, kad tose paskolose nebuvo valstybės pagalbos elemento. Komisija konstatuoja, kad palūkanos, kurias taikė KPS, buvo apie 400 bazinių punktų padidinta pamatinė palūkanų norma. Komisija atkreipia dėmesį ir į tai, kad finansinė Gdansko laivų statyklos padėtis kelerius metus buvo labai nestabili, ji patyrė didelių nuostolių ir sukaupė skolų. Gdansko laivų statykla nebūtų galėjusi rasti lėšų savo gamybos veiklai finansuoti iš jokio kito išorės šaltinio. Jos apyvartinis kapitalas buvo finansuojamas iš paskolų, kurias visiškai garantavo Eksporto kredito draudimo korporacija, iš paskolų, visiškai garantuojamų Iždo, ir iš KPS suteiktų paskolų. Todėl nepanašu, kad KPS taikyta palūkanų norma tinkamai atspindėjo jos patiriamą riziką. Nors KPS ir Iždas reikalavo užstatų, tačiau tų užstatų vertė kelia abejonių. Mažai tikėtina, kad KPS nebūtų galėjusi gauti pirmosios eilės užstatų laivų statyklos turtu. Lenkija nė karto nepateikė išsamios informacijos, kuri leistų Komisijai nustatyti tikrąją reikalaujamų užstatų vertę. |
| --- | --- |

(202)

Dėl pagalbos, suteiktos KPS paskolų apyvartiniam kapitalui finansuoti, Komisija negali sutikti su Lenkijos argumentu, kad tose paskolose nebuvo valstybės pagalbos elemento. Komisija konstatuoja, kad palūkanos, kurias taikė KPS, buvo apie 400 bazinių punktų padidinta pamatinė palūkanų norma. Komisija atkreipia dėmesį ir į tai, kad finansinė Gdansko laivų statyklos padėtis kelerius metus buvo labai nestabili, ji patyrė didelių nuostolių ir sukaupė skolų. Gdansko laivų statykla nebūtų galėjusi rasti lėšų savo gamybos veiklai finansuoti iš jokio kito išorės šaltinio. Jos apyvartinis kapitalas buvo finansuojamas iš paskolų, kurias visiškai garantavo Eksporto kredito draudimo korporacija, iš paskolų, visiškai garantuojamų Iždo, ir iš KPS suteiktų paskolų. Todėl nepanašu, kad KPS taikyta palūkanų norma tinkamai atspindėjo jos patiriamą riziką. Nors KPS ir Iždas reikalavo užstatų, tačiau tų užstatų vertė kelia abejonių. Mažai tikėtina, kad KPS nebūtų galėjusi gauti pirmosios eilės užstatų laivų statyklos turtu. Lenkija nė karto nepateikė išsamios informacijos, kuri leistų Komisijai nustatyti tikrąją reikalaujamų užstatų vertę.

| (203) | Be to, Komisija pažymi, kad KPS įsteigta kaip valstybės kontroliuojamas fondas siekiant valstybinės politikos tikslų, o jo finansavimą visiškai užtikrino arba garantavo valstybė tarpininkaujant PPA. Kaip nurodyta dokumente „2006–2010 m. Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“, KPS „įsteigta organizuoti laivų statyklų gamybos finansavimą iki to laiko, kai jas perims privatūs investuotojai“. Strategija, kuria siekiama ne tik ekonominių, bet ir visuomeninių bei makroekonominių tikslų (37), KPS suteikiami įvairūs įgaliojimai, kaip ir PPA, Iždui ir kitomis kompetentingoms valstybės institucijoms. Finansiniai KPS ryšiai su PPA ir Iždu yra aiškūs, o KPS veikiau buvo įrankis perduoti lėšoms, kurios iš valstybės biudžeto buvo skiriamos Lenkijos laivų statykloms, įskaitant Gdansko laivų statyklą. |
| --- | --- |

(203)

Be to, Komisija pažymi, kad KPS įsteigta kaip valstybės kontroliuojamas fondas siekiant valstybinės politikos tikslų, o jo finansavimą visiškai užtikrino arba garantavo valstybė tarpininkaujant PPA. Kaip nurodyta dokumente „2006–2010 m. Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“, KPS „įsteigta organizuoti laivų statyklų gamybos finansavimą iki to laiko, kai jas perims privatūs investuotojai“. Strategija, kuria siekiama ne tik ekonominių, bet ir visuomeninių bei makroekonominių tikslų (37), KPS suteikiami įvairūs įgaliojimai, kaip ir PPA, Iždui ir kitomis kompetentingoms valstybės institucijoms. Finansiniai KPS ryšiai su PPA ir Iždu yra aiškūs, o KPS veikiau buvo įrankis perduoti lėšoms, kurios iš valstybės biudžeto buvo skiriamos Lenkijos laivų statykloms, įskaitant Gdansko laivų statyklą.

| (204) | Galiausiai, Komisija pažymi, kad rašte, kuriuo pranešama apie 2009 m. restruktūrizavimo planą, Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad KPS paskolos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(204)

Galiausiai, Komisija pažymi, kad rašte, kuriuo pranešama apie 2009 m. restruktūrizavimo planą, Lenkijos valdžios institucijos pripažįsta, kad KPS paskolos yra valstybės pagalba.

| (205) | Atsižvelgdama į tuos veiksnius Komisija konstatuoja, kad KPS, suteikdama Gdansko laivų statyklai apyvartinį kreditą, neveikė kaip privatus investuotojas. Todėl tos paskolos, išvardytos 4 lentelėje, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(205)

Atsižvelgdama į tuos veiksnius Komisija konstatuoja, kad KPS, suteikdama Gdansko laivų statyklai apyvartinį kreditą, neveikė kaip privatus investuotojas. Todėl tos paskolos, išvardytos 4 lentelėje, yra valstybės pagalba.

c)   Eksporto kredito draudimo korporacijos garantijos

| (206) | Pirma, Komisija konstatuoja, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos gamybos garantijos oficialiai suteiktos Gdynės laivų statyklos grupei. Nepaisant to, tam tikras skaičius tų garantijų panaudota išskirtinai finansuoti laivų statybą Gdansko laivų statykloje, kuri tuo metu buvo patronuojamoji Gdynės laivų statyklos grupės įmonė. Būtent dėl tų garantijų Gdansko laivų statykla galėjo pasirašyti naujų sutarčių ir tęsti laivų statybos veiklą. |
| --- | --- |

(206)

Pirma, Komisija konstatuoja, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos gamybos garantijos oficialiai suteiktos Gdynės laivų statyklos grupei. Nepaisant to, tam tikras skaičius tų garantijų panaudota išskirtinai finansuoti laivų statybą Gdansko laivų statykloje, kuri tuo metu buvo patronuojamoji Gdynės laivų statyklos grupės įmonė. Būtent dėl tų garantijų Gdansko laivų statykla galėjo pasirašyti naujų sutarčių ir tęsti laivų statybos veiklą.

| (207) | Savo pastabose, pateiktose Komisijai priėmus sprendimą pradėti oficialų tyrimą, Lenkija teigė, kad garantijos, kurias Gdynės laivų statyklos grupei suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nėra valstybės pagalba. Komisija negali sutikti su tokiu teiginiu. |
| --- | --- |

(207)

Savo pastabose, pateiktose Komisijai priėmus sprendimą pradėti oficialų tyrimą, Lenkija teigė, kad garantijos, kurias Gdynės laivų statyklos grupei suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nėra valstybės pagalba. Komisija negali sutikti su tokiu teiginiu.

| (208) | Pirma, Komisija primena, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos paskolų garantijos buvo garantuotos Iždo ir tvarkomos atskiroje banko sąskaitoje, pavadintoje Interes Narodowy. Jeigu toje sąskaitoje nebūtų finansinių lėšų, Eksporto kredito draudimo korporacija galėtų gauti paskolą iš Iždo arba pasinaudoti Iždo kreditų garantijomis. Privatus subjektas, veikiantis rinkos sąlygomis, negalėtų pasikliauti tokiu užstatu. |
| --- | --- |

(208)

Pirma, Komisija primena, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos paskolų garantijos buvo garantuotos Iždo ir tvarkomos atskiroje banko sąskaitoje, pavadintoje Interes Narodowy. Jeigu toje sąskaitoje nebūtų finansinių lėšų, Eksporto kredito draudimo korporacija galėtų gauti paskolą iš Iždo arba pasinaudoti Iždo kreditų garantijomis. Privatus subjektas, veikiantis rinkos sąlygomis, negalėtų pasikliauti tokiu užstatu.

| (209) | Antra, Komisija primena savo 2007 m. liepos 18 d. sprendimą byloje Nr. 105/07 (38), kurioje patvirtino schemą, pagal kurią Eksporto kredito draudimo korporacija įgyvendina Iždo garantuojamo eksporto draudimo programą, jeigu tos garantijos nelaikomos valstybės pagalba. Be kitų priemonių, dabar ši schema taikoma ir tos rūšies gamybos garantijoms, kurias Gdansko laivų statykla gavo pastaruosius kelerius metus. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad čia aiškiai išskiriamos (39) sunkumų patiriančios įmonės pagal Bendrijos gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos (40). Pagrindinis šios schemos bruožas yra tai, kad mokesčiai už garantiją nustatomi įvertinus riziką. Pavyzdžiui, mokesčio tarifas įmonei, kuri priklauso didžiausios rizikos kategorijai, yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams, ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams. Pagrindinis tarifas yra 2,8 % per metus. Palyginimui: garantijas, teikiamas Gdansko laivų statyklai, Eksporto kredito draudimo korporacija padidino mainais už 2 % per metus mokesčio tarifą, jeigu garantija neviršijo 35 mln. PLN, ir 1 % per metus tarifą, jei garantija viršijo tą sumą. |
| --- | --- |

(209)

Antra, Komisija primena savo 2007 m. liepos 18 d. sprendimą byloje Nr. 105/07 (38), kurioje patvirtino schemą, pagal kurią Eksporto kredito draudimo korporacija įgyvendina Iždo garantuojamo eksporto draudimo programą, jeigu tos garantijos nelaikomos valstybės pagalba. Be kitų priemonių, dabar ši schema taikoma ir tos rūšies gamybos garantijoms, kurias Gdansko laivų statykla gavo pastaruosius kelerius metus. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad čia aiškiai išskiriamos (39) sunkumų patiriančios įmonės pagal Bendrijos gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos (40). Pagrindinis šios schemos bruožas yra tai, kad mokesčiai už garantiją nustatomi įvertinus riziką. Pavyzdžiui, mokesčio tarifas įmonei, kuri priklauso didžiausios rizikos kategorijai, yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams, ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams. Pagrindinis tarifas yra 2,8 % per metus. Palyginimui: garantijas, teikiamas Gdansko laivų statyklai, Eksporto kredito draudimo korporacija padidino mainais už 2 % per metus mokesčio tarifą, jeigu garantija neviršijo 35 mln. PLN, ir 1 % per metus tarifą, jei garantija viršijo tą sumą.

| (210) | Tad akivaizdu, kad Gdansko laivų statykla, sunkumų patirianti įmonė, neatitinka reikalavimų, kad jai būtų galima taikyti pirmiau aprašytą Komisijos patvirtintų garantijų, kuriose nėra valstybės pagalbos elemento, schemą. Dėl to negalima laikyti, kad Gdynės laivų statyklai suteiktose garantijose nėra valstybės pagalbos elemento. |
| --- | --- |

(210)

Tad akivaizdu, kad Gdansko laivų statykla, sunkumų patirianti įmonė, neatitinka reikalavimų, kad jai būtų galima taikyti pirmiau aprašytą Komisijos patvirtintų garantijų, kuriose nėra valstybės pagalbos elemento, schemą. Dėl to negalima laikyti, kad Gdynės laivų statyklai suteiktose garantijose nėra valstybės pagalbos elemento.

| (211) | Be to, akivaizdu, kad mokesčio už garantiją, kurį mokėjo laivų statykla, tarifas yra daug mažesnis negu pagrindinis tarifas, taikomas teikiant garantijas sėkmingai veikiančioms įmonėms, ir kelis kartus mažesnis negu įmoka, kurią moka didelės rizikos įmonės, atitinkančios reikalavimus naudotis pirmiau aprašyta programa. Komisija konstatuoja, kad mokesčio už garantiją, kurį mokėjo Gdansko laivų statykla, tarifas neatitinka rinkos sąlygomis mokamo mokesčio tarifo, todėl tos garantijos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(211)

Be to, akivaizdu, kad mokesčio už garantiją, kurį mokėjo laivų statykla, tarifas yra daug mažesnis negu pagrindinis tarifas, taikomas teikiant garantijas sėkmingai veikiančioms įmonėms, ir kelis kartus mažesnis negu įmoka, kurią moka didelės rizikos įmonės, atitinkančios reikalavimus naudotis pirmiau aprašyta programa. Komisija konstatuoja, kad mokesčio už garantiją, kurį mokėjo Gdansko laivų statykla, tarifas neatitinka rinkos sąlygomis mokamo mokesčio tarifo, todėl tos garantijos yra valstybės pagalba.

| (212) | Trečia, pagal Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (41), jei valstybė suteikia individualią garantiją, kuri nėra valstybės pagalba, paskolos gavėjas negali būti finansinių sunkumų patirianti įmonė. Šiuo atveju ta sąlyga neįvykdyta. Tame pranešime sakoma, kad jei paskolos gavėjas turi finansinių sunkumų, garantijos pagalbos elementas gali pasirodyti esąs toks didelis, kaip suma, kurią iš tikrųjų padengia minėta garantija. |
| --- | --- |

(212)

Trečia, pagal Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (41), jei valstybė suteikia individualią garantiją, kuri nėra valstybės pagalba, paskolos gavėjas negali būti finansinių sunkumų patirianti įmonė. Šiuo atveju ta sąlyga neįvykdyta. Tame pranešime sakoma, kad jei paskolos gavėjas turi finansinių sunkumų, garantijos pagalbos elementas gali pasirodyti esąs toks didelis, kaip suma, kurią iš tikrųjų padengia minėta garantija.

| (213) | Galiausiai Komisija mano, kad Gdansko laivų statykla rėmėsi tik Eksporto kredito draudimo korporacijos ir Iždo garantijomis ir nesugebėjo gauti jokių garantijų rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(213)

Galiausiai Komisija mano, kad Gdansko laivų statykla rėmėsi tik Eksporto kredito draudimo korporacijos ir Iždo garantijomis ir nesugebėjo gauti jokių garantijų rinkos sąlygomis.

| (214) | Todėl Komisija konstatuoja, kad Eksporto kredito draudimo korporacija, suteikdama garantijas Gdansko laivų statyklai, neveikė kaip privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(214)

Todėl Komisija konstatuoja, kad Eksporto kredito draudimo korporacija, suteikdama garantijas Gdansko laivų statyklai, neveikė kaip privatus investuotojas.

| (215) | Komisija pažymi, kad tokios rūšies gamybos garantijos yra būdinga laivų statybos sektoriaus savybė. Eksporto kredito draudimo korporacija reikalaudavo garantijos užtikrinimo – perleisti nuosavybės teises į laivą, statomą laivą ir jo statybai naudojamas medžiagas. |
| --- | --- |

(215)

Komisija pažymi, kad tokios rūšies gamybos garantijos yra būdinga laivų statybos sektoriaus savybė. Eksporto kredito draudimo korporacija reikalaudavo garantijos užtikrinimo – perleisti nuosavybės teises į laivą, statomą laivą ir jo statybai naudojamas medžiagas.

| (216) | Komisija mano, kad apskaičiuotas pagalbos elementas, būdingas Gdansko laivų statyklai po 2004 m. gegužės 1 d. suteiktoms garantijos, sudaro 18,9 mln. PLN. Ši suma apskaičiuota lyginant laivų statyklos mokėtus mokesčius su tais mokesčiais, kurie įprastu atveju būtų taikomi rinkoje. Manoma, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos schema, kurioje nėra pagalbos elemento, gali būti naudojama, kaip rinkoje imamų mokesčių orientyras. Šis orientacinis lygis padidintas 400 b. p., siekiant parodyti papildomą riziką, kuri atsiranda suteikiant valstybės pagalbą įmonėms, patiriančioms finansinių sunkumų, tokia buvo ir Gdansko laivų statykla. |
| --- | --- |

(216)

Komisija mano, kad apskaičiuotas pagalbos elementas, būdingas Gdansko laivų statyklai po 2004 m. gegužės 1 d. suteiktoms garantijos, sudaro 18,9 mln. PLN. Ši suma apskaičiuota lyginant laivų statyklos mokėtus mokesčius su tais mokesčiais, kurie įprastu atveju būtų taikomi rinkoje. Manoma, kad Eksporto kredito draudimo korporacijos schema, kurioje nėra pagalbos elemento, gali būti naudojama, kaip rinkoje imamų mokesčių orientyras. Šis orientacinis lygis padidintas 400 b. p., siekiant parodyti papildomą riziką, kuri atsiranda suteikiant valstybės pagalbą įmonėms, patiriančioms finansinių sunkumų, tokia buvo ir Gdansko laivų statykla.

| (217) | Komisija taip pat pabrėžia, kad, pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą, Gdansko laivų statykla ketina toliau naudotis gamybos garantijomis, kurias suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija. Ji tas garantijas gaus sąlygomis, kurios atitinka sąlygas pagal Komisijos patvirtintą schemą, kurioje nėra pagalbos elemento (42), taikomas įmonėms, kurios patiria didžiausią riziką. Visų pirma tai reiškia mokesčio tarifą, kuris yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad sunkumų patiriančios įmonės, kaip antai Gdansko laivų statykla, neatitinka reikalavimų, kad joms būtų teikiamos priemonės pagal minėtą schemą. Taigi, kol bus vykdomas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas, Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos garantijos ir toliau bus valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(217)

Komisija taip pat pabrėžia, kad, pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą, Gdansko laivų statykla ketina toliau naudotis gamybos garantijomis, kurias suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija. Ji tas garantijas gaus sąlygomis, kurios atitinka sąlygas pagal Komisijos patvirtintą schemą, kurioje nėra pagalbos elemento (42), taikomas įmonėms, kurios patiria didžiausią riziką. Visų pirma tai reiškia mokesčio tarifą, kuris yra [...] % per metus suteikiant garantiją mažiau kaip dvejiems metams ir [...] % per metus suteikiant garantiją daugiau kaip dvejiems metams. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad sunkumų patiriančios įmonės, kaip antai Gdansko laivų statykla, neatitinka reikalavimų, kad joms būtų teikiamos priemonės pagal minėtą schemą. Taigi, kol bus vykdomas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas, Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos garantijos ir toliau bus valstybės pagalba.

| (218) | Komisija mano, kad apskaičiuota pagalbos elemento, būdingo būsimoms Eksporto kredito draudimo korporacijos teikiamoms gamybos garantijoms, suma yra skirtumas tarp mokesčių, kurie būtų imami rinkoje, pridėjus 400 b. p. (siekiant parodyti papildomą riziką, susijusią su garantijų teikimu sunkumų patiriančiai įmonei), ir mokesčių, kuriuos laivų statykla turės faktiškai mokėti. Taip apskaičiuotas pagalbos elementas sudaro 28,8 mln. PLN. |
| --- | --- |

(218)

Komisija mano, kad apskaičiuota pagalbos elemento, būdingo būsimoms Eksporto kredito draudimo korporacijos teikiamoms gamybos garantijoms, suma yra skirtumas tarp mokesčių, kurie būtų imami rinkoje, pridėjus 400 b. p. (siekiant parodyti papildomą riziką, susijusią su garantijų teikimu sunkumų patiriančiai įmonei), ir mokesčių, kuriuos laivų statykla turės faktiškai mokėti. Taip apskaičiuotas pagalbos elementas sudaro 28,8 mln. PLN.

| (219) | Apibendrindama Komisija laikosi nuomonės, kad visos Gdansko laivų statyklai suteiktos priemonės, išvardytos 4 lentelėje, planuotos priemonės, nurodytos 168 konstatuojamojoje dalyje, ir gamybos garantijos, suteiktos Eksporto kredito draudimo korporacijos (jau suteiktos arba bus suteiktos per restruktūrizavimo laikotarpį), yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(219)

Apibendrindama Komisija laikosi nuomonės, kad visos Gdansko laivų statyklai suteiktos priemonės, išvardytos 4 lentelėje, planuotos priemonės, nurodytos 168 konstatuojamojoje dalyje, ir gamybos garantijos, suteiktos Eksporto kredito draudimo korporacijos (jau suteiktos arba bus suteiktos per restruktūrizavimo laikotarpį), yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

2.2.   Galimybės teikti pastabas suteikimas Lenkijai ir suinteresuotosioms trečiosioms šalims

| (220) | 2005 m. birželio 1 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialų tyrimą dėl kelių priemonių, įskaitant skolų restruktūrizavimą (mokėtinų sumų nurašymą, mokėjimo atidėjimą, mokėjimų grafiko pakeitimą), vykdytą remiantis įvairiu teisiniu pagrindu ir susijusį su tam tikru viešųjų kreditorių skaičiumi, kapitalo injekcijomis ir Iždo garantijomis. |
| --- | --- |

(220)

2005 m. birželio 1 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialų tyrimą dėl kelių priemonių, įskaitant skolų restruktūrizavimą (mokėtinų sumų nurašymą, mokėjimo atidėjimą, mokėjimų grafiko pakeitimą), vykdytą remiantis įvairiu teisiniu pagrindu ir susijusį su tam tikru viešųjų kreditorių skaičiumi, kapitalo injekcijomis ir Iždo garantijomis.

| (221) | Komisija aiškiai nurodo, kad negali pritarti Lenkijos argumentui, jog laivų savininkų suteiktos paskolos laikytinos savu įnašu. Dėl to Komisijai kilo abejonių, ar paskolų garantijos, kurias suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nėra valstybės pagalba, ir ji paskelbė, kad ištirs tų paskolų pobūdį. |
| --- | --- |

(221)

Komisija aiškiai nurodo, kad negali pritarti Lenkijos argumentui, jog laivų savininkų suteiktos paskolos laikytinos savu įnašu. Dėl to Komisijai kilo abejonių, ar paskolų garantijos, kurias suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija, nėra valstybės pagalba, ir ji paskelbė, kad ištirs tų paskolų pobūdį.

| (222) | Savo pastabas pateikė ir Lenkija, ir Gdansko laivų statyklos pagrindinė įmonė; nors jos ir bandė ginčyti Komisijos kompetenciją vertinti tam tikrų nagrinėjamų pagalbos priemonių suderinamumą, tačiau neprieštaravo Komisijos išvadai, kurioje nustatyta, kad jeigu tos priemonės būtų suteiktos po Lenkijos įstojimo į ES dienos, jos būtų nauja pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Tačiau išimtis būtų Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktų garantijų pobūdis, nes tvirtinta, kad joje nėra valstybės pagalbos elemento. Vėliau Lenkija teigė, kad ir KPS suteiktos paskolos nėra valstybės pagalba. Komisija nustatė dar ir papildomą pagalbą, apie kurią nepranešta; tos pagalbos forma – mokėtinų sumų išieškojimo atidėjimas ilgam laikui. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad trijose minėtose priemonėse yra valstybės pagalbos elementų. |
| --- | --- |

(222)

Savo pastabas pateikė ir Lenkija, ir Gdansko laivų statyklos pagrindinė įmonė; nors jos ir bandė ginčyti Komisijos kompetenciją vertinti tam tikrų nagrinėjamų pagalbos priemonių suderinamumą, tačiau neprieštaravo Komisijos išvadai, kurioje nustatyta, kad jeigu tos priemonės būtų suteiktos po Lenkijos įstojimo į ES dienos, jos būtų nauja pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Tačiau išimtis būtų Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktų garantijų pobūdis, nes tvirtinta, kad joje nėra valstybės pagalbos elemento. Vėliau Lenkija teigė, kad ir KPS suteiktos paskolos nėra valstybės pagalba. Komisija nustatė dar ir papildomą pagalbą, apie kurią nepranešta; tos pagalbos forma – mokėtinų sumų išieškojimo atidėjimas ilgam laikui. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad trijose minėtose priemonėse yra valstybės pagalbos elementų.

| (223) | Komisijai atliekant tyrimą Lenkijos Vyriausybė kelis kartus gerokai pakeitė savo strategiją Gdansko laivų statyklos atžvilgiu – tai matyti iš pirmiau pateikto įvykių aprašymo. Laivų statybos sektoriaus konsolidavimo strategija pakeista Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos atskyrimo strategija ir sprendimu privatizuoti Gdansko laivų statyklą. |
| --- | --- |

(223)

Komisijai atliekant tyrimą Lenkijos Vyriausybė kelis kartus gerokai pakeitė savo strategiją Gdansko laivų statyklos atžvilgiu – tai matyti iš pirmiau pateikto įvykių aprašymo. Laivų statybos sektoriaus konsolidavimo strategija pakeista Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos atskyrimo strategija ir sprendimu privatizuoti Gdansko laivų statyklą.

| (224) | Kaip minėta, Komisija reguliariai palaikė ryšius su Lenkijos valdžios institucijomis, kaip Gdansko laivų statyklos savininkėmis, pačia Gdansko laivų statykla ir naująja Gdansko laivų statyklos savininke įmone ISD Polska. Komisija reguliariai informuodavo šias suinteresuotąsias šalis apie tai, kad labiausiai tikėtina, jog visos priemonės, skirtos laivų statyklai iš valstybės išteklių, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į sunkią finansinę laivų statyklos padėtį ir tai, kad praktiškai nėra kokio nors išorės finansavimo, kuriame nebūtų valstybės pagalbos elemento. Komisija taip pat perspėjo, kad tokia valstybės pagalba, suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra akivaizdžiai nesuderinama su bendrąja rinka. Komisija kelis kartus priminė, kad garantijos, kurias Gdynės laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija ir kurios panaudotos statant laivus Gdansko laivų statykloje, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(224)

Kaip minėta, Komisija reguliariai palaikė ryšius su Lenkijos valdžios institucijomis, kaip Gdansko laivų statyklos savininkėmis, pačia Gdansko laivų statykla ir naująja Gdansko laivų statyklos savininke įmone ISD Polska. Komisija reguliariai informuodavo šias suinteresuotąsias šalis apie tai, kad labiausiai tikėtina, jog visos priemonės, skirtos laivų statyklai iš valstybės išteklių, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į sunkią finansinę laivų statyklos padėtį ir tai, kad praktiškai nėra kokio nors išorės finansavimo, kuriame nebūtų valstybės pagalbos elemento. Komisija taip pat perspėjo, kad tokia valstybės pagalba, suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra akivaizdžiai nesuderinama su bendrąja rinka. Komisija kelis kartus priminė, kad garantijos, kurias Gdynės laivų statyklai suteikė Eksporto kredito draudimo korporacija ir kurios panaudotos statant laivus Gdansko laivų statykloje, yra valstybės pagalba.

| (225) | Be to, per tyrimo procedūrą Komisija sukaupė išsamią informaciją apie KPS veiklą ir paskolų, kurias KPS suteikė laivų statyklai apyvartiniam kapitalui finansuoti, pobūdį. Komisija atkreipė Lenkijos dėmesį į tai, kad tos paskolos iš tikrųjų yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(225)

Be to, per tyrimo procedūrą Komisija sukaupė išsamią informaciją apie KPS veiklą ir paskolų, kurias KPS suteikė laivų statyklai apyvartiniam kapitalui finansuoti, pobūdį. Komisija atkreipė Lenkijos dėmesį į tai, kad tos paskolos iš tikrųjų yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (226) | Galiausiai vykdydama tyrimo procedūrą Komisija konstatavo, kad Gdansko laivų statykla ir toliau delsia apmokėti viešuosius teisinius įsipareigojimus. Komisija surinko informaciją apie tai ir pranešė Lenkijos valdžios institucijoms (kurios veikia kartu ir kaip jos kreditorius, ir iki tam tikro laiko kaip laivų statyklos savininkas), kad delsimas išieškoti mokėtinas viešųjų teisinių įsipareigojimų sumas arba jų restruktūrizavimas gali būti valstybės pagalba pagal pagalba EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(226)

Galiausiai vykdydama tyrimo procedūrą Komisija konstatavo, kad Gdansko laivų statykla ir toliau delsia apmokėti viešuosius teisinius įsipareigojimus. Komisija surinko informaciją apie tai ir pranešė Lenkijos valdžios institucijoms (kurios veikia kartu ir kaip jos kreditorius, ir iki tam tikro laiko kaip laivų statyklos savininkas), kad delsimas išieškoti mokėtinas viešųjų teisinių įsipareigojimų sumas arba jų restruktūrizavimas gali būti valstybės pagalba pagal pagalba EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

3.   Pagalbos derėjimas su bendrąja rinka – EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies išlyga

| (227) | Pagrindinis pagalbos tikslas – padėti sunkumų patiriančiai įmonei atkurti gyvybingumą, kad nenutrūktų jos veikla. Tokiais atvejais gali būti taikoma išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuria leidžiama teikti valstybės pagalbą tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai skatinti, jei tokia pagalba netrikdomos prekybos sąlygos taip, kad prieštarautų viešajam interesui. Įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba nustatyta Bendrijos gairėse dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos (43) (toliau – gairės), kuriomis pakeistos ankstesnes gaires, priimtos 1999 m. (44) (toliau – 1999 m. gairės). |
| --- | --- |

(227)

Pagrindinis pagalbos tikslas – padėti sunkumų patiriančiai įmonei atkurti gyvybingumą, kad nenutrūktų jos veikla. Tokiais atvejais gali būti taikoma išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuria leidžiama teikti valstybės pagalbą tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai skatinti, jei tokia pagalba netrikdomos prekybos sąlygos taip, kad prieštarautų viešajam interesui. Įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba nustatyta Bendrijos gairėse dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos (43) (toliau – gairės), kuriomis pakeistos ankstesnes gaires, priimtos 1999 m. (44) (toliau – 1999 m. gairės).

| (228) | Pagal gairių pereinamojo laikotarpio nuostatas iki 2004 m. spalio 10 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus išnagrinėti atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus (103 punktas). Šiuo atveju Komisijai apie kai kurias tas priemones pranešta 2004 m. spalio 8 d., kai galiojo 1999 m. gairės. Tačiau gairėse taip pat nustatyta, kad jos bus taikomos vertinant bet kokią sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, suteiktą be Komisijos leidimo (neteisėta pagalba), jei po 2004 m. spalio 1 d. buvo suteikta dalis pagalbos arba visa pagalba (104 punkto pirmoji pastraipa). Komisija konstatuoja, kad beveik visos priemonės, aprašytos 105–170 konstatuojamosiose dalyse, buvo suteiktos pažeidžiant teisės nuostatas jau po tos dienos, todėl turi būti taikomos 2004 m. gairės. |
| --- | --- |

(228)

Pagal gairių pereinamojo laikotarpio nuostatas iki 2004 m. spalio 10 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus išnagrinėti atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus (103 punktas). Šiuo atveju Komisijai apie kai kurias tas priemones pranešta 2004 m. spalio 8 d., kai galiojo 1999 m. gairės. Tačiau gairėse taip pat nustatyta, kad jos bus taikomos vertinant bet kokią sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, suteiktą be Komisijos leidimo (neteisėta pagalba), jei po 2004 m. spalio 1 d. buvo suteikta dalis pagalbos arba visa pagalba (104 punkto pirmoji pastraipa). Komisija konstatuoja, kad beveik visos priemonės, aprašytos 105–170 konstatuojamosiose dalyse, buvo suteiktos pažeidžiant teisės nuostatas jau po tos dienos, todėl turi būti taikomos 2004 m. gairės.

| (229) | Gairės taikomos visų sektorių įmonėms, išskyrus gairių 18 punkte išvardytas išimtis. Valstybės pagalbos laivų statybai sistemoje (45), kuri yra teisinis pagrindas vertinant šiame sektoriuje suteiktą valstybės pagalbą, daroma nuoroda į gairių 12 punktą, kuriuo remiantis vertinamas sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos teisėtumas. |
| --- | --- |

(229)

Gairės taikomos visų sektorių įmonėms, išskyrus gairių 18 punkte išvardytas išimtis. Valstybės pagalbos laivų statybai sistemoje (45), kuri yra teisinis pagrindas vertinant šiame sektoriuje suteiktą valstybės pagalbą, daroma nuoroda į gairių 12 punktą, kuriuo remiantis vertinamas sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos teisėtumas.

| (230) | Kaip nustatyta gairių 17 punkte, teikiant restruktūrizavimo pagalbą restruktūrizavimo pagrindas turi būti įvykdomas, nuoseklus ir tolimą ateitį numatantis planas atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laiką. Restruktūrizavimą paprastai sudaro tokie elementai: visų įmonės veiklos sričių restruktūrizavimas, įmonės veiklos reorganizavimas ir racionalizavimas, paprastai atsisakant nuostolingos veiklos, ir finansinis restruktūrizavimas. Restruktūrizavimo veiksmai, jeigu jie vykdomi naudojantis valstybės pagalba, negali apsiriboti nuostolių padengimu nepašalinant tų nuostolių priežasčių, t. y. nesiėmus tikro restruktūrizavimo. Be to, bent dalis restruktūrizavimo turi būti finansuojama iš įmonės nuosavų šaltinių arba iš išorės šaltinių, kuriuose nėra valstybės pagalbos elemento, o pati valstybės pagalba turi būti apribota iki būtinojo minimumo, reikalingo gyvybingumui atkurti. Ir pagaliau, siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą dėl suteiktos pagalbos turi būti taikomos kompensuojamosios priemonės. |
| --- | --- |

(230)

Kaip nustatyta gairių 17 punkte, teikiant restruktūrizavimo pagalbą restruktūrizavimo pagrindas turi būti įvykdomas, nuoseklus ir tolimą ateitį numatantis planas atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laiką. Restruktūrizavimą paprastai sudaro tokie elementai: visų įmonės veiklos sričių restruktūrizavimas, įmonės veiklos reorganizavimas ir racionalizavimas, paprastai atsisakant nuostolingos veiklos, ir finansinis restruktūrizavimas. Restruktūrizavimo veiksmai, jeigu jie vykdomi naudojantis valstybės pagalba, negali apsiriboti nuostolių padengimu nepašalinant tų nuostolių priežasčių, t. y. nesiėmus tikro restruktūrizavimo. Be to, bent dalis restruktūrizavimo turi būti finansuojama iš įmonės nuosavų šaltinių arba iš išorės šaltinių, kuriuose nėra valstybės pagalbos elemento, o pati valstybės pagalba turi būti apribota iki būtinojo minimumo, reikalingo gyvybingumui atkurti. Ir pagaliau, siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą dėl suteiktos pagalbos turi būti taikomos kompensuojamosios priemonės.

| (231) | Atsižvelgdama į smarkiai konkurenciją iškraipantį restruktūrizavimo pagalbos pobūdį Komisija konstatuoja, kad pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms turi padėti plėtoti savo ūkinę veiklą nesutrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų viešajam interesui, ir gali būti suteikta tik tuo atveju, kai įvykdytos visos gairėse nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(231)

Atsižvelgdama į smarkiai konkurenciją iškraipantį restruktūrizavimo pagalbos pobūdį Komisija konstatuoja, kad pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms turi padėti plėtoti savo ūkinę veiklą nesutrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų viešajam interesui, ir gali būti suteikta tik tuo atveju, kai įvykdytos visos gairėse nustatytos sąlygos.

a)   Tinkamumas

| (232) | Kad įmonė galėtų gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, ji turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal gairių nuostatas. Kaip matyti iš 1 lentelės, finansinė Gdansko laivų statyklos padėtis bent jau nuo 2002 m. yra tokia, kad įmonė nuolatos patiria sunkumų dėl nuolatinio nemokumo ir didėjančių nuostolių. Todėl Gdansko laivų statykla yra sunkumų patirianti įmonė pagal gairių 11 punktą. |
| --- | --- |

(232)

Kad įmonė galėtų gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, ji turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal gairių nuostatas. Kaip matyti iš 1 lentelės, finansinė Gdansko laivų statyklos padėtis bent jau nuo 2002 m. yra tokia, kad įmonė nuolatos patiria sunkumų dėl nuolatinio nemokumo ir didėjančių nuostolių. Todėl Gdansko laivų statykla yra sunkumų patirianti įmonė pagal gairių 11 punktą.

| (233) | Pagal gairių 73 punktą, jei tokia įmonė praeityje yra gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, įskaitant visą pagalbą, apie kurią anksčiau nepranešta, ir jei nuo sanavimo pagalbos suteikimo praėjo mažiau nei 10 metų arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo sustabdytas (atsižvelgiant į tai, kas įvyko vėliau), Komisija neleis suteikti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos (pagalba skiriama tik vieną kartą). |
| --- | --- |

(233)

Pagal gairių 73 punktą, jei tokia įmonė praeityje yra gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, įskaitant visą pagalbą, apie kurią anksčiau nepranešta, ir jei nuo sanavimo pagalbos suteikimo praėjo mažiau nei 10 metų arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo sustabdytas (atsižvelgiant į tai, kas įvyko vėliau), Komisija neleis suteikti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos (pagalba skiriama tik vieną kartą).

| (234) | Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija atkreipia dėmesį, kad Gdansko laivų statykla buvo restruktūrizuoja 1998 m. ir, pasak Lenkijos valdžios institucijų, ten valstybės pagalbos elemento nebuvo. Komisija sutiko su Lenkijos valdžios institucijų pozicija tuo klausimu. Tyrimas neparodė, kad tame restruktūrizavime buvo valstybės pagalbos elementas. |
| --- | --- |

(234)

Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija atkreipia dėmesį, kad Gdansko laivų statykla buvo restruktūrizuoja 1998 m. ir, pasak Lenkijos valdžios institucijų, ten valstybės pagalbos elemento nebuvo. Komisija sutiko su Lenkijos valdžios institucijų pozicija tuo klausimu. Tyrimas neparodė, kad tame restruktūrizavime buvo valstybės pagalbos elementas.

| (235) | Be to, Gdansko laivų statyklai nuo 2002 m. suteikta valstybės pagalba buvo naudojama vienkartiniam restruktūrizavimo procesui paremti. |
| --- | --- |

(235)

Be to, Gdansko laivų statyklai nuo 2002 m. suteikta valstybės pagalba buvo naudojama vienkartiniam restruktūrizavimo procesui paremti.

| (236) | Todėl Komisija daro išvadą, kad principo, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, laikytasi. |
| --- | --- |

(236)

Todėl Komisija daro išvadą, kad principo, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, laikytasi.

b)   Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

| (237) | Gairių 34 punkte nustatyta, kad pagalbos suteikimas turi būti susietas su sąlyga įgyvendinti restruktūrizavimo planą, kuris turi padėti atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą per pagrįstą laiką. Gyvybingumo atkūrimas reiškia, kad pasibaigus restruktūrizavimui įmonė gali padengti visas savo išlaidas ir gauti pakankamą pelną iš kapitalo, kad galėtų savarankiškai konkuruoti su kitomis įmonėmis. Restruktūrizavimas turi būti įvykdytas kuo greičiau. |
| --- | --- |

(237)

Gairių 34 punkte nustatyta, kad pagalbos suteikimas turi būti susietas su sąlyga įgyvendinti restruktūrizavimo planą, kuris turi padėti atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą per pagrįstą laiką. Gyvybingumo atkūrimas reiškia, kad pasibaigus restruktūrizavimui įmonė gali padengti visas savo išlaidas ir gauti pakankamą pelną iš kapitalo, kad galėtų savarankiškai konkuruoti su kitomis įmonėmis. Restruktūrizavimas turi būti įvykdytas kuo greičiau.

| (238) | Komisija konstatuoja, kad vykdydama tyrimą išnagrinėjo du restruktūrizavimo planus, 2004 m. kovo mėn. ir 2006 m., kuriuos parengė laivų statyklos vadovybė ir kuriems pritarė jos daugumos dalies savininkė, t. y. valstybė. Komisija konstatavo, kad jos pateiktos rimtos pastabos dėl abiejų planų gebėjimo padėti atkurti ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą tebegalioja. Antra, Komisija įvertino ISD Polska 2008 m. parengtą restruktūrizavimo planą, pagal kurį jungiama Gdansko ir Gdynės laivų statyklų veikla. 2008 m. lapkričio 6 d. sprendime dėl Gdynės laivų statyklai suteiktos valstybės pagalbos tyrimo (46) Komisija daro išvadą, kad neįrodyta, jog bendru restruktūrizavimo planu užtikrintas ilgalaikis abiejų laivų statyklų gyvybingumo atkūrimas. |
| --- | --- |

(238)

Komisija konstatuoja, kad vykdydama tyrimą išnagrinėjo du restruktūrizavimo planus, 2004 m. kovo mėn. ir 2006 m., kuriuos parengė laivų statyklos vadovybė ir kuriems pritarė jos daugumos dalies savininkė, t. y. valstybė. Komisija konstatavo, kad jos pateiktos rimtos pastabos dėl abiejų planų gebėjimo padėti atkurti ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą tebegalioja. Antra, Komisija įvertino ISD Polska 2008 m. parengtą restruktūrizavimo planą, pagal kurį jungiama Gdansko ir Gdynės laivų statyklų veikla. 2008 m. lapkričio 6 d. sprendime dėl Gdynės laivų statyklai suteiktos valstybės pagalbos tyrimo (46) Komisija daro išvadą, kad neįrodyta, jog bendru restruktūrizavimo planu užtikrintas ilgalaikis abiejų laivų statyklų gyvybingumo atkūrimas.

| (239) | Galiausiai, 2009 m. Lenkijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą, kurį pateikė nauja Gdansko laivų statyklos savininkė ISD Polska; pateiktu planu pakeičiami visi anksčiau Komisijai pateikti restruktūrizavimo planai. Todėl Komisija nebevertins senesnių už 2009 m. restruktūrizavimo planą planų. |
| --- | --- |

(239)

Galiausiai, 2009 m. Lenkijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą, kurį pateikė nauja Gdansko laivų statyklos savininkė ISD Polska; pateiktu planu pakeičiami visi anksčiau Komisijai pateikti restruktūrizavimo planai. Todėl Komisija nebevertins senesnių už 2009 m. restruktūrizavimo planą planų.

| (240) | Sunkumų, su kuriais susidūrė laivų statykla, sukėlė ir juos padidino daugelio metų aplaidus investavimas, prastas valdymas ir tinkamos rizikos švelninimo politikos nebuvimas. Šie vidaus trūkumai, kartu su tuo, kad laivų statybos rinka yra cikliška, didėja plieno kainos ir brangsta Lenkijos zlotas, sukėlė didelių nuostolių laivų statykloje, susikaupė įsipareigojimų, nepakanka apyvartinio kapitalo, susiduriama su neveiksmingumu kitose srityse, vėluoja gamybos procesas. |
| --- | --- |

(240)

Sunkumų, su kuriais susidūrė laivų statykla, sukėlė ir juos padidino daugelio metų aplaidus investavimas, prastas valdymas ir tinkamos rizikos švelninimo politikos nebuvimas. Šie vidaus trūkumai, kartu su tuo, kad laivų statybos rinka yra cikliška, didėja plieno kainos ir brangsta Lenkijos zlotas, sukėlė didelių nuostolių laivų statykloje, susikaupė įsipareigojimų, nepakanka apyvartinio kapitalo, susiduriama su neveiksmingumu kitose srityse, vėluoja gamybos procesas.

| (241) | Komisijos nuomone, įrodyta, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis tinkamai sprendžiamos laivų statyklos problemos ir kad tomis priemonėmis pasiekiama pakankamai didžiulių pokyčių, pasirinkta bendrovės veiklos išskaidymo strategija patikima, o finansinės prognozės pagrįstos tikroviškomis prielaidomis. Taigi, įrodyta, kad 2009 m. restruktūrizavimo planas leis atkurti ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą. |
| --- | --- |

(241)

Komisijos nuomone, įrodyta, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis tinkamai sprendžiamos laivų statyklos problemos ir kad tomis priemonėmis pasiekiama pakankamai didžiulių pokyčių, pasirinkta bendrovės veiklos išskaidymo strategija patikima, o finansinės prognozės pagrįstos tikroviškomis prielaidomis. Taigi, įrodyta, kad 2009 m. restruktūrizavimo planas leis atkurti ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą.

| (242) | Komisija pabrėžia, kad 2009 m. restruktūrizavimo planą parengė naujoji laivų statyklos savininkė, kuri jau investavo daug privačių lėšų šiai bendrovei įsigyti (305 mln. PLN injekcija į bendrovę ir [...] mln. PLN akcijoms iš esamų akcininkų išpirkti) ir įsipareigojo įgyvendinti visą planą įsitikinusi, kad iš to gaus priimtiną grąžą. Tai, kad privati bendrovė į laivų statyklą investavo dideles lėšas ir planuoja finansuoti 2009 m. restruktūrizavimo planą, Komisijos nuomone, yra ženklas, kad rinkos subjektas tiki, kad Gdansko laivų statyklos gyvybingumas gali būti atkurtas. Negana to, ISD Polska įrodė, kad turi vertingos patirties, susijusios su sėkmingu sunkumų patiriančių įmonių (Huta Częstochowa) restruktūrizavimu, ir ta patirtis yra papildoma plano patikimumo garantija. |
| --- | --- |

(242)

Komisija pabrėžia, kad 2009 m. restruktūrizavimo planą parengė naujoji laivų statyklos savininkė, kuri jau investavo daug privačių lėšų šiai bendrovei įsigyti (305 mln. PLN injekcija į bendrovę ir [...] mln. PLN akcijoms iš esamų akcininkų išpirkti) ir įsipareigojo įgyvendinti visą planą įsitikinusi, kad iš to gaus priimtiną grąžą. Tai, kad privati bendrovė į laivų statyklą investavo dideles lėšas ir planuoja finansuoti 2009 m. restruktūrizavimo planą, Komisijos nuomone, yra ženklas, kad rinkos subjektas tiki, kad Gdansko laivų statyklos gyvybingumas gali būti atkurtas. Negana to, ISD Polska įrodė, kad turi vertingos patirties, susijusios su sėkmingu sunkumų patiriančių įmonių (Huta Częstochowa) restruktūrizavimu, ir ta patirtis yra papildoma plano patikimumo garantija.

| (243) | Kalbant apie laivų statyklos verslo strategiją, Komisija mano, kad dėl planuojamo veiklos išskaidymo bendrovė ne tiks taps mažiau jautri cikliniams pokyčiams laivų statybos rinkoje, bet ir galės efektyviau panaudoti savo plieno perdirbimo pajėgumus ir pasinaudoti naujomis rinkos nišomis gamindama vėjo jėgaines. Be to, veiklos išskaidymas leis bendrovės fiksuotąsias sąnaudas paskirstyti įvairiai veiklai, taigi bendrovė taps atsparesnė kintančioms rinkos sąlygoms. |
| --- | --- |

(243)

Kalbant apie laivų statyklos verslo strategiją, Komisija mano, kad dėl planuojamo veiklos išskaidymo bendrovė ne tiks taps mažiau jautri cikliniams pokyčiams laivų statybos rinkoje, bet ir galės efektyviau panaudoti savo plieno perdirbimo pajėgumus ir pasinaudoti naujomis rinkos nišomis gamindama vėjo jėgaines. Be to, veiklos išskaidymas leis bendrovės fiksuotąsias sąnaudas paskirstyti įvairiai veiklai, taigi bendrovė taps atsparesnė kintančioms rinkos sąlygoms.

| (244) | Komisija mano, kad planuojamomis restruktūrizavimo priemonėmis bus tinkamai šalinami laivų statyklos trūkumai. Plane pristatoma išsami visų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo strategija, visų pirma organizavimo, planavimo, gamybos ciklo, atsargų, logistikos ir užimtumo srityse. |
| --- | --- |

(244)

Komisija mano, kad planuojamomis restruktūrizavimo priemonėmis bus tinkamai šalinami laivų statyklos trūkumai. Plane pristatoma išsami visų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo strategija, visų pirma organizavimo, planavimo, gamybos ciklo, atsargų, logistikos ir užimtumo srityse.

| (245) | Komisija atkreipia dėmesį, kad plane numatytas didelių pokyčių žadantis užimtumo restruktūrizavimas, apimantis, viena vertus, didelį etatų mažinimą ir, kitą vertus, atlyginimų didinimą. Restruktūrizavimo plane pripažįstama, kad tarp pagrindinių laivų statyklos problemų yra daug pravaikštų, rotacija ir užimtumo neefektyvumas, taip pat atlyginimų struktūra. Komisija mano, kad planuojamos priemonės, kaip antai atlyginimų didinimas, konkrečios karjeros galimybės ir lojalumo sistemos padės išspręsti nustatytas problemas. Komisija atkreipia dėmesį, kad darbo vietų nuo 2006 m. jau sumažinta [...daugiau kaip 20] %. Vidutinis mėnesinis tiesiogiai su gamyba susijusių darbuotojų atlyginimas 2008 m. padidėjo [... daugiau kaip 20] %, palyginti su 2005 m. Plane numatyta toliau didinti atlyginimus: [...] % 2009 m., [...] % 2010 m., [...] % 2011 m. ir [...] % 2012 m., nors taip pat pripažįstama, kad dėl ekonomikos nuosmukio ir Gdansko bei Ščecino laivų statyklų uždarymo finansiniai darbuotojų lūkesčiai sumažėjo. |
| --- | --- |

(245)

Komisija atkreipia dėmesį, kad plane numatytas didelių pokyčių žadantis užimtumo restruktūrizavimas, apimantis, viena vertus, didelį etatų mažinimą ir, kitą vertus, atlyginimų didinimą. Restruktūrizavimo plane pripažįstama, kad tarp pagrindinių laivų statyklos problemų yra daug pravaikštų, rotacija ir užimtumo neefektyvumas, taip pat atlyginimų struktūra. Komisija mano, kad planuojamos priemonės, kaip antai atlyginimų didinimas, konkrečios karjeros galimybės ir lojalumo sistemos padės išspręsti nustatytas problemas. Komisija atkreipia dėmesį, kad darbo vietų nuo 2006 m. jau sumažinta [...daugiau kaip 20] %. Vidutinis mėnesinis tiesiogiai su gamyba susijusių darbuotojų atlyginimas 2008 m. padidėjo [... daugiau kaip 20] %, palyginti su 2005 m. Plane numatyta toliau didinti atlyginimus: [...] % 2009 m., [...] % 2010 m., [...] % 2011 m. ir [...] % 2012 m., nors taip pat pripažįstama, kad dėl ekonomikos nuosmukio ir Gdansko bei Ščecino laivų statyklų uždarymo finansiniai darbuotojų lūkesčiai sumažėjo.

| (246) | 2009 m. restruktūrizavimo plane aiškinama, kad gamybos efektyvumo padidėjimas ir dažnesnis bendradarbiavimas su subrangovais reikš, kad laivų statyklai reikės mažiau darbuotojų. Plane taip pat rašoma apie finansinį darbo vietų mažinimo poveikį. Remdamasi pateiktais argumentais Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlytu užimtumo restruktūrizavimu bus pasiekta didelių pokyčių ir bus išspręstos laivų statyklos problemos. |
| --- | --- |

(246)

2009 m. restruktūrizavimo plane aiškinama, kad gamybos efektyvumo padidėjimas ir dažnesnis bendradarbiavimas su subrangovais reikš, kad laivų statyklai reikės mažiau darbuotojų. Plane taip pat rašoma apie finansinį darbo vietų mažinimo poveikį. Remdamasi pateiktais argumentais Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlytu užimtumo restruktūrizavimu bus pasiekta didelių pokyčių ir bus išspręstos laivų statyklos problemos.

| (247) | Komisija mano, kad planuojama smarkiai apkarpytos laivų statyklos veiklos ir specializuotos iš dalies įrengtų specialiųjų laivų gamybos strategija yra pagrįsta. Be to, investuotojas įrodė, kad pasirinkta strategija tikroviška, atsižvelgiant į tai, kad 2008 m. laivų statykla pagamino iš viso šešis laivus, iš jų penkis atviros jūros laivų korpusus. |
| --- | --- |

(247)

Komisija mano, kad planuojama smarkiai apkarpytos laivų statyklos veiklos ir specializuotos iš dalies įrengtų specialiųjų laivų gamybos strategija yra pagrįsta. Be to, investuotojas įrodė, kad pasirinkta strategija tikroviška, atsižvelgiant į tai, kad 2008 m. laivų statykla pagamino iš viso šešis laivus, iš jų penkis atviros jūros laivų korpusus.

| (248) | Kalbant apie laivų statybos veiklą, plane numatytos įvairios priemonės, skirtos įveikti svarbiausias išorines laivų statyklos dabartinių sunkumų priežastis. Plane numatyta sutartyse, sudaromose dėl laivų statybos, taikyti indeksavimo išlygas, kurios padėtų bent iš dalies perduoti laivų savininkams riziką, susijusią su išlaidų medžiagoms ir atlyginimams pokyčiais. 2009 m. restruktūrizavimo plane taip pat numatyta įgyvendinti išsamią rizikos apribojimo politiką siekiant sumažinti su valiutomis susijusią riziką. Komisija mano, kad siūlomos priemonės pakankamos. Pateikta jautrumo analizė įrodo, kad dėl planuojamų priemonių bendrovė taps palyginti atspari kintančioms rinkos sąlygoms, įskaitant valiutų kursų svyravimus. |
| --- | --- |

(248)

Kalbant apie laivų statybos veiklą, plane numatytos įvairios priemonės, skirtos įveikti svarbiausias išorines laivų statyklos dabartinių sunkumų priežastis. Plane numatyta sutartyse, sudaromose dėl laivų statybos, taikyti indeksavimo išlygas, kurios padėtų bent iš dalies perduoti laivų savininkams riziką, susijusią su išlaidų medžiagoms ir atlyginimams pokyčiais. 2009 m. restruktūrizavimo plane taip pat numatyta įgyvendinti išsamią rizikos apribojimo politiką siekiant sumažinti su valiutomis susijusią riziką. Komisija mano, kad siūlomos priemonės pakankamos. Pateikta jautrumo analizė įrodo, kad dėl planuojamų priemonių bendrovė taps palyginti atspari kintančioms rinkos sąlygoms, įskaitant valiutų kursų svyravimus.

| (249) | Kalbant apie plieno konstrukcijas, restruktūrizavimo plane pateikiamas atskiras verslo planas, pagrįstas rinkos analize, kurią parengė ISD Polska išorės konsultantas. Plane teigiama, kad šio rinkos segmento plėtros perspektyvos Lenkijoje yra geros ir pabrėžiama nauda, kurią duoda tai, kad laivų statykla yra prie Baltijos jūros. Be to, bendrovei stiprumo suteikia ir ISD Polska patirtis plieno konstrukcijų gamybos ir pardavimo srityje. Plane numatyta, kad tikslinės gamybos apimtys nuo 2013 m. bus maždaug [... daugiau kaip 50 000] tonų ir jų bus pasiekta kasmet ateinančiais metais didinant tas apimtis. Dėl tokio gamybos lygio Gdansko laivų statyklai tenkanti Lenkijos rinkos dalis turėtų būti [...] %. |
| --- | --- |

(249)

Kalbant apie plieno konstrukcijas, restruktūrizavimo plane pateikiamas atskiras verslo planas, pagrįstas rinkos analize, kurią parengė ISD Polska išorės konsultantas. Plane teigiama, kad šio rinkos segmento plėtros perspektyvos Lenkijoje yra geros ir pabrėžiama nauda, kurią duoda tai, kad laivų statykla yra prie Baltijos jūros. Be to, bendrovei stiprumo suteikia ir ISD Polska patirtis plieno konstrukcijų gamybos ir pardavimo srityje. Plane numatyta, kad tikslinės gamybos apimtys nuo 2013 m. bus maždaug [... daugiau kaip 50 000] tonų ir jų bus pasiekta kasmet ateinančiais metais didinant tas apimtis. Dėl tokio gamybos lygio Gdansko laivų statyklai tenkanti Lenkijos rinkos dalis turėtų būti [...] %.

| (250) | Įrodyta, kad planai didinti plieno konstrukcijų gamybą yra tikroviški, nes jau 2008 m., pirmaisiais veiklos metais po to, kai laivų statyklą perėmė ISD Polska, bendrovei pavyko pagaminti ir parduoti daugiau kaip 10 000 tonų plieno konstrukcijų, ir tai gerokai viršijo pradinius investuotojo lūkesčius. Be to, įmonėje Huta Częstochowa bendrovei ISD Polska pavyko padidinti pardavimą nuo [... daugiau kaip 30 000] tonų 2004 m. iki [... daugiau kaip 50 000] tonų 2006 m. ir [... daugiau kaip 90 000] tonų 2008 m. |
| --- | --- |

(250)

Įrodyta, kad planai didinti plieno konstrukcijų gamybą yra tikroviški, nes jau 2008 m., pirmaisiais veiklos metais po to, kai laivų statyklą perėmė ISD Polska, bendrovei pavyko pagaminti ir parduoti daugiau kaip 10 000 tonų plieno konstrukcijų, ir tai gerokai viršijo pradinius investuotojo lūkesčius. Be to, įmonėje Huta Częstochowa bendrovei ISD Polska pavyko padidinti pardavimą nuo [... daugiau kaip 30 000] tonų 2004 m. iki [... daugiau kaip 50 000] tonų 2006 m. ir [... daugiau kaip 90 000] tonų 2008 m.

| (251) | Lenkijoje plieno konstrukcijų gamyba stabiliai augo nuo praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio. 2003 m. Lenkijos gamintojai pagamino plieno konstrukcijų už 6 mln. PLN, 2006 ir 2007 m. atitinkamai už 9,4 mln. PLN ir 12,5 mln. PLN. Tai rodo, kad rinka tebeturi augimo tendenciją. Manoma, kad plieno konstrukcijų paklausa Lenkijoje ateinančiais metais išaugs. Verslo plane pripažįstama, kad paklausa sumažėjo dėl dabartinio ekonomikos nuosmukio, bet tikimasi, kad ji padidės dėl investicijų Lenkijoje, kurios bendrai finansuojamos iš ES struktūrinių fondų, ir svarbių infrastruktūros projektų. |
| --- | --- |

(251)

Lenkijoje plieno konstrukcijų gamyba stabiliai augo nuo praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio. 2003 m. Lenkijos gamintojai pagamino plieno konstrukcijų už 6 mln. PLN, 2006 ir 2007 m. atitinkamai už 9,4 mln. PLN ir 12,5 mln. PLN. Tai rodo, kad rinka tebeturi augimo tendenciją. Manoma, kad plieno konstrukcijų paklausa Lenkijoje ateinančiais metais išaugs. Verslo plane pripažįstama, kad paklausa sumažėjo dėl dabartinio ekonomikos nuosmukio, bet tikimasi, kad ji padidės dėl investicijų Lenkijoje, kurios bendrai finansuojamos iš ES struktūrinių fondų, ir svarbių infrastruktūros projektų.

| (252) | Investuotojas pateikė pasirašytų sutarčių dėl plieno konstrukcijų pristatymo kopijas, pvz., seną užsakymą, kurį ISD Trade, patronuojamajai įmonei, atsakingai už plieno konstrukcijų pardavimą ISD grupėje, pateikė [...] Sp. z o.o. dėl plieno konstrukcijų, kurių bendras kiekis 25 000–30 000 t, pristatymo 2008 m. Nors neaišku, kokia dalis užsakymo bus vykdoma Gdansko laivų statykloje, kokia Huta Częstochowa, tai rodo, kad rinkoje yra paklausa ir kad ISD Polska gali pritraukti klientų ir rasti pirkėjų savo gaminiams. Atitinkamai, Komisija mano, kad plieno konstrukcijų pardavimo kiekiai, numatyti 2009 m. restruktūrizavimo plane, yra tikroviški. |
| --- | --- |

(252)

Investuotojas pateikė pasirašytų sutarčių dėl plieno konstrukcijų pristatymo kopijas, pvz., seną užsakymą, kurį ISD Trade, patronuojamajai įmonei, atsakingai už plieno konstrukcijų pardavimą ISD grupėje, pateikė [...] Sp. z o.o. dėl plieno konstrukcijų, kurių bendras kiekis 25 000–30 000 t, pristatymo 2008 m. Nors neaišku, kokia dalis užsakymo bus vykdoma Gdansko laivų statykloje, kokia Huta Częstochowa, tai rodo, kad rinkoje yra paklausa ir kad ISD Polska gali pritraukti klientų ir rasti pirkėjų savo gaminiams. Atitinkamai, Komisija mano, kad plieno konstrukcijų pardavimo kiekiai, numatyti 2009 m. restruktūrizavimo plane, yra tikroviški.

| (253) | Įrodyta, kad numatytos pelno maržos yra tikroviškos. Numatytos pelno maržos yra mažesnės už tas, kurias dabar pasiekė ISD Polska (pardavimo maržos sudarė [... daugiau kaip 10] % 2006 m., [... nuo 10 iki 20] % 2007 m. ir [... daugiau kaip 10] % 2008 m.), nors numatytos būsimos EBITDA maržos Gdansko laivų statykloje sudarė [... ne daugiau kaip 10] %. Todėl Komisija mano, kad numatyti plieno konstrukcijų gamybos pardavimo ir finansiniai rezultatai gali būti laikoma apdairiais ir patikimais. |
| --- | --- |

(253)

Įrodyta, kad numatytos pelno maržos yra tikroviškos. Numatytos pelno maržos yra mažesnės už tas, kurias dabar pasiekė ISD Polska (pardavimo maržos sudarė [... daugiau kaip 10] % 2006 m., [... nuo 10 iki 20] % 2007 m. ir [... daugiau kaip 10] % 2008 m.), nors numatytos būsimos EBITDA maržos Gdansko laivų statykloje sudarė [... ne daugiau kaip 10] %. Todėl Komisija mano, kad numatyti plieno konstrukcijų gamybos pardavimo ir finansiniai rezultatai gali būti laikoma apdairiais ir patikimais.

| (254) | Komisija atkreipia dėmesį, kad plieno konstrukcijų gamyba Gdansko laivų statykloje bus pagrįsta esamais plieno apdirbimo pajėgumais, dabar naudojamais laivų statybai. Todėl laukiamas svarbus gamybos padidėjimas bus pasiektas su palyginti nedidelėmis investicijomis su palyginti aukšta grąžos norma plieno konstrukcijų veiklos srityje. |
| --- | --- |

(254)

Komisija atkreipia dėmesį, kad plieno konstrukcijų gamyba Gdansko laivų statykloje bus pagrįsta esamais plieno apdirbimo pajėgumais, dabar naudojamais laivų statybai. Todėl laukiamas svarbus gamybos padidėjimas bus pasiektas su palyginti nedidelėmis investicijomis su palyginti aukšta grąžos norma plieno konstrukcijų veiklos srityje.

| (255) | Remdamasi pateikta informacija Komisija konstatuoja, kad plieno konstrukcijų segmentas, kuris turi būti integruota ir svarbi naujos laivų statyklos veiklos dalis, pagrįstas patikima naujos laivų statyklos padėties rinkos analize. Rinkos analizė rodo, kad numatyti pardavimo ir finansiniai rezultatai yra tikroviškais. Įrodyta, kad planas pagrįstas tikroviškomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(255)

Remdamasi pateikta informacija Komisija konstatuoja, kad plieno konstrukcijų segmentas, kuris turi būti integruota ir svarbi naujos laivų statyklos veiklos dalis, pagrįstas patikima naujos laivų statyklos padėties rinkos analize. Rinkos analizė rodo, kad numatyti pardavimo ir finansiniai rezultatai yra tikroviškais. Įrodyta, kad planas pagrįstas tikroviškomis prielaidomis.

| (256) | 2009 m. restruktūrizavimo plane pateikiamas atskiras Gdansko laivų statyklos verslo planas, susijęs su vėjo jėgainių gamybos veikla. Šis planas pagrįstas rinkos analize, kuri rodo geras perspektyvas į šį rinkos segmentą ateinančioms įmonėms. Bendrovei bus naudinga tai, kad atsargas reguliariai tieks įmonė Huta Częstochowa, tai, kad ji yra geroje vietoje ir gali vežti produktus jūra, be to, ji galės pasinaudoti ISD Polska patirtimi vėjo jėgainių dalių gamybose srityje. Plane taip pat parodyta, kad vėjo jėgainių paklausa didės dėl teisės aktuose nustatytų paskatų (skatinti atsinaujinančius energijos šaltinius) ir ekonominių veiksnių (pvz., svyruojančių žaliavų kainų). Remiantis nepriklausomomis analizėmis, 2010 m. vėjo jėgainės visame pasaulyje pagamins 172 mln. MW energijos, o iki 2015 m. – net 378 mln. MW (47). |
| --- | --- |

(256)

2009 m. restruktūrizavimo plane pateikiamas atskiras Gdansko laivų statyklos verslo planas, susijęs su vėjo jėgainių gamybos veikla. Šis planas pagrįstas rinkos analize, kuri rodo geras perspektyvas į šį rinkos segmentą ateinančioms įmonėms. Bendrovei bus naudinga tai, kad atsargas reguliariai tieks įmonė Huta Częstochowa, tai, kad ji yra geroje vietoje ir gali vežti produktus jūra, be to, ji galės pasinaudoti ISD Polska patirtimi vėjo jėgainių dalių gamybose srityje. Plane taip pat parodyta, kad vėjo jėgainių paklausa didės dėl teisės aktuose nustatytų paskatų (skatinti atsinaujinančius energijos šaltinius) ir ekonominių veiksnių (pvz., svyruojančių žaliavų kainų). Remiantis nepriklausomomis analizėmis, 2010 m. vėjo jėgainės visame pasaulyje pagamins 172 mln. MW energijos, o iki 2015 m. – net 378 mln. MW (47).

| (257) | Bendrovė pateikė įrodymų, kad 2009 m. vasario ir balandžio mėn. ji surengė diskusijas su galimais vėjo jėgainių gamyklos statytojais (48). Šios diskusijos patvirtino investuotojo prielaidas dėl projekto plėtros sąnaudų ir tvarkaraščio. |
| --- | --- |

(257)

Bendrovė pateikė įrodymų, kad 2009 m. vasario ir balandžio mėn. ji surengė diskusijas su galimais vėjo jėgainių gamyklos statytojais (48). Šios diskusijos patvirtino investuotojo prielaidas dėl projekto plėtros sąnaudų ir tvarkaraščio.

| (258) | Plane pateikiamos prielaidos, kuriomis išsamiai pagrindžiamos finansinės prognozės, pvz., pajamomis pagrįsta informacija iš galimų pirkėjų, energijos ir plieno kainų prognozėmis pagrįstos sąnaudos, maždaug [...] darbuotojų ir kita. Komisija mano, kad įrodyta, jog tos prielaidos patikimos, todėl finansiniai rezultatai yra tikroviški. |
| --- | --- |

(258)

Plane pateikiamos prielaidos, kuriomis išsamiai pagrindžiamos finansinės prognozės, pvz., pajamomis pagrįsta informacija iš galimų pirkėjų, energijos ir plieno kainų prognozėmis pagrįstos sąnaudos, maždaug [...] darbuotojų ir kita. Komisija mano, kad įrodyta, jog tos prielaidos patikimos, todėl finansiniai rezultatai yra tikroviški.

| (259) | Tai, kad du bankai parodė susidomėjimą finansuoti investicijas į vėjo jėgainių verslą, reiškia, kad projektas yra patikimas ir kad rinka tiki jo ilgalaikiu gyvybingumu. |
| --- | --- |

(259)

Tai, kad du bankai parodė susidomėjimą finansuoti investicijas į vėjo jėgainių verslą, reiškia, kad projektas yra patikimas ir kad rinka tiki jo ilgalaikiu gyvybingumu.

| (260) | Komisija mano, kad įrodyta, jog bendros finansinės visų trijų laivų statyklos veiklos sričių prognozės yra patikimos ir reiškia, kad įgyvendinus planą bus atkurtas ilgalaikis laivų statyklos gyvybingumas. |
| --- | --- |

(260)

Komisija mano, kad įrodyta, jog bendros finansinės visų trijų laivų statyklos veiklos sričių prognozės yra patikimos ir reiškia, kad įgyvendinus planą bus atkurtas ilgalaikis laivų statyklos gyvybingumas.

| (261) | Komisija mano, kad prielaidos, kuriomis pagrįstos prognozės, yra pagrįstos. Įrodyta, kad jos pagrįstos patikimais šaltiniais ir yra tikroviškos. Numatomas vartotojų ir energijos kainų padidėjimas, taip pat tarpbankinių palūkanų normų prognozių tendencijos pagrįstos nepriklausomomis analizėmis. Numatytos pardavimo kainos pagrįstos rezultatais, kurių ligi šiol pasiekta, kainomis, dėl kurių susitarta sutartyse, ketinimo raštais ir rinkos duomenimis. |
| --- | --- |

(261)

Komisija mano, kad prielaidos, kuriomis pagrįstos prognozės, yra pagrįstos. Įrodyta, kad jos pagrįstos patikimais šaltiniais ir yra tikroviškos. Numatomas vartotojų ir energijos kainų padidėjimas, taip pat tarpbankinių palūkanų normų prognozių tendencijos pagrįstos nepriklausomomis analizėmis. Numatytos pardavimo kainos pagrįstos rezultatais, kurių ligi šiol pasiekta, kainomis, dėl kurių susitarta sutartyse, ketinimo raštais ir rinkos duomenimis.

| (262) | Kalbant apie atlyginimų tendencijas, Komisija atkreipia dėmesį, kad atlyginimai laivų statykloje jau gerokai padidėjo. Finansiniame modelyje teigiama, kad vidutinės darbo jėgos išlaidos per valandą 2009–2018 m. padidės [... daugiau kaip 40] %. Nors 2009 m. vidutinis atlyginimas laivų statykloje bus [... maždaug 15] % didesnis, palyginti su 2007 m., plane numatytas tolesnis atlyginimų didinimas. Atsižvelgiant į jau minėtus veiksnius ir dabartinę ekonomikos krizę bei įtemptą padėtį Lenkijos darbo rinkoje, visų pirma laivų statybos sektoriuje, Komisija mano, kad su atlyginimais susijusios prielaidos yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(262)

Kalbant apie atlyginimų tendencijas, Komisija atkreipia dėmesį, kad atlyginimai laivų statykloje jau gerokai padidėjo. Finansiniame modelyje teigiama, kad vidutinės darbo jėgos išlaidos per valandą 2009–2018 m. padidės [... daugiau kaip 40] %. Nors 2009 m. vidutinis atlyginimas laivų statykloje bus [... maždaug 15] % didesnis, palyginti su 2007 m., plane numatytas tolesnis atlyginimų didinimas. Atsižvelgiant į jau minėtus veiksnius ir dabartinę ekonomikos krizę bei įtemptą padėtį Lenkijos darbo rinkoje, visų pirma laivų statybos sektoriuje, Komisija mano, kad su atlyginimais susijusios prielaidos yra tikroviškos.

| (263) | Galiausiai, jautrumo analizė rodo, kad planas leis Gdansko laivų statyklai tapti pakankamai atsparia ir atlaikyti pagrindinius su jos veikla susijusius rizikos veiksnius. Komisija daro išvadą, kad jautrumo analizėje parodyta, kad finansinės prognozės santykinai atsparios prielaidų, kuriomis jos pagrįstos, pokyčiams. |
| --- | --- |

(263)

Galiausiai, jautrumo analizė rodo, kad planas leis Gdansko laivų statyklai tapti pakankamai atsparia ir atlaikyti pagrindinius su jos veikla susijusius rizikos veiksnius. Komisija daro išvadą, kad jautrumo analizėje parodyta, kad finansinės prognozės santykinai atsparios prielaidų, kuriomis jos pagrįstos, pokyčiams.

| (264) | Remdamasi tuo, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad 2009 m. restruktūrizavimo planas yra pakankamai patikimas Gdansko laivų statyklos gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(264)

Remdamasi tuo, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad 2009 m. restruktūrizavimo planas yra pakankamai patikimas Gdansko laivų statyklos gyvybingumui atkurti.

c)   Pagalbos apribojimas iki būtino minimumo

| (265) | Gairių 43 punkte nustatyta, kad pagalbos suma turi būti apribota restruktūrizavimo išlaidų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tikimasi, kad pagalbos gavėjas nuosavais ištekliais prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, pasinaudodamas rinkos sąlygomis gaunamu išorės finansavimu. Šis įnašas, viena vertus, yra požymis, kad rinka tiki įmonės gyvybingumo atkūrimo galimybe, kita vertus, tai būdas pagalbai sumažinti iki minimumo. Didelių įmonių, kaip antai Gdansko laivų statykla, atveju nuosavas įnašas turi būti ne mažesnis kaip 50 % restruktūrizavimo išlaidų. Toks įnašas turi būti tikras ir faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno ir grynųjų pinigų srautų (gairių 43 punktas). |
| --- | --- |

(265)

Gairių 43 punkte nustatyta, kad pagalbos suma turi būti apribota restruktūrizavimo išlaidų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tikimasi, kad pagalbos gavėjas nuosavais ištekliais prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, pasinaudodamas rinkos sąlygomis gaunamu išorės finansavimu. Šis įnašas, viena vertus, yra požymis, kad rinka tiki įmonės gyvybingumo atkūrimo galimybe, kita vertus, tai būdas pagalbai sumažinti iki minimumo. Didelių įmonių, kaip antai Gdansko laivų statykla, atveju nuosavas įnašas turi būti ne mažesnis kaip 50 % restruktūrizavimo išlaidų. Toks įnašas turi būti tikras ir faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno ir grynųjų pinigų srautų (gairių 43 punktas).

| (266) | Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai aprašyti 134 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad reikia atsižvelgti ir į finansines sąnaudas, susijusias su gamybos garantijomis, kurias dotuoja valstybė. Taigi bendros restruktūrizavimo išlaidos turėtų būti [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN. Ši suma apima [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN, kaip teigiama 134 konstatuojamojoje dalyje, laivų statyklai praeityje suteiktų 18,9 mln. PLN vertės gamybos garantijų, kurios yra specifinis, bet įprastas laivų statybos bruožas, pagalbos komponentą, kaip teigiama 216 konstatuojamojoje dalyje, ir būsimų gamybos garantijų, kurių vertė 28,8 mln. PLN, pagalbos komponentą, kaip teigiama 218 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(266)

Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai aprašyti 134 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad reikia atsižvelgti ir į finansines sąnaudas, susijusias su gamybos garantijomis, kurias dotuoja valstybė. Taigi bendros restruktūrizavimo išlaidos turėtų būti [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN. Ši suma apima [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN, kaip teigiama 134 konstatuojamojoje dalyje, laivų statyklai praeityje suteiktų 18,9 mln. PLN vertės gamybos garantijų, kurios yra specifinis, bet įprastas laivų statybos bruožas, pagalbos komponentą, kaip teigiama 216 konstatuojamojoje dalyje, ir būsimų gamybos garantijų, kurių vertė 28,8 mln. PLN, pagalbos komponentą, kaip teigiama 218 konstatuojamojoje dalyje.

| (267) | Komisija mano, kad restruktūrizavimo sąnaudos apribotos iki būtino minimumo ir tinkamai pagrįstos. Restruktūrizavimo plane pateikiamas aiškus ir išsamus investavimo planas. Nepadengti civiliniai ir viešieji įsipareigojimai, kuriuos reikia padengti, aiškiai apibrėžti. Plane aiškiai parodytos ir paaiškintos užimtumo restruktūrizavimo sąnaudos ir kapitalas, kurio reikia įmonės balansui pagerinti. Kalbant apie laikotarpį nuo 2004 m. gegužės 1 d. ir iki dabartinio restruktūrizavimo pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą, Komisija atkreipia dėmesį, kad laivų statyklai suteikta valstybės pagalba panaudota nuostoliams padengti ir kad nenutrūktų laivų statyklos veikla, todėl gali būti laikoma panaudota įmonės likvidumo poreikiams per aptariamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(267)

Komisija mano, kad restruktūrizavimo sąnaudos apribotos iki būtino minimumo ir tinkamai pagrįstos. Restruktūrizavimo plane pateikiamas aiškus ir išsamus investavimo planas. Nepadengti civiliniai ir viešieji įsipareigojimai, kuriuos reikia padengti, aiškiai apibrėžti. Plane aiškiai parodytos ir paaiškintos užimtumo restruktūrizavimo sąnaudos ir kapitalas, kurio reikia įmonės balansui pagerinti. Kalbant apie laikotarpį nuo 2004 m. gegužės 1 d. ir iki dabartinio restruktūrizavimo pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą, Komisija atkreipia dėmesį, kad laivų statyklai suteikta valstybės pagalba panaudota nuostoliams padengti ir kad nenutrūktų laivų statyklos veikla, todėl gali būti laikoma panaudota įmonės likvidumo poreikiams per aptariamą laikotarpį.

| (268) | Restruktūrizavimo plane teigiama, kad nuosavas įnašas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo sąnaudoms padengti bus gautas iš šių šaltinių: ISD Polska kapitalo injekcijos (305 mln. PLN), perteklinio turto pardavimo ir nuomos ([...] mln. PLN) ir išorės finansavimo rinkos sąlygomis, t. y. banko paskolų ([...] mln. PLN). |
| --- | --- |

(268)

Restruktūrizavimo plane teigiama, kad nuosavas įnašas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo sąnaudoms padengti bus gautas iš šių šaltinių: ISD Polska kapitalo injekcijos (305 mln. PLN), perteklinio turto pardavimo ir nuomos ([...] mln. PLN) ir išorės finansavimo rinkos sąlygomis, t. y. banko paskolų ([...] mln. PLN).

| (269) | Kaip Komisija vertina siūlomus nuosavo įnašo elementus, aprašoma toliau. |
| --- | --- |

(269)

Kaip Komisija vertina siūlomus nuosavo įnašo elementus, aprašoma toliau.

| (270) | Pirma, ISD Polska, privati įmonė, jau padarė 305 mln. PLN kapitalo injekciją, injekcija jau užregistruota ir išmokėta. Todėl Komisija daro išvadą, kad tai turėtų būti laikoma tikrovišku ir faktiniu nuosavu įnašu, kaip reikalaujama gairėse. |
| --- | --- |

(270)

Pirma, ISD Polska, privati įmonė, jau padarė 305 mln. PLN kapitalo injekciją, injekcija jau užregistruota ir išmokėta. Todėl Komisija daro išvadą, kad tai turėtų būti laikoma tikrovišku ir faktiniu nuosavu įnašu, kaip reikalaujama gairėse.

| (271) | Antra, Komisija, remdamasi turima informacija, sutinka, kad pajamos iš nuosavo turto pardavimo ar nuomos yra nuosavas įnašas, kuris yra tikroviškas ir faktinis, nes pateiktas ir pagrįstas pajamų vertinimas. Tokių pajamų iš pardavimo ar nuomonės suma yra maždaug [...] mln. PLN. |
| --- | --- |

(271)

Antra, Komisija, remdamasi turima informacija, sutinka, kad pajamos iš nuosavo turto pardavimo ar nuomos yra nuosavas įnašas, kuris yra tikroviškas ir faktinis, nes pateiktas ir pagrįstas pajamų vertinimas. Tokių pajamų iš pardavimo ar nuomonės suma yra maždaug [...] mln. PLN.

| (272) | Kalbant apie [...] mln. PLN sumos, kurią įmonė planuoja gauti iš išorės šaltinių rinkos sąlygomis, finansavimą, Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonė pateikė sąlyginius dviejų bankų įsipareigojimus bendrai finansuoti vėjo jėgainių projekto, kurio bendra vertė [...] mln. PLN, plėtrą. Komisija mano, kad bankų įsipareigojimai yra pakankami, kad būtų galima laikyti, kad finansavime nėra valstybės pagalbos elemento, ir kad jie yra tikroviški ir faktiniai, kaip reikalaujama gairėse. Pirma, bankų įsipareigojimai pagrįsti jų atliktu vėjo jėgainių veiklos verslo plano vertinimu, bankai patvirtino projekto patikimumą ir numatytus finansinius rezultatus. Antra, tai, ar bankų nustatytos sąlygos bus įvykdytos, daugiausia priklauso nuo ISD Stocznia, o ne nuo išorės ar nenumatytų aplinkybių. Galiausiai, bankai patvirtino, kad jų finansavimas bus teikiamas vyraujančiomis rinkos sąlygomis ir be jokių valstybės garantijų. |
| --- | --- |

(272)

Kalbant apie [...] mln. PLN sumos, kurią įmonė planuoja gauti iš išorės šaltinių rinkos sąlygomis, finansavimą, Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonė pateikė sąlyginius dviejų bankų įsipareigojimus bendrai finansuoti vėjo jėgainių projekto, kurio bendra vertė [...] mln. PLN, plėtrą. Komisija mano, kad bankų įsipareigojimai yra pakankami, kad būtų galima laikyti, kad finansavime nėra valstybės pagalbos elemento, ir kad jie yra tikroviški ir faktiniai, kaip reikalaujama gairėse. Pirma, bankų įsipareigojimai pagrįsti jų atliktu vėjo jėgainių veiklos verslo plano vertinimu, bankai patvirtino projekto patikimumą ir numatytus finansinius rezultatus. Antra, tai, ar bankų nustatytos sąlygos bus įvykdytos, daugiausia priklauso nuo ISD Stocznia, o ne nuo išorės ar nenumatytų aplinkybių. Galiausiai, bankai patvirtino, kad jų finansavimas bus teikiamas vyraujančiomis rinkos sąlygomis ir be jokių valstybės garantijų.

| (273) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, kalbant apie leidimus, būtinus veiklai vykdyti, ir bankų reikalaujamą užtikrinimą, ISD Stocznia jau ėmėsi veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų įvykdyti bankų reikalavimai. Pirma, įmonė kreipėsi į uosto direkciją ir Iždą dėl leidimo perduoti Gdansko laivų statyklos žemę atskiram juridiniam asmeniui ISD Energia Sp. z o.o., kurio veikla apims ir vėjo jėgainių gamybą. Tokio leidimo reikalaujama pagal įstatymus, nes žemė yra uosto teritorijoje, tačiau nėra jokių požymių, kad toks leidimas galėtų būti nesuteiktas. Antra, kalbant apie reikalaujamą užtikrinimą įkeičiant tą žemę, ISD Stocznia pateikė tokius paaiškinimus. Žemė dabar įkeista siekiant užtikrinti nepadengtus laivų statyklos viešuosius įsipareigojimus. Kai laivų statyklos restruktūrizavimo planas bus patvirtintas ir planuojama pagalba suteikta, laivų statykla, vadovaudamasi restruktūrizavimo planu, padengs nesumokėtus įsipareigojimus ir žemės įkeitimas bus panaikintas. Todėl Komisija mano, kad veikiausiai ISD Stocznia įvykdys šias dvi sąlygas. Kai šis sprendimas bus patvirtintas, vienintelis likęs reikalavimas bus gauti bankų sprendimus priimančių organų patvirtinimą. Remdamasi tuo, kas minėta, Komisija mano, kad planuojamas skirti [...] mln. PLN išorės finansavimas vėjo jėgainių projektui gali būti laikomas be pagalbos elemento, tikroviškas ir faktinis nuosavas įnašas restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(273)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, kalbant apie leidimus, būtinus veiklai vykdyti, ir bankų reikalaujamą užtikrinimą, ISD Stocznia jau ėmėsi veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų įvykdyti bankų reikalavimai. Pirma, įmonė kreipėsi į uosto direkciją ir Iždą dėl leidimo perduoti Gdansko laivų statyklos žemę atskiram juridiniam asmeniui ISD Energia Sp. z o.o., kurio veikla apims ir vėjo jėgainių gamybą. Tokio leidimo reikalaujama pagal įstatymus, nes žemė yra uosto teritorijoje, tačiau nėra jokių požymių, kad toks leidimas galėtų būti nesuteiktas. Antra, kalbant apie reikalaujamą užtikrinimą įkeičiant tą žemę, ISD Stocznia pateikė tokius paaiškinimus. Žemė dabar įkeista siekiant užtikrinti nepadengtus laivų statyklos viešuosius įsipareigojimus. Kai laivų statyklos restruktūrizavimo planas bus patvirtintas ir planuojama pagalba suteikta, laivų statykla, vadovaudamasi restruktūrizavimo planu, padengs nesumokėtus įsipareigojimus ir žemės įkeitimas bus panaikintas. Todėl Komisija mano, kad veikiausiai ISD Stocznia įvykdys šias dvi sąlygas. Kai šis sprendimas bus patvirtintas, vienintelis likęs reikalavimas bus gauti bankų sprendimus priimančių organų patvirtinimą. Remdamasi tuo, kas minėta, Komisija mano, kad planuojamas skirti [...] mln. PLN išorės finansavimas vėjo jėgainių projektui gali būti laikomas be pagalbos elemento, tikroviškas ir faktinis nuosavas įnašas restruktūrizavimo sąnaudoms padengti.

| (274) | Apskritai, Komisija laikosi nuomonės, kad [... maždaug 500] mln. PLN (305 mln. PLN + [...] mln. + [...] mln.) finansavimas gali būti laikomas tikrovišku ir faktiniu nuosavu įnašu, skirtu restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Kadangi bendros restruktūrizavimo išlaidos sudaro [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN, nuosavas įnašas į minėtą sumą sudaro 45 % bendrų restruktūrizavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(274)

Apskritai, Komisija laikosi nuomonės, kad [... maždaug 500] mln. PLN (305 mln. PLN + [...] mln. + [...] mln.) finansavimas gali būti laikomas tikrovišku ir faktiniu nuosavu įnašu, skirtu restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Kadangi bendros restruktūrizavimo išlaidos sudaro [... daugiau kaip 1 000] mln. PLN, nuosavas įnašas į minėtą sumą sudaro 45 % bendrų restruktūrizavimo sąnaudų.

| (275) | Komisija taip pat pažymi, kad laivų statykla restruktūrizavimą pradėjo jau 2002 m. Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija primena, kad vertinant, ar valstybės pagalba, suteikta po Lenkijos įstojimo į ES, apribota iki būtino minimumo, reikia atsižvelgti ir į pagalbą, suteiktą laivų statyklai iki Lenkijos įstojimo į ES. |
| --- | --- |

(275)

Komisija taip pat pažymi, kad laivų statykla restruktūrizavimą pradėjo jau 2002 m. Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija primena, kad vertinant, ar valstybės pagalba, suteikta po Lenkijos įstojimo į ES, apribota iki būtino minimumo, reikia atsižvelgti ir į pagalbą, suteiktą laivų statyklai iki Lenkijos įstojimo į ES.

| (276) | 2002–2004 m., kaip nustatyta sprendime pradėti oficialų tyrimą, Gdansko laivų statykla gavo 157 mln. PLN valstybės pagalbą. Komisija mano, kad ši suma padengia sąnaudas, kurių reikėjo įmonės likvidumui tuo laikotarpiu išlaikyti. Taigi, bendros restruktūrizavimo išlaidos nuo 2002 m. yra [...] mln. PLN. Todėl nuosavu [... maždaug 500] mln. PLN įnašu būtų padengta tik 45 % tų restruktūrizavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(276)

2002–2004 m., kaip nustatyta sprendime pradėti oficialų tyrimą, Gdansko laivų statykla gavo 157 mln. PLN valstybės pagalbą. Komisija mano, kad ši suma padengia sąnaudas, kurių reikėjo įmonės likvidumui tuo laikotarpiu išlaikyti. Taigi, bendros restruktūrizavimo išlaidos nuo 2002 m. yra [...] mln. PLN. Todėl nuosavu [... maždaug 500] mln. PLN įnašu būtų padengta tik 45 % tų restruktūrizavimo sąnaudų.

| (277) | Komisija atkreipia dėmesį, kad 40 % lygis, nors ir didelis, nesiekia 50 % ribos, kurios paprastai reikalaujama gairėse. Tačiau pagal gairių 44 punktą ypatingomis aplinkybėmis ir labai sunkiais atvejais Komisija gali sutikti ir su mažesniu įnašu. Pirma, 40 % lygis yra aukštas. Antra, įmonė yra teritorijoje, kuri atitinka reikalavimus, taikomus siekiant gauti regioninę pagalbą pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą, taigi tuo galima pateisinti, remiantis gairių 56 punktu, žemesnį nuosavo įnašo lygį (49). Trečia, Komisija pažymi, kad Gdansko laivų statyklos finansinė padėtis sunki jau ilgą laiką. Nepaisant bankroto 1996 m. ir to, kad 1998 m. ją perėmė Gdynės laivų statykla, laivų statykla (ir jos patronuojančioji bendrovė) nepadarė tinkamų struktūrinių pakeitimų, kad būtų laipsniškai prisitaikyta prie rinkos ekonomikos ir tarptautinės konkurencijos. Lenkijai įstojus į ES laivų statykla ilgiau kaip trejus metus ir toliau priklausė valstybei ir bet kokia laivų statyklos tuomečių akcininkų parama buvo valstybės pagalba. Kadangi 2007 m. privatizavimas neįvyko, dabartiniam privačiam savininkui būtų sunku suderinti didžiules laivų statyklai skirtos pagalbos sumas su nuosavu įnašu nekeliant pavojaus pagrįstai savininko investicijų grąžai ir laivų statyklos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(277)

Komisija atkreipia dėmesį, kad 40 % lygis, nors ir didelis, nesiekia 50 % ribos, kurios paprastai reikalaujama gairėse. Tačiau pagal gairių 44 punktą ypatingomis aplinkybėmis ir labai sunkiais atvejais Komisija gali sutikti ir su mažesniu įnašu. Pirma, 40 % lygis yra aukštas. Antra, įmonė yra teritorijoje, kuri atitinka reikalavimus, taikomus siekiant gauti regioninę pagalbą pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą, taigi tuo galima pateisinti, remiantis gairių 56 punktu, žemesnį nuosavo įnašo lygį (49). Trečia, Komisija pažymi, kad Gdansko laivų statyklos finansinė padėtis sunki jau ilgą laiką. Nepaisant bankroto 1996 m. ir to, kad 1998 m. ją perėmė Gdynės laivų statykla, laivų statykla (ir jos patronuojančioji bendrovė) nepadarė tinkamų struktūrinių pakeitimų, kad būtų laipsniškai prisitaikyta prie rinkos ekonomikos ir tarptautinės konkurencijos. Lenkijai įstojus į ES laivų statykla ilgiau kaip trejus metus ir toliau priklausė valstybei ir bet kokia laivų statyklos tuomečių akcininkų parama buvo valstybės pagalba. Kadangi 2007 m. privatizavimas neįvyko, dabartiniam privačiam savininkui būtų sunku suderinti didžiules laivų statyklai skirtos pagalbos sumas su nuosavu įnašu nekeliant pavojaus pagrįstai savininko investicijų grąžai ir laivų statyklos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui.

| (278) | Komisija taip pat vertina tai, kad Lenkijos valdžios institucijoms pavyko privatizuoti laivų statyklą, ir dėl tos priežasties laikosi nuomonės, kad nuosavas įnašas yra tokio dydžio, koks yra įmanomas tokiomis aplinkybėmis. Komisija atkreipia dėmesį, kad nesėkmingos pastangos privatizuoti ir restruktūrizuoti kitas dvi Lenkijos laivų statyklas – Gdynės ir Ščecino, rodo, jog sunku pritraukti privačių investuotojų, kurie restruktūrizavimui norėtų skirti didelį finansinį įnašą, į sektorių, kurio istorija tokia prasta. Todėl toks didelio masto ISD Polska įnašas į Gdansko laivų statyklą gali būti laikomas pasiektu maksimumu. |
| --- | --- |

(278)

Komisija taip pat vertina tai, kad Lenkijos valdžios institucijoms pavyko privatizuoti laivų statyklą, ir dėl tos priežasties laikosi nuomonės, kad nuosavas įnašas yra tokio dydžio, koks yra įmanomas tokiomis aplinkybėmis. Komisija atkreipia dėmesį, kad nesėkmingos pastangos privatizuoti ir restruktūrizuoti kitas dvi Lenkijos laivų statyklas – Gdynės ir Ščecino, rodo, jog sunku pritraukti privačių investuotojų, kurie restruktūrizavimui norėtų skirti didelį finansinį įnašą, į sektorių, kurio istorija tokia prasta. Todėl toks didelio masto ISD Polska įnašas į Gdansko laivų statyklą gali būti laikomas pasiektu maksimumu.

| (279) | Galiausiai, Komisija primena, kad, atsižvelgiant tik į restruktūrizavimo išlaidas, patirtas po 2004 m. (įskaitant likvidumo poreikius, finansuotus valstybės pagalba), nuosavas įnašas yra 45 %. Dėl 2002–2004 m. laivų statyklai suteiktos valstybės pagalbos šis įnašas sumažėja iki 40 %, bet Komisija laiko tai priimtina dėl minėtų ir toliau aptariamų priežasčių. Per laikotarpį iki 2004 m., kai ta pagalba buvo suteikta, galiojo 1999 m. gairės ir tose gairėse nebuvo nustatyta, kad nuosavo įnašo riba turi būti 50 %. Tose gairėse ir tuometėje Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje 40 % nuosavas įnašas veikiausiai būtų laikytas pakankamu. |
| --- | --- |

(279)

Galiausiai, Komisija primena, kad, atsižvelgiant tik į restruktūrizavimo išlaidas, patirtas po 2004 m. (įskaitant likvidumo poreikius, finansuotus valstybės pagalba), nuosavas įnašas yra 45 %. Dėl 2002–2004 m. laivų statyklai suteiktos valstybės pagalbos šis įnašas sumažėja iki 40 %, bet Komisija laiko tai priimtina dėl minėtų ir toliau aptariamų priežasčių. Per laikotarpį iki 2004 m., kai ta pagalba buvo suteikta, galiojo 1999 m. gairės ir tose gairėse nebuvo nustatyta, kad nuosavo įnašo riba turi būti 50 %. Tose gairėse ir tuometėje Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje 40 % nuosavas įnašas veikiausiai būtų laikytas pakankamu.

| (280) | Apibendrinant galima pasakyti, kad Komisija, atsižvelgdama į ilgalaikes pastangas išlaikyti įmonės finansinį likvidumą tuo metu, kai įmonė priklausė valstybei, ir į tai, kad galiausiai laivų statykla privatizuota, šiuo atveju laikosi nuomonės, kad 40 % nuosavas įnašas yra pakankamai didelis ir užtikrinama, kad pagalba apribota iki būtino minimumo, kad galėtų būti vykdomas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas ir atkuriamas jos gyvybingumas. |
| --- | --- |

(280)

Apibendrinant galima pasakyti, kad Komisija, atsižvelgdama į ilgalaikes pastangas išlaikyti įmonės finansinį likvidumą tuo metu, kai įmonė priklausė valstybei, ir į tai, kad galiausiai laivų statykla privatizuota, šiuo atveju laikosi nuomonės, kad 40 % nuosavas įnašas yra pakankamai didelis ir užtikrinama, kad pagalba apribota iki būtino minimumo, kad galėtų būti vykdomas Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimas ir atkuriamas jos gyvybingumas.

| (281) | Komisija pažymi, kad be valstybės pagalbos, skirtos restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti, Gdansko laivų statykla toliau finansuos savo apyvartinio kapitalo poreikius iš valstybės pagalbos, kurios forma – Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos gamybos garantijos. Ji tas garantijas gaus sąlygomis, kurios atitinka sąlygas pagal Komisijos patvirtintą schemą, kurioje nėra pagalbos elemento (50), taikomas įmonėms, kurios patiria didžiausią riziką. Komisija pažymi, kad tos garantijos yra valstybės pagalba, kaip paaiškinta 214 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau Komisija mano, kad tų garantijų sąlygos, visų pirma kainodara, suderintos su minėtos garantijų schemos sąlygomis ir tuo užtikrinama, kad pagalba apribota iki būtino minimumo. Komisija taip pat pripažįsta tokių garantijų, kurios paprastai naudojamos šiame sektoriuje ir nėra būdingos tik sunkumų patiriančioms įmonėms, poreikį. |
| --- | --- |

(281)

Komisija pažymi, kad be valstybės pagalbos, skirtos restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti, Gdansko laivų statykla toliau finansuos savo apyvartinio kapitalo poreikius iš valstybės pagalbos, kurios forma – Eksporto kredito draudimo korporacijos suteiktos gamybos garantijos. Ji tas garantijas gaus sąlygomis, kurios atitinka sąlygas pagal Komisijos patvirtintą schemą, kurioje nėra pagalbos elemento (50), taikomas įmonėms, kurios patiria didžiausią riziką. Komisija pažymi, kad tos garantijos yra valstybės pagalba, kaip paaiškinta 214 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau Komisija mano, kad tų garantijų sąlygos, visų pirma kainodara, suderintos su minėtos garantijų schemos sąlygomis ir tuo užtikrinama, kad pagalba apribota iki būtino minimumo. Komisija taip pat pripažįsta tokių garantijų, kurios paprastai naudojamos šiame sektoriuje ir nėra būdingos tik sunkumų patiriančioms įmonėms, poreikį.

d)   Nepagrįsto konkurencijos iškreipimo vengimas

| (282) | Pagal gairių 38–42 punktus reikia imtis priemonių siekiant kuo labiau sušvelninti galimą bet kokį nepalankų pagalbos poveikį konkurentams. Suteikta pagalba neturėtų būti nederamai iškreipiama konkurencija. Dažniausiai tai reiškia, kad įmonės rinkos dalis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje apribojama. Privalomas įmonės buvimo atitinkamoje rinkoje apribojimas ar sumažinimas yra kompensuojamoji priemonė, naudinga įmonės konkurentams. Kompensuojamoji priemonė turi būti proporcinga pagalbos iškreipiamajam poveikiui ir santykinai svarbi įmonei jos rinkoje ar rinkose. |
| --- | --- |

(282)

Pagal gairių 38–42 punktus reikia imtis priemonių siekiant kuo labiau sušvelninti galimą bet kokį nepalankų pagalbos poveikį konkurentams. Suteikta pagalba neturėtų būti nederamai iškreipiama konkurencija. Dažniausiai tai reiškia, kad įmonės rinkos dalis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje apribojama. Privalomas įmonės buvimo atitinkamoje rinkoje apribojimas ar sumažinimas yra kompensuojamoji priemonė, naudinga įmonės konkurentams. Kompensuojamoji priemonė turi būti proporcinga pagalbos iškreipiamajam poveikiui ir santykinai svarbi įmonei jos rinkoje ar rinkose.

| (283) | Komisija pabrėžia, kad nuo 2002 m. Gdansko laivų statykla gavo dideles pagalbos sumas ir faktiškai nuo to laiko jos buvimas rinkoje buvo įmanomas tik dėl nuolatinės valstybės pagalbos, kurios formos buvo įvairios: viešųjų įsipareigojimų išieškojimo atidėjimas, kapitalo injekcijos ir paskolų garantijos palankiomis sąlygomis, be kurių laivų statykla nebūtų galėjusi sudaryti sutarčių. Be to, Komisija pažymi, kad laivų statykla yra viena didžiausių Lenkijos laivų statyklų ir viena svarbiausių Europos gamintojų, todėl suteikus pagalbą konkurencija iškreipiama dar labiau. Taigi, laikantis gairių 40 punkto, priemonės turi sukelti radikalius pokyčius, proporcingus pagalbos iškreipiamajam poveikiui. Komisija mano, kad siūlomomis kompensuojamomis priemonėmis pakankamai ribojamas konkurencijos iškreipimas, atsirandantis dėl Gdansko laivų statyklai skirtos pagalbos. |
| --- | --- |

(283)

Komisija pabrėžia, kad nuo 2002 m. Gdansko laivų statykla gavo dideles pagalbos sumas ir faktiškai nuo to laiko jos buvimas rinkoje buvo įmanomas tik dėl nuolatinės valstybės pagalbos, kurios formos buvo įvairios: viešųjų įsipareigojimų išieškojimo atidėjimas, kapitalo injekcijos ir paskolų garantijos palankiomis sąlygomis, be kurių laivų statykla nebūtų galėjusi sudaryti sutarčių. Be to, Komisija pažymi, kad laivų statykla yra viena didžiausių Lenkijos laivų statyklų ir viena svarbiausių Europos gamintojų, todėl suteikus pagalbą konkurencija iškreipiama dar labiau. Taigi, laikantis gairių 40 punkto, priemonės turi sukelti radikalius pokyčius, proporcingus pagalbos iškreipiamajam poveikiui. Komisija mano, kad siūlomomis kompensuojamomis priemonėmis pakankamai ribojamas konkurencijos iškreipimas, atsirandantis dėl Gdansko laivų statyklai skirtos pagalbos.

| (284) | Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad laivų statykla labai sumažins savo laivų statybos pajėgumus ir atsisakys su laivų statyba nesusijusio gamybai naudojamo turto, kuris ligi šiol buvo silpnoji vieta: dviejų iš trijų stapelių. |
| --- | --- |

(284)

Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad laivų statykla labai sumažins savo laivų statybos pajėgumus ir atsisakys su laivų statyba nesusijusio gamybai naudojamo turto, kuris ligi šiol buvo silpnoji vieta: dviejų iš trijų stapelių.

| (285) | Komisija mano, kad uždaryti du stapelius pakanka dėl toliau nurodytų priežasčių. Siekdama nustatyti būtino pajėgumų sumažinimo mastą Komisija įvertino esamus techninius laivų statyklos pajėgumus ir palygino juos su galimais pasiekiamais pajėgumais, kuriuos laivų statykla pasiektų po restruktūrizavimo proceso, ir didesniu gamybos efektyvumu. Pajėgumų sumažinimu siekiama užtikrinti, kad techniniai laivų statyklos pajėgumai po restruktūrizavimo būtų mažesni už jos pajėgumus prieš restruktūrizavimą, remiamą panaudojant valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(285)

Komisija mano, kad uždaryti du stapelius pakanka dėl toliau nurodytų priežasčių. Siekdama nustatyti būtino pajėgumų sumažinimo mastą Komisija įvertino esamus techninius laivų statyklos pajėgumus ir palygino juos su galimais pasiekiamais pajėgumais, kuriuos laivų statykla pasiektų po restruktūrizavimo proceso, ir didesniu gamybos efektyvumu. Pajėgumų sumažinimu siekiama užtikrinti, kad techniniai laivų statyklos pajėgumai po restruktūrizavimo būtų mažesni už jos pajėgumus prieš restruktūrizavimą, remiamą panaudojant valstybės pagalbą.

| (286) | Pasak Gdansko laivų statyklos konsultanto, dabartinis laivų statyklos pajėgumas prieš bet kurių restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą yra 165 000 CGT. 2009 m. restruktūrizavimo plane užtikrinta, kad būsimas likusio stapelio ar bet kurios kitos laivo nuleidimo įrangos, kurią laivų statykla naudos, pajėgumas bus apribotas iki maždaug 100 000 CGT. Taigi laivų statyklos pajėgumas akivaizdžiai sumažinamas maždaug 39 %. |
| --- | --- |

(286)

Pasak Gdansko laivų statyklos konsultanto, dabartinis laivų statyklos pajėgumas prieš bet kurių restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą yra 165 000 CGT. 2009 m. restruktūrizavimo plane užtikrinta, kad būsimas likusio stapelio ar bet kurios kitos laivo nuleidimo įrangos, kurią laivų statykla naudos, pajėgumas bus apribotas iki maždaug 100 000 CGT. Taigi laivų statyklos pajėgumas akivaizdžiai sumažinamas maždaug 39 %.

| (287) | Be to, laivų statykla įsipareigojo nenaudoti daugiau kaip vieno nuleidimo įrenginio bet kuriuo konkrečiu metu, nei išplėsdama B1 stapelį, nei naudodama bet kokią kitą nuleidimo įrangą, kurią laivų statykla galėtų įsigyti ar kitaip turėti. Iš tikrųjų, Komisija pabrėžia, kad jeigu laivų statykla pradėtų naudoti naują nuleidimo įrangą, ji turėtų tuoj pat nutraukti stapelio B1 nuomos sutartį. |
| --- | --- |

(287)

Be to, laivų statykla įsipareigojo nenaudoti daugiau kaip vieno nuleidimo įrenginio bet kuriuo konkrečiu metu, nei išplėsdama B1 stapelį, nei naudodama bet kokią kitą nuleidimo įrangą, kurią laivų statykla galėtų įsigyti ar kitaip turėti. Iš tikrųjų, Komisija pabrėžia, kad jeigu laivų statykla pradėtų naudoti naują nuleidimo įrangą, ji turėtų tuoj pat nutraukti stapelio B1 nuomos sutartį.

| (288) | Dviejų iš trijų stapelių uždarymas ir įsipareigojimas nenaudoti daugiau kaip vieno nuleidimo įrenginio, apribojant techninius pajėgumus iki 100 000 CGT, sušvelnina Komisijos abejones šiuo atžvilgiu ir užtikrina, kad pajėgumų sumažinimas duoda pakankamai radikalių pokyčių ir yra prasminga kompensacija laivų statyklos konkurentams. |
| --- | --- |

(288)

Dviejų iš trijų stapelių uždarymas ir įsipareigojimas nenaudoti daugiau kaip vieno nuleidimo įrenginio, apribojant techninius pajėgumus iki 100 000 CGT, sušvelnina Komisijos abejones šiuo atžvilgiu ir užtikrina, kad pajėgumų sumažinimas duoda pakankamai radikalių pokyčių ir yra prasminga kompensacija laivų statyklos konkurentams.

| (289) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta, kad įmonė smarkiai sumažins savo laivų statybos veiklą. Įmonė dideliu mastu nustos statyti užbaigtus laivus. Todėl labai sumažės laivų statyklos buvimas rinkose, kuriose buvo iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

(289)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 2009 m. restruktūrizavimo plane numatyta, kad įmonė smarkiai sumažins savo laivų statybos veiklą. Įmonė dideliu mastu nustos statyti užbaigtus laivus. Todėl labai sumažės laivų statyklos buvimas rinkose, kuriose buvo iškreipta konkurencija.

| (290) | Komisija pažymi, kad kompensuojamosios priemonės turėtų būti įgyvendintos kuo greičiau po to, kai bus suteikta valstybės pagalba. Šiuo atveju įmonė įrodė, kad dviejų stapelių uždarymas bus įgyvendintas kuo skubiau, atsižvelgiant į poreikį pristatyti laivus, dėl kurių su laivų savininkais jau sudarytos saistančios laivų statybos sutartys. Stapelius uždarius anksčiau būtų labai sutrikdytas gamybos ciklas ir būtų neįmanoma pristatyti laivus, dėl kurių sutartys jau sudarytos. Taigi, Komisija daro išvadą, kad siūlomas uždarymo tvarkaraštis yra pagrįstas. Komisija pažymi, kad jau pasirūpinta, kad du stapeliai būtų uždaryti laiku, t. y. 2009 m. balandžio mėn., įmonė su stapelių savininku pasirašė sutartį, pagal kurią nuomos sutartis dėl stapelio B5 baigia galioti 2009 m. liepos 1 d., dėl stapelio B3–2010 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(290)

Komisija pažymi, kad kompensuojamosios priemonės turėtų būti įgyvendintos kuo greičiau po to, kai bus suteikta valstybės pagalba. Šiuo atveju įmonė įrodė, kad dviejų stapelių uždarymas bus įgyvendintas kuo skubiau, atsižvelgiant į poreikį pristatyti laivus, dėl kurių su laivų savininkais jau sudarytos saistančios laivų statybos sutartys. Stapelius uždarius anksčiau būtų labai sutrikdytas gamybos ciklas ir būtų neįmanoma pristatyti laivus, dėl kurių sutartys jau sudarytos. Taigi, Komisija daro išvadą, kad siūlomas uždarymo tvarkaraštis yra pagrįstas. Komisija pažymi, kad jau pasirūpinta, kad du stapeliai būtų uždaryti laiku, t. y. 2009 m. balandžio mėn., įmonė su stapelių savininku pasirašė sutartį, pagal kurią nuomos sutartis dėl stapelio B5 baigia galioti 2009 m. liepos 1 d., dėl stapelio B3–2010 m. sausio 1 d.

| (291) | Komisija taip pat mano, kad konkurencijos iškreipimas bus toliau ribojamas tuo, kad laivų statykla įsipareigojo laikytis metinės 100 000 CGT gamybos ribos dešimt metų nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Todėl pasirūpinta, kad būtų užtikrinta, jog per kitus dešimt metų įmonei suteikta valstybės pagalba nebūtų pasinaudota plečiant laivų statybos veiklą. |
| --- | --- |

(291)

Komisija taip pat mano, kad konkurencijos iškreipimas bus toliau ribojamas tuo, kad laivų statykla įsipareigojo laikytis metinės 100 000 CGT gamybos ribos dešimt metų nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Todėl pasirūpinta, kad būtų užtikrinta, jog per kitus dešimt metų įmonei suteikta valstybės pagalba nebūtų pasinaudota plečiant laivų statybos veiklą.

| (292) | Remdamasi tuo, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad siūlomos kompensuojamosios priemonės yra prasmingos ir sukeliančios pakankamai radikalius pokyčius, kad būtų galima išvengti nederamo konkurencijos iškreipimo dėl suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(292)

Remdamasi tuo, kas pasakyta, Komisija daro išvadą, kad siūlomos kompensuojamosios priemonės yra prasmingos ir sukeliančios pakankamai radikalius pokyčius, kad būtų galima išvengti nederamo konkurencijos iškreipimo dėl suteiktos pagalbos.

IV.   IŠVADA

| (293) | Komisija nustatė, kad valstybės pagalba, aprašyta šio sprendimo 150–170 konstatuojamosiose dalyse ir 4 lentelėje, suteikta Gdansko laivų statyklai (ir pagalba, neteisėtai suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, ir pagalba, apie kurią pranešta ir kuri nesuteikta ligi šiol), dera su bendrąja rinka pagal Bendrijos valstybės gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(293)

Komisija nustatė, kad valstybės pagalba, aprašyta šio sprendimo 150–170 konstatuojamosiose dalyse ir 4 lentelėje, suteikta Gdansko laivų statyklai (ir pagalba, neteisėtai suteikta pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, ir pagalba, apie kurią pranešta ir kuri nesuteikta ligi šiol), dera su bendrąja rinka pagal Bendrijos valstybės gaires dėl valstybės teikiamos įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos.

| (294) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Gdansko laivų statykla privalo įgyvendinti visą restruktūrizavimo planą ir įvykdyti kitus įsipareigojimus, kuriais pagrįstas šis sprendimas (gairių 47 punktas). Komisija, reguliariai iš Lenkijos gaudama išsamias ataskaitas, turi turėti galimybių įsitikinti, kad restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai (gairių 49 ir tolesni punktai). Gdansko laivų statyklos, didelės įmonės, atveju pirmoji ataskaita Komisijai paprastai turi būti pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Vėliau ataskaitos Komisijai turės būti siunčiamos bent kartą per metus, kaskart praėjus dar vieniems metams nuo šio sprendimo priėmimo dienos, kol restruktūrizavimo plano tikslai bus laikomi pasiektais. Ataskaitose turi būti pateikta visa informacija, kurios Komisijai reikia siekiant stebėti restruktūrizavimo plano įgyvendinimą ir finansavimą (kuris turi būti vykdomas laikantis Komisijai pateiktų kriterijų), mokėjimo įmonei tvarkaraštį ir įmonės finansinę padėtį, taip pat tai, kaip laikomasi visų šiame sprendime išdėstytų sąlygų ir įsipareigojimų. Į ataskaitas visų pirma turi būti įtraukta visa svarbi informacija apie bet kokią restruktūrizavimo laikotarpiu įmonės gautą pagalbą, skirtą bet kokiam tikslui, pavieniu atveju ar pagal bendrą schemą (gairių 68–71 punktai). Tais atvejais, kai Komisijai reikia greitai suteikiamo patvirtinimo apie konkrečius ir svarbiausius informacijos aspektus, tarkim, apie pajėgumų sumažinimą, ji gali pareikalauti ataskaitas teikti dažniau (gairių 48 punktas). Apie bet kokius restruktūrizavimo plano pakeitimus turi būti pranešta pagal gairių 52 ir tolesnius punktus. Komisija turi tikrinti, ar ataskaitose pateikta išsami ir tiksli informacija pagal šį sprendimą, prireikus tam ji gali pasitelkti išorės konsultantą. |
| --- | --- |

(294)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Gdansko laivų statykla privalo įgyvendinti visą restruktūrizavimo planą ir įvykdyti kitus įsipareigojimus, kuriais pagrįstas šis sprendimas (gairių 47 punktas). Komisija, reguliariai iš Lenkijos gaudama išsamias ataskaitas, turi turėti galimybių įsitikinti, kad restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai (gairių 49 ir tolesni punktai). Gdansko laivų statyklos, didelės įmonės, atveju pirmoji ataskaita Komisijai paprastai turi būti pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Vėliau ataskaitos Komisijai turės būti siunčiamos bent kartą per metus, kaskart praėjus dar vieniems metams nuo šio sprendimo priėmimo dienos, kol restruktūrizavimo plano tikslai bus laikomi pasiektais. Ataskaitose turi būti pateikta visa informacija, kurios Komisijai reikia siekiant stebėti restruktūrizavimo plano įgyvendinimą ir finansavimą (kuris turi būti vykdomas laikantis Komisijai pateiktų kriterijų), mokėjimo įmonei tvarkaraštį ir įmonės finansinę padėtį, taip pat tai, kaip laikomasi visų šiame sprendime išdėstytų sąlygų ir įsipareigojimų. Į ataskaitas visų pirma turi būti įtraukta visa svarbi informacija apie bet kokią restruktūrizavimo laikotarpiu įmonės gautą pagalbą, skirtą bet kokiam tikslui, pavieniu atveju ar pagal bendrą schemą (gairių 68–71 punktai). Tais atvejais, kai Komisijai reikia greitai suteikiamo patvirtinimo apie konkrečius ir svarbiausius informacijos aspektus, tarkim, apie pajėgumų sumažinimą, ji gali pareikalauti ataskaitas teikti dažniau (gairių 48 punktas). Apie bet kokius restruktūrizavimo plano pakeitimus turi būti pranešta pagal gairių 52 ir tolesnius punktus. Komisija turi tikrinti, ar ataskaitose pateikta išsami ir tiksli informacija pagal šį sprendimą, prireikus tam ji gali pasitelkti išorės konsultantą.

| (295) | Komisija taip pat pažymi, kad principas, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, taikomas pagal gairių 72 ir tolesnius punktus, |
| --- | --- |

(295)

Komisija taip pat pažymi, kad principas, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, taikomas pagal gairių 72 ir tolesnius punktus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   555 030 629,80 PLN valstybės pagalba, kurią Lenkija iš dalies suteikė ir kurią dar planuoja suteikti Gdansko laivų statyklai 2009 m. gegužės mėn. restruktūrizavimo planui, aprašytam 105–170 konstatuojamosiose dalyse ir 4 lentelėje, įgyvendinti, dera su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

2.   Be to, valstybės pagalba, kurios forma – Eksporto kredito draudimo korporacijos garantijos ir kuri iš dalies jau įgyvendinta (nominalioji vertė – 346 mln. PLN), ir kuri dar bus Gdansko laivų statyklai suteikta 2009 m. restruktūrizavimo planui įgyvendinti (nominalioji vertė – 180 mln. PLN, kaip didžiausia metinė Eksporto kredito draudimo korporacijos rizika) dera su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

3.   1 straipsnio 1 ir 2 dalyse minimai valstybės pagalbai įgyvendinti leidimas suteikiamas atitinkamai su sąlyga, kad bus tinkamai įgyvendintas 2009 m restruktūrizavimo planas ir numatytos kompensuojamosios priemonės ir kad bus laikomasi numatyto nuosavo įnašo, kuriame nėra valstybės pagalbos elemento, dengiant restruktūrizavimo išlaidas santykio. Lenkija turi reguliariai teikti Komisijai išsamias ataskaitas, kuriomis remdamasi Komisija galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, taip pat kaip laikomasi susitarimų dėl pajėgumų mažinimo ir gamybos apribojimų, aprašytų šio sprendimo 284–291 konstatuojamosiose dalyse. Ataskaitose taip pat turi būti pateikta visa informacija, aprašyta šio sprendimo 294 konstatuojamojoje dalyje, ataskaitos turi būti teikiamos laikantis toje konstatuojamojoje dalyje nurodyto tvarkaraščio.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 22 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 220, 2005 9 8, p. 7.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  2005 m. lapkričio 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 18 d., Lenkijos valdžios institucijos paprašė išversti į lenkų kalbą išrinktas raštų, kuriuos Komisijai pateikė tretieji asmenys anglų kalba, dalis. Komisija tų dalių vertimus pateikė 2005 m. gruodžio 12 d. raštu.

3

(4)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

4

(5)  2008 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas C (2008) 6771 byloje C 17/2005 „Restruktūrizavimo pagalba Gdynės laivų statyklai“, dar nepaskelbtas.

5

(6)  Pirmasis 2002 m. pusmetis buvo laivų statyklos persilaužimo laikas (per restruktūrizavimą nuo 1998 m.), kai pirmą kartą, vertinant pusmečio rezultatus, gautas pelnas. Tačiau bendras 2002 m. rezultatas vis tiek buvo neigiamas.

6

(7)  Teisinis pagrindas išsamiai aprašytas sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 3.2 dalyje.

7

(8)  Sprendimas restruktūrizuoti Gdansko laivų statyklą iš tikrųjų priimtas 2004 m. gruodžio 30 d.

8

(9)  Išsami informacija pateikta Komisijos sprendimo pradėti oficialų tyrimą 67 konstatuojamojoje dalyje.

9

(10)  Pagalbos gavėja teigia, kad taikytinos 1999 m. Bendrijos gairės dėl Valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 288, 1999 10 9, p. 2).

10

(11)  Ministrų Tarybos 2005 m. sausio 25 d. ir spalio 5 d. posėdžių protokolai, paskelbti interneto svetainėje.

11

(12)  2008 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas (C(2008) 2277).

12

(13)  2008 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas C(2008) 6771 byloje C 17/05 „Restruktūrizavimo pagalba Gdynės laivų statyklai“, dar nepaskelbtas.

13

(14)  Šio teksto dalys nerodomos siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos. Nerodomos dalys žymimos punktyrine linija laužtiniuose skliaustuose.

14

(15)  Manyta, kad kranų strėlių gamyba išaugs nuo [...] tonų 2008 m. iki [...] tonų 2009 m., kėlimo įrenginių gamyba – nuo [...] tonų 2008 m. iki [...] tonų 2009 m., statybai skirtų plieno struktūrų gamyba – nuo [...] iki [...] tonų 2011 m., o kitiems gamintojams skirtų laivų dalių gamyba – nuo [...] iki [...] tonų 2011 m.

15

(16)  Išsamus investicijų sąrašas pateikiamas 27 ir 28 lentelėse, 128 p., ir ISD Polska parengto 2009 m. restruktūrizavimo plano 96–97 p.

16

ISD Polska

(17)  2009 m. restruktūrizavimo plano (parengto ISD Polska) 42 lentelė, 247 p.

17

ISD Polska

(18)  ISD parengto bendro restruktūrizavimo plano 38 paveikslas, p. 141.

18

(19)  2009 m. restruktūrizavimo plano 16 priedas.

19

(20)  2009 m. restruktūrizavimo plano 40 priedas, kuriame pristatomas plieno struktūrų verslo pelningumas įmonėje ISD Huta Czestochowa.

20

ISD Huta Czestochowa

(21)  Valstybei priklausanti įmonė, įgyvendinanti viešųjų teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimą pagal 5a skyriaus procedūrą.

21

(22)  Išsami informacija apie restruktūrizavimo procedūrą pagal 5a skyrių pateikta Komisijos sprendimo pradėti oficialų tyrimą 3.2 punkte.

22

(23)  2008 m. sausio 9 d. raštas, p. 15.

23

(24)  2006 m. vasario 17 d. raštas, užregistruotas 2006 m. vasario 22 d.

24

(25)  „2006–2010 m. Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“, patvirtinta 2006 m. rugpjūčio mėn., p. 30.

25

(26)  Lenkijos 2005 m. rugsėjo 2 d. atsakymas į sprendimą pradėti oficialų tyrimą.

26

(27)  Dar žr. Komisijos 2007 m. liepos 18 d. sprendimą byloje Nr. 105/07–Valstybės iždo garantuojamų draudimo garantijų programa eksporto sutartims, sutrumpintas pranešimas, OL C 214, 2007 9 13. Tuo sprendimu Komisija pripažino, kad schemoje, kurią Eksporto kredito draudimo korporacija taiko teikdama garantijas sunkumų nepatiriančioms įmonėms, nėra valstybės pagalbos elemento.

27

(28)  2007 m. liepos 18 d. Sprendimas byloje Nr. 105/07.

28

(29)  Įsipareigojimai, restruktūrizuoti pagal 5a skyriaus procedūrą. Lentelėje nurodyta nominalioji operatoriui perleistų įsipareigojimų vertė. Pasak Lenkijos valdžios institucijų, operatoriui perleistos ir turto dalys, kurių nominalioji vertė yra mažiausiai 45 % nominaliosios įsipareigojimų vertės.

29

(30)  Planuojamų įsipareigojimų padengimo data, kaip numatyta 2009 m. restruktūrizavimo plane.

30

(31)  Pagal 2009 m. restruktūrizavimo planą bendras neišieškotų viešųjų įsipareigojimų lygis yra 63 013 631 PLN; tačiau remiantis Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 9 d. rašte pateikta informacija, susikaupę Gdansko laivų statyklos viešieji įsipareigojimai yra 90 245 096,76 PLN (įskaitant iki to laiko susikaupusias palūkanas). Be to, restruktūrizavimo išlaidas išreiškiant skaičiais, 2009 m. restruktūrizavimo plane nurodyta, kad laivų statykla turės grąžinti 95 354 830,90 PLN susikaupusių viešųjų įsipareigojimų. Remdamasi tuo Komisija mano, kad bendra neišieškotų viešųjų įsipareigojimų vertė su palūkanomis yra 95 354 830,90 PLN.

31

(32)  2004 m. sausio 14 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Fleuren Compost prieš Komisiją, T-109/01, Rink. II-00127, 74 punktas.

32

Fleuren Compost

(33)  Europos laivų statytojų asociacijos (CESA) komiteto metinė 2006–2007 m. ataskaita.

33

(34)  Generalinio advokato Franciso Jacobso nuomonė, byla C-256/97, DM Transport [1999] RINK. I-3915, ir byla C-480/98, Ispanija prieš Komisiją [2000] Rink. I-8717.

34

DM Transport

Ispanija

Komisiją

(35)  Visų pirma 2008 m. sausio 9 d. rašto 3 priedas.

35

(36)  2009 m. sausio 9 d. pateikta medžiaga.

36

(37)  „2006–2010 m Lenkijos laivų statybos sektoriaus strategija (gamybinės jūrinių laivų statyklos)“ priimta 2006 m. rugpjūčio mėn., p. 7.

37

(38)  2007 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas byloje Nr. 105/07.

38

(39)  Eksporto draudimo politikos komiteto 2006 m. gruodžio 26 d. sprendimo Nr. 111/2006 3 str. 1 d., p. 1.

39

(40)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

40

(41)  OL C 71, 2001 3 11, p. 14.

41

(42)  2007 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas byloje Nr. 105/07.

42

(43)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

43

(44)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

44

(45)  OL C 317, 2003 12 30, p. 11.

45

(46)  2008 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas C(2008) 6771 byloje C 17/05 „Restruktūrizavimo pagalba Gdynės laivų statyklai“, dar nepaskelbtas.

46

(47)  Pasaulio vėjo energijos asociacijos prognozė, pagrindinis scenarijus, 2009 m. restruktūrizavimo plano 7 priedas, p. 54.

47

(48)  2009 m. restruktūrizavimo plano 18 priedas.

48

(49)  2006 m. vasario 22 d. Sprendimas N 464/05 dėl restruktūrizavimo pagalbos AB „Kauno ketaus liejykla“ (OL C 270, 2006 11 7, p. 2).

49

(50)  2007 m. liepos 18 d. Sprendimas byloje Nr. 105/07 – Valstybės iždo garantuojamų draudimo garantijų programa eksporto sutartims, sutrumpintas pranešimas, OL C 214, 2007 9 13.

50

---