# Eiropas Savienības L 145/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.145.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 145 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 11. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.145.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 145

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 11. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2010/319/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 22. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA) | 1 |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 501/2010 (2010. gada 10. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 2 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 502/2010 (2010. gada 10. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/320/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu | 6 |
| | | 2010/321/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 7. jūnijs), ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija) | 12 |
| | * | Padomes Lēmums 2010/322/KĀDP (2010. gada 8. jūnijs), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO | 13 |
| | | 2010/323/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 10. jūnijs), ar ko Bulgārijai un Vācijai piešķir atkāpi attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā īstenošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3617) | 15 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2010/324/ES |
| | * | ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 2/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko ieceļ amatā Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) direktoru | 16 |
| | | 2010/325/ES |
| | * | ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2010 (2010. gada 19. maijs), ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktoru | 17 |
| | | 2010/326/ES |
| | * | ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 4/2010 (2010. gada 19. maijs), ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieku | 18 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2010/319/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 22. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA)

CAA

1

REGULAS

Komisijas Regula (ES) Nr. 501/2010 (2010. gada 10. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

2

Komisijas Regula (ES) Nr. 502/2010 (2010. gada 10. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

4

LĒMUMI

2010/320/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

6

2010/321/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 7. jūnijs), ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija)

12

*

Padomes Lēmums 2010/322/KĀDP (2010. gada 8. jūnijs), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO

EULEX KOSOVO

13

2010/323/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 10. jūnijs), ar ko Bulgārijai un Vācijai piešķir atkāpi attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā īstenošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3617)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3617)

15

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2010/324/ES

*

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 2/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko ieceļ amatā Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) direktoru

CTA

16

2010/325/ES

*

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2010 (2010. gada 19. maijs), ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktoru

17

2010/326/ES

*

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 4/2010 (2010. gada 19. maijs), ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieku

18

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 22. marts)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA)

(2010/319/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) (1), stājās spēkā 1995. gada 20. novembrī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) (1), stājās spēkā 1995. gada 20. novembrī.

| (2) | Asociācijas nolīguma 47. pantā paredzēts, ka vajadzības gadījumā jānoslēdz Eiropas līmeņa atbilstības novērtēšanas nolīgums, un Asociācijas nolīguma 55. pantā paredzēts darīt visu iespējamo, lai tuvinātu Pušu tiesību aktus. |
| --- | --- |

(2)

Asociācijas nolīguma 47. pantā paredzēts, ka vajadzības gadījumā jānoslēdz Eiropas līmeņa atbilstības novērtēšanas nolīgums, un Asociācijas nolīguma 55. pantā paredzēts darīt visu iespējamo, lai tuvinātu Pušu tiesību aktus.

| (3) | Asociācijas nolīguma protokols par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA) (turpmāk “Protokols”), kas parafēts Briselē 2009. gada 24. jūnijā, būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(3)

Asociācijas nolīguma protokols par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA) (turpmāk “Protokols”), kas parafēts Briselē 2009. gada 24. jūnijā, būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta protokola Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par rūpniecības izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (CAA) (turpmāk “Protokols” (2)), parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas tiesīga Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 22. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. Á. MORATINOS

---

(1)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

1

(2)  Protokolu Oficiālajā Vēstnesī publicēs vēlāk.

2

Oficiālajā Vēstnesī

---

REGULAS

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 501/2010

(2010. gada 10. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 11. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 39,5 |
| TR | 60,4 |
| ZZ | 48,1 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 41,0 |
| TR | 117,0 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 90 70 | MA | 68,1 |
| TR | 106,3 |
| ZZ | 87,2 |
| 0805 50 10 | AR | 95,9 |
| BR | 112,1 |
| TR | 100,4 |
| US | 83,4 |
| ZA | 105,7 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 97,5 |
| BR | 79,0 |
| CA | 103,3 |
| CL | 103,6 |
| CN | 54,8 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 107,1 |
| US | 122,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,9 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 187,8 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 436,0 |
| US | 574,5 |
| ZZ | 505,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

44,4

MK

39,5

TR

60,4

ZZ

48,1

0707 00 05

MA

37,3

MK

41,0

TR

117,0

ZZ

65,1

0709 90 70

MA

68,1

TR

106,3

ZZ

87,2

0805 50 10

AR

95,9

BR

112,1

TR

100,4

US

83,4

ZA

105,7

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

97,5

BR

79,0

CA

103,3

CL

103,6

CN

54,8

IL

49,0

NZ

107,1

US

122,5

UY

116,3

ZA

95,5

ZZ

92,9

0809 10 00

TN

380,0

TR

187,8

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

436,0

US

574,5

ZZ

505,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 502/2010

(2010. gada 10. jūnijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 500/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 500/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 11. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 142, 10.6.2010., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 11. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,01 | 2,60 |
| 1701 12 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,01 | 2,30 |
| 1701 91 00 (2) | 41,01 | 5,17 |
| 1701 99 10 (2) | 41,01 | 2,03 |
| 1701 99 90 (2) | 41,01 | 2,03 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

41,01

0,00

1701 11 90 (1)

41,01

2,60

1701 12 10 (1)

41,01

0,00

1701 12 90 (1)

41,01

2,30

1701 91 00 (2)

41,01

5,17

1701 99 10 (2)

41,01

2,03

1701 99 90 (2)

41,01

2,03

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/6

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 8. jūnijs),

kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

(2010/320/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību.

| (2) | LESD 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(2)

LESD 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turklāt Padome noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš Grieķijai ir 2009. gada 27. oktobris. Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2009. gada 30. novembrī konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome 2010. gada 16. februārī pieprasīja Grieķijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus vēlākais līdz 2012. gadam (turpmāk “Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu”). Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 15. maijs. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turklāt Padome noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš Grieķijai ir 2009. gada 27. oktobris. Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2009. gada 30. novembrī konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome 2010. gada 16. februārī pieprasīja Grieķijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus vēlākais līdz 2012. gadam (turpmāk “Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu”). Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 15. maijs.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 2. punktu, ja dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mēra negatīvi ietekmē valsts finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 2. punktu, ja dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mēra negatīvi ietekmē valsts finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm, ko par pamatu izmantoja sākotnējā Grieķijai adresētajā paziņojumā, bija paredzēts, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,25 % un, sākot ar 2011. gadu, šis rādītājs uzlabosies, ņemot vērā prognozēto ekonomikas izaugsmi 0,7 % apmērā. Paredzams, ka 2010. gadā reālais IKP krasi samazināsies, kam sekos turpmāka lejupslīde 2011. gadā. Sagaidāms, ka pēc tam izaugsme pakāpeniski atjaunosies. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes. Te jāpiemin arī valsts budžeta deficīta 2009. gada pārskatīšana (laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu, aplēstais rādītājs bija 12,7 % no IKP, savukārt budžeta paziņojumā, ko Grieķija iesniedza 2010. gada 1. aprīlī, uzrādītais deficīts bija 13,6 %), kā arī iespējama turpmāka pārskatīšana (rādītāju palielinot par 0,3 līdz 0,5 % no IKP) pēc tam, kad tiks pabeigtas Eurostat un Grieķijas statistikas iestāžu kopīgi veiktās pārbaudes (2). Visbeidzot, tirgos pastāvošās bažas par valsts finanšu perspektīvām ir krasi palielinājušas riska uzcenojumu valsts parādam, kas ir vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta deficīta un valsts parāda dinamikas kontroli. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada martā, Grieķija īstenoja pieprasītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu plānoto deficīta mērķi 2010. gadam. Tomēr straujās izmaiņas ekonomikas situācijā nozīmē to, ka šos plānus vairs nevar uzskatīt par derīgiem. Ņemot vērā valsts maksātspējas tiešu apdraudējumu, šā gada laikā ir jāveic vēl radikālāki pasākumi. Tajā pašā laikā šobrīd prognozētā ekonomikas krasā lejupslīde nozīmē to, ka sākotnēji plānoto budžeta deficīta samazināšanu nebūs iespējams īstenot. Var uzskatīt, ka Grieķijā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses, un tāpēc var iesniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 136. pantu un 126. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm, ko par pamatu izmantoja sākotnējā Grieķijai adresētajā paziņojumā, bija paredzēts, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,25 % un, sākot ar 2011. gadu, šis rādītājs uzlabosies, ņemot vērā prognozēto ekonomikas izaugsmi 0,7 % apmērā. Paredzams, ka 2010. gadā reālais IKP krasi samazināsies, kam sekos turpmāka lejupslīde 2011. gadā. Sagaidāms, ka pēc tam izaugsme pakāpeniski atjaunosies. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes. Te jāpiemin arī valsts budžeta deficīta 2009. gada pārskatīšana (laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu, aplēstais rādītājs bija 12,7 % no IKP, savukārt budžeta paziņojumā, ko Grieķija iesniedza 2010. gada 1. aprīlī, uzrādītais deficīts bija 13,6 %), kā arī iespējama turpmāka pārskatīšana (rādītāju palielinot par 0,3 līdz 0,5 % no IKP) pēc tam, kad tiks pabeigtas Eurostat un Grieķijas statistikas iestāžu kopīgi veiktās pārbaudes (2). Visbeidzot, tirgos pastāvošās bažas par valsts finanšu perspektīvām ir krasi palielinājušas riska uzcenojumu valsts parādam, kas ir vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta deficīta un valsts parāda dinamikas kontroli. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada martā, Grieķija īstenoja pieprasītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu plānoto deficīta mērķi 2010. gadam. Tomēr straujās izmaiņas ekonomikas situācijā nozīmē to, ka šos plānus vairs nevar uzskatīt par derīgiem. Ņemot vērā valsts maksātspējas tiešu apdraudējumu, šā gada laikā ir jāveic vēl radikālāki pasākumi. Tajā pašā laikā šobrīd prognozētā ekonomikas krasā lejupslīde nozīmē to, ka sākotnēji plānoto budžeta deficīta samazināšanu nebūs iespējams īstenot. Var uzskatīt, ka Grieķijā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses, un tāpēc var iesniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 136. pantu un 126. panta 9. punktu.

| (6) | No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka termiņš, kas tika noteikts Padomes lēmumā saskaņā ar 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Grieķijā, ir jāpagarina par diviem gadiem, t. i., līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(6)

No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka termiņš, kas tika noteikts Padomes lēmumā saskaņā ar 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Grieķijā, ir jāpagarina par diviem gadiem, t. i., līdz 2014. gadam.

| (7) | Valsts kopējais parāds 2009. gada beigās bija 115,1 % no IKP. Šī parāda attiecība ir viena no augstākajām ES un ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Turklāt šobrīd veikto statistikas pārbaužu rezultātā šis rādītājs varētu tikt pārskatīts un palielināts (par 5 līdz 7 procentpunktiem). Ja izdotos samazināt budžeta deficītu, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu un šā brīža apstākļos paveicamu uzdevumu, no 2014. gada parāda pieaugums tiktu apturēts. Papildus pastāvīgi augstajam valsts budžeta deficītam arī zembilances operācijas lielā mērā ir ietekmējušas parāda pieaugumu. Tas ir mazinājis tirgu pārliecību, ka Grieķijas valdība spēs apturēt parāda palielināšanos. Attiecībā uz budžeta deficītu un citiem faktoriem, kas palielina parādu, Grieķijai ir nekavējoties jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredzētā apmērā, lai apturētu parāda un IKP attiecības palielināšanos un lai pēc iespējas drīzāk vajadzīgo finansējumu nodrošinātu tirgus. |
| --- | --- |

(7)

Valsts kopējais parāds 2009. gada beigās bija 115,1 % no IKP. Šī parāda attiecība ir viena no augstākajām ES un ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Turklāt šobrīd veikto statistikas pārbaužu rezultātā šis rādītājs varētu tikt pārskatīts un palielināts (par 5 līdz 7 procentpunktiem). Ja izdotos samazināt budžeta deficītu, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu un šā brīža apstākļos paveicamu uzdevumu, no 2014. gada parāda pieaugums tiktu apturēts. Papildus pastāvīgi augstajam valsts budžeta deficītam arī zembilances operācijas lielā mērā ir ietekmējušas parāda pieaugumu. Tas ir mazinājis tirgu pārliecību, ka Grieķijas valdība spēs apturēt parāda palielināšanos. Attiecībā uz budžeta deficītu un citiem faktoriem, kas palielina parādu, Grieķijai ir nekavējoties jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredzētā apmērā, lai apturētu parāda un IKP attiecības palielināšanos un lai pēc iespējas drīzāk vajadzīgo finansējumu nodrošinātu tirgus.

| (8) | Ņemot vērā Grieķijas valdības finanšu stāvokļa kraso pasliktināšanos, euro zonas dalībvalstis ir nolēmušas papildus daudzpusējai palīdzībai, ko piešķīris Starptautiskais Valūtas fonds, sniegt Grieķijai stabilitātes nodrošināšanai paredzētu atbalstu, lai visā euro zonā saglabātu finanšu stabilitāti. Euro zonas dalībvalstu atbalstu sniegs, sakopojot divpusējus aizdevumus, un to koordinēs Komisija. Aizdevēji ir nolēmuši, ka atbalsts būs atkarīgs no tā, vai Grieķija ievēros šo lēmumu. Jo īpaši no Grieķijas tiek sagaidīts, ka tā īstenos šajā lēmumā norādītos pasākumus saskaņā ar tajā minēto grafiku, |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Grieķijas valdības finanšu stāvokļa kraso pasliktināšanos, euro zonas dalībvalstis ir nolēmušas papildus daudzpusējai palīdzībai, ko piešķīris Starptautiskais Valūtas fonds, sniegt Grieķijai stabilitātes nodrošināšanai paredzētu atbalstu, lai visā euro zonā saglabātu finanšu stabilitāti. Euro zonas dalībvalstu atbalstu sniegs, sakopojot divpusējus aizdevumus, un to koordinēs Komisija. Aizdevēji ir nolēmuši, ka atbalsts būs atkarīgs no tā, vai Grieķija ievēros šo lēmumu. Jo īpaši no Grieķijas tiek sagaidīts, ka tā īstenos šajā lēmumā norādītos pasākumus saskaņā ar tajā minēto grafiku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Grieķija pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2014. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu.

2.   Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka valsts kopbudžeta deficīts nepārsniedz EUR 18 508 miljonus (8,0 % no IKP) 2010. gadā, EUR 17 065 miljonus (7,6 % no IKP) 2011. gadā, EUR 14 916 miljonus (6,5 % no IKP) 2012. gadā, EUR 11 399 miljonus (4,9 % no IKP) 2013. gadā un EUR 6 385 miljonus (2,6 % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam būs jāpanāk strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no IKP.

3.   Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 34 058 miljonus 2010. gadā, EUR 17 365 miljonus 2011. gadā, EUR 15 016 miljonus 2012. gadā, EUR 11 599 miljonus 2013. gadā un EUR 7 885 miljonus 2014. gadā. Pamatojoties uz pašreizējām IKP prognozēm, parāda attiecība pret IKP būs 133,2 % 2010. gadā, 145,2 % 2011. gadā, 148,8 % 2012. gadā, 149,6 % 2013. gadā un 148,4 % 2014. gadā.

2. pants

1.   Līdz 2010. gada jūnija beigām Grieķija veic šādus pasākumus:

| a) | pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;

| b) | pieņem tiesību aktus, ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem; |
| --- | --- |

b)

pieņem tiesību aktus, ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem;

| c) | atceļ ārkārtas rezervei paredzētās budžeta apropriācijas, tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus; |
| --- | --- |

c)

atceļ ārkārtas rezervei paredzētās budžeta apropriācijas, tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus;

| d) | atceļ lielāko daļu solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju (izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu), tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus; |
| --- | --- |

d)

atceļ lielāko daļu solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju (izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu), tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus;

| e) | samazina visaugstākās pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500 miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā); |
| --- | --- |

e)

samazina visaugstākās pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500 miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā);

| f) | samazina ierēdņiem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 500 miljonus (EUR 1 100 miljonus 2010. gadā); |
| --- | --- |

f)

samazina ierēdņiem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 500 miljonus (EUR 1 100 miljonus 2010. gadā);

| g) | atceļ pensionāriem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas, vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 900 miljonus (EUR 1 500 miljonus 2010. gadā); |
| --- | --- |

g)

atceļ pensionāriem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas, vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 900 miljonus (EUR 1 500 miljonus 2010. gadā);

| h) | palielina PVN likmi, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 800 miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā); |
| --- | --- |

h)

palielina PVN likmi, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 800 miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā);

| i) | palielina akcīzes nodokli degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā); |
| --- | --- |

i)

palielina akcīzes nodokli degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā);

| j) | pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno Pakalpojumu direktīvu (3); |
| --- | --- |

j)

pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno Pakalpojumu direktīvu (3);

| k) | pieņem tiesību aktus, ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas; |
| --- | --- |

k)

pieņem tiesību aktus, ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas;

| l) | izveido darba grupu, lai uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; |
| --- | --- |

l)

izveido darba grupu, lai uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

| m) | pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu; |
| --- | --- |

m)

pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu;

| n) | salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem; |
| --- | --- |

n)

salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem;

| o) | budžeta apropriācijas, kas paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem; |
| --- | --- |

o)

budžeta apropriācijas, kas paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem;

| p) | izveido neatkarīgu finanšu stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti, pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu; |
| --- | --- |

p)

izveido neatkarīgu finanšu stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti, pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu;

| q) | pastiprina banku uzraudzību, palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un veicot ik ceturksni stresa pārbaudes. |
| --- | --- |

q)

pastiprina banku uzraudzību, palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un veicot ik ceturksni stresa pārbaudes.

2.   Līdz 2010. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | budžeta projektā 2011. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3 % no IKP (4,1 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus). Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus), ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā), ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), Grieķijas valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā – vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 1 miljardu), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 500 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs); |
| --- | --- |

a)

budžeta projektā 2011. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3 % no IKP (4,1 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus). Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus), ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā), ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), Grieķijas valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā – vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 1 miljardu), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 500 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs);

| b) | pieņem tiesību aktus, ar ko veic pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu tās ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ar šiem tiesību aktiem kā vienotu likumā noteikto pensionēšanās vecumu nosaka 65 gadus (arī sievietēm), esošos pensiju fondus apvieno trijos fondos un ievieš jaunu kopīgu pensiju sistēmu attiecībā uz visiem esošajiem un nākotnē pieņemtiem darbiniekiem (sistēma būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra), pazemina pensiju maksimālo apjomu, pakāpeniski no 37 līdz 40 gadiem palielina minimālo periodu pensiju iemaksām, lai saņemtu pilnu pensiju (līdz 2015. gadam), sākot no 2011. gada 1. janvāra, kā minimālo pensionēšanās vecumu nosaka 60 gadus (tostarp smagu un bīstamu darbu strādniekiem, kā arī tiem, kuri pensiju iemaksas maksājuši 40 gadus), atceļ īpašos noteikumus attiecībā uz personām, kuras bija apdrošinātas pirms 1993. gada (saglabājot iegūtās tiesības), ievērojami saīsina par grūtām un bīstamām uzskatāmu profesiju sarakstu, samazina pensiju pabalstus (par 6 % gadā) personām, kuras pensionējas 60 līdz 65 gadu vecumā un kuru pensijas iemaksu periods ir mazāks par 40 gadiem, izveido automātisku korekcijas mehānismu, kas sasaista pensionēšanās vecumu un paredzamā mūža ilguma pieaugumu (no 2020. gada), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgu minimālo garantēto ienākumu veciem cilvēkiem, kuru vecums pārsniedz likumā noteikto pensionēšanās vecumu, ievieš stingrākus noteikumus un regulāri pārskata kritērijus, lai piešķirtu invaliditātes pensijas, uz iemaksām balstītajā shēmā izdara izmaiņas pensijas aprēķināšanas formulā, lai pastiprinātu saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem (ar uzkrājuma likmi, kas nepārsniedz vidējo gada likmi 1,2 % apmērā), kā arī pensiju ieņēmumu aprēķinā iekļauj visas dzīves laikā gūtos ienākumus (saglabājot iegūtās tiesības). Šo tiesību aktu īstenošana nākamajās desmitgadēs samazinātu pensiju izdevumu attiecības pret IKP paredzēto pieaugumu zem vidējā euro zonas līmeņa, kā arī laikposmā no 2010. līdz 2060. gadam ierobežotu pensijām paredzēto valsts sektora izdevumu pieaugumu, lai tie nepārsniegtu 2,5 % no IKP; |
| --- | --- |

b)

pieņem tiesību aktus, ar ko veic pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu tās ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ar šiem tiesību aktiem kā vienotu likumā noteikto pensionēšanās vecumu nosaka 65 gadus (arī sievietēm), esošos pensiju fondus apvieno trijos fondos un ievieš jaunu kopīgu pensiju sistēmu attiecībā uz visiem esošajiem un nākotnē pieņemtiem darbiniekiem (sistēma būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra), pazemina pensiju maksimālo apjomu, pakāpeniski no 37 līdz 40 gadiem palielina minimālo periodu pensiju iemaksām, lai saņemtu pilnu pensiju (līdz 2015. gadam), sākot no 2011. gada 1. janvāra, kā minimālo pensionēšanās vecumu nosaka 60 gadus (tostarp smagu un bīstamu darbu strādniekiem, kā arī tiem, kuri pensiju iemaksas maksājuši 40 gadus), atceļ īpašos noteikumus attiecībā uz personām, kuras bija apdrošinātas pirms 1993. gada (saglabājot iegūtās tiesības), ievērojami saīsina par grūtām un bīstamām uzskatāmu profesiju sarakstu, samazina pensiju pabalstus (par 6 % gadā) personām, kuras pensionējas 60 līdz 65 gadu vecumā un kuru pensijas iemaksu periods ir mazāks par 40 gadiem, izveido automātisku korekcijas mehānismu, kas sasaista pensionēšanās vecumu un paredzamā mūža ilguma pieaugumu (no 2020. gada), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgu minimālo garantēto ienākumu veciem cilvēkiem, kuru vecums pārsniedz likumā noteikto pensionēšanās vecumu, ievieš stingrākus noteikumus un regulāri pārskata kritērijus, lai piešķirtu invaliditātes pensijas, uz iemaksām balstītajā shēmā izdara izmaiņas pensijas aprēķināšanas formulā, lai pastiprinātu saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem (ar uzkrājuma likmi, kas nepārsniedz vidējo gada likmi 1,2 % apmērā), kā arī pensiju ieņēmumu aprēķinā iekļauj visas dzīves laikā gūtos ienākumus (saglabājot iegūtās tiesības). Šo tiesību aktu īstenošana nākamajās desmitgadēs samazinātu pensiju izdevumu attiecības pret IKP paredzēto pieaugumu zem vidējā euro zonas līmeņa, kā arī laikposmā no 2010. līdz 2060. gadam ierobežotu pensijām paredzēto valsts sektora izdevumu pieaugumu, lai tie nepārsniegtu 2,5 % no IKP;

| c) | pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē; |
| --- | --- |

c)

pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē;

| d) | izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, konkrēti, izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām; |
| --- | --- |

d)

izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, konkrēti, izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām;

| e) | pieņem tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

e)

pieņem tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti;

| f) | uzsāk valsts pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

f)

uzsāk valsts pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi;

| g) | publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem; |
| --- | --- |

g)

publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem;

| h) | izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96 (4), (EK) Nr. 264/2000 (5), (EK) Nr. 1221/2002 (6), (EK) Nr. 501/2004 (7), (EK) Nr. 1222/2004 (8), (EK) Nr. 1161/2005 (9), (EK) Nr. 223/2009 (10) un (EK) Nr. 479/2009 (11); |
| --- | --- |

h)

izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96 (4), (EK) Nr. 264/2000 (5), (EK) Nr. 1221/2002 (6), (EK) Nr. 501/2004 (7), (EK) Nr. 1222/2004 (8), (EK) Nr. 1161/2005 (9), (EK) Nr. 223/2009 (10) un (EK) Nr. 479/2009 (11);

| i) | regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem). |
| --- | --- |

i)

regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem).

3.   Līdz 2010. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta a) un d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta a) un d) apakšpunktā;

| b) | izstrādā tiesību aktu projektu, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Tam jo īpaši jāietver vidēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas ārkārtas rezerves izveide budžetā 10 % apmērā no kopējām apropriācijām, izdevumu stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī neatkarīgas struktūras izveide fiskālās politikas jomā, lai sniegtu konsultācijas un nodrošinātu kvalificētu pārbaudi fiskālo jautājumu jomā; |
| --- | --- |

b)

izstrādā tiesību aktu projektu, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Tam jo īpaši jāietver vidēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas ārkārtas rezerves izveide budžetā 10 % apmērā no kopējām apropriācijām, izdevumu stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī neatkarīgas struktūras izveide fiskālās politikas jomā, lai sniegtu konsultācijas un nodrošinātu kvalificētu pārbaudi fiskālo jautājumu jomā;

| c) | pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās sistēmas reformas privātajā sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto līmeni; |
| --- | --- |

c)

pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās sistēmas reformas privātajā sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto līmeni;

| d) | pieņem tiesību aktus par minimālo algu, lai attiecībā uz riska grupām, piemēram, gados jauniem cilvēkiem un ilglaicīgiem bezdarbniekiem, ieviestu atalgojumu zem minimālās algas līmeņa un lai veiktu pasākumus, kas nodrošina, ka pašreizējais minimālās algas līmenis nominālā izteiksmē tiek saglabāts trīs gadus; |
| --- | --- |

d)

pieņem tiesību aktus par minimālo algu, lai attiecībā uz riska grupām, piemēram, gados jauniem cilvēkiem un ilglaicīgiem bezdarbniekiem, ieviestu atalgojumu zem minimālās algas līmeņa un lai veiktu pasākumus, kas nodrošina, ka pašreizējais minimālās algas līmenis nominālā izteiksmē tiek saglabāts trīs gadus;

| e) | veic reformas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku pagarinātu līdz vienam gadam, samazina atlaišanas pabalstu vispārējo līmeni un nodrošina, ka gan uz strādniekiem, gan uz kalpotājiem attiecas vieni un tie paši atlaišanas pabalstu nosacījumi, kā arī paaugstina minimālo slieksni noteikumu par kolektīvo atlaišanu piemērošanai, jo īpaši lielos uzņēmumos, un veicina pagaidu darba līgumu lielāku izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

veic reformas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku pagarinātu līdz vienam gadam, samazina atlaišanas pabalstu vispārējo līmeni un nodrošina, ka gan uz strādniekiem, gan uz kalpotājiem attiecas vieni un tie paši atlaišanas pabalstu nosacījumi, kā arī paaugstina minimālo slieksni noteikumu par kolektīvo atlaišanu piemērošanai, jo īpaši lielos uzņēmumos, un veicina pagaidu darba līgumu lielāku izmantošanu;

| f) | ievērojami palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; |
| --- | --- |

f)

ievērojami palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

| g) | ievieš jaunu sistēmu pārvaldībai zāļu jomā, veicinot ģenērisko zāļu izmantošanu; |
| --- | --- |

g)

ievieš jaunu sistēmu pārvaldībai zāļu jomā, veicinot ģenērisko zāļu izmantošanu;

| h) | izveido vienotu publiskā iepirkuma sistēmu, tostarp centrālu publiskā iepirkuma iestādi, lai jo īpaši nodrošinātu noturīgas konkursa procedūras, kā arī ex ante un ex post pārbaudes; |
| --- | --- |

h)

izveido vienotu publiskā iepirkuma sistēmu, tostarp centrālu publiskā iepirkuma iestādi, lai jo īpaši nodrošinātu noturīgas konkursa procedūras, kā arī ex ante un ex post pārbaudes;

| i) | pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras; |
| --- | --- |

i)

pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras;

| j) | veic izmaiņas Grieķijas konkurences iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību noraidīšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

j)

veic izmaiņas Grieķijas konkurences iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību noraidīšanas pilnvaras;

| k) | labāk pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ietaupot vismaz EUR 1 miljardu gadā; |
| --- | --- |

k)

labāk pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ietaupot vismaz EUR 1 miljardu gadā;

| l) | veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību. |
| --- | --- |

l)

veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību.

4.   Līdz 2011. gada marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

a)

galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 3. punkta b) apakšpunktā.

5.   Līdz 2011. gada jūnija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | izveido racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

izveido racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus;

| b) | veic pasākumus, lai īstenotu secinājumus, kas iegūti ārējā neatkarīgā izpētē par valsts pārvaldes iestāžu funkcijām; |
| --- | --- |

b)

veic pasākumus, lai īstenotu secinājumus, kas iegūti ārējā neatkarīgā izpētē par valsts pārvaldes iestāžu funkcijām;

| c) | nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

c)

nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm.

6.   Līdz 2011. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | budžeta projektā 2012. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 2,2 % no IKP. Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vēl vairāk paplašina PVN bāzi, precēm un pakalpojumiem piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (tādējādi iegūstot papildus EUR 300 miljonus), vēl vairāk samazina valsts sektorā strādājošo skaitu papildus noteikumam par viena jauna darbinieka pieņemšanu piecu pensionējušos personu vietā (tādējādi ietaupot vismaz EUR 600 miljonus), ievieš akcīzes nodokli nealkoholiskiem dzērieniem (kopsummā vismaz par EUR 300 miljoniem), paaugstina nekustamā īpašuma nodokli, atjauninot aktīvu vērtību (tādējādi gūstot vismaz EUR 200 miljonu lielus papildu ieņēmumus), pārstrukturizē teritoriālās valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz EUR 500 miljonus), samazina vispārējās valdības starpposma patēriņu (vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2011. gada līmeni), iesaldē nominālās pensijas, efektīvāk iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus, ko piemēro pašnodarbinātām personām, (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus), samazina pārskaitījumus valsts uzņēmumiem pēc to pārstrukturēšanas (vismaz par EUR 800 miljoniem), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgus bezdarba pabalstus (tādējādi ietaupot EUR 500 miljonus), iekasē lielākus ieņēmumus no azartspēļu licencēšanas (vismaz EUR 225 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 400 miljonus no honorāriem); |
| --- | --- |

a)

budžeta projektā 2012. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 2,2 % no IKP. Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vēl vairāk paplašina PVN bāzi, precēm un pakalpojumiem piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (tādējādi iegūstot papildus EUR 300 miljonus), vēl vairāk samazina valsts sektorā strādājošo skaitu papildus noteikumam par viena jauna darbinieka pieņemšanu piecu pensionējušos personu vietā (tādējādi ietaupot vismaz EUR 600 miljonus), ievieš akcīzes nodokli nealkoholiskiem dzērieniem (kopsummā vismaz par EUR 300 miljoniem), paaugstina nekustamā īpašuma nodokli, atjauninot aktīvu vērtību (tādējādi gūstot vismaz EUR 200 miljonu lielus papildu ieņēmumus), pārstrukturizē teritoriālās valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz EUR 500 miljonus), samazina vispārējās valdības starpposma patēriņu (vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2011. gada līmeni), iesaldē nominālās pensijas, efektīvāk iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus, ko piemēro pašnodarbinātām personām, (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus), samazina pārskaitījumus valsts uzņēmumiem pēc to pārstrukturēšanas (vismaz par EUR 800 miljoniem), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgus bezdarba pabalstus (tādējādi ietaupot EUR 500 miljonus), iekasē lielākus ieņēmumus no azartspēļu licencēšanas (vismaz EUR 225 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 400 miljonus no honorāriem);

| b) | samazina nodokļu šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu; |
| --- | --- |

b)

samazina nodokļu šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu;

| c) | vienkāršo muitošanas procedūras eksporta un importa jomā; |
| --- | --- |

c)

vienkāršo muitošanas procedūras eksporta un importa jomā;

| d) | vēl vairāk palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; |
| --- | --- |

d)

vēl vairāk palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

| e) | pilnībā īsteno labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu). |
| --- | --- |

e)

pilnībā īsteno labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu).

7.   Līdz 2011. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

| a) | galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 6. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 6. punkta a) apakšpunktā;

| b) | stiprina visu pārvaldes iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai atsauces pamatprogrammai 2007.–2013. gadam, kā arī to sertificēšanu ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība). |
| --- | --- |

b)

stiprina visu pārvaldes iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai atsauces pamatprogrammai 2007.–2013. gadam, kā arī to sertificēšanu ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība).

3. pants

Grieķija pilnībā sadarbojas ar Komisiju un pēc pamatota Komisijas pieprasījuma nekavējoties nosūta visus datus vai dokumentus, lai varētu uzraudzīt, kā tiek pildīts šis lēmums.

4. pants

1.   Grieķija katru ceturksni Padomei un Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā izklāstīti šā lēmuma izpildei veiktie politikas pasākumi.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos ziņojumos ietver sīku informāciju par:

| a) | konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma izpildei, tostarp par šo pasākumu kvantitatīvo ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

a)

konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma izpildei, tostarp par šo pasākumu kvantitatīvo ietekmi uz budžetu;

| b) | konkrētiem pasākumiem, kurus šā lēmuma izpildei plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, kā arī par to īstenošanas grafiku un paredzēto ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

b)

konkrētiem pasākumiem, kurus šā lēmuma izpildei plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, kā arī par to īstenošanas grafiku un paredzēto ietekmi uz budžetu;

| c) | valsts budžeta izpildi katru mēnesi; |
| --- | --- |

c)

valsts budžeta izpildi katru mēnesi;

| d) | budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, sniedzot datus biežāk nekā reizi gadā; |
| --- | --- |

d)

budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, sniedzot datus biežāk nekā reizi gadā;

| e) | valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu; |
| --- | --- |

e)

valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu;

| f) | pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā; |
| --- | --- |

f)

pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā;

| g) | vēl neapmaksātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumulēti nokavētie maksājumi); |
| --- | --- |

g)

vēl neapmaksātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumulēti nokavētie maksājumi);

| h) | finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās. |
| --- | --- |

h)

finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās.

3.   Komisija un Padome analizē minētos ziņojumus, lai izvērtētu, kā Grieķija pilda šo lēmumu. Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, Komisija var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Luksemburgā, 2010. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  Eurostat ziņu izlaidums 55/2010, 2010. gada 22. aprīlis.

2

Eurostat

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2000 (2000. gada 3. februāris) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002 (2002. gada 10. jūnijs) par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004 (2004. gada 10. marts) par valsts ceturkšņa finanšu pārskatiem (OV L 81, 19.3.2004., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004 (2004. gada 28. jūnijs) par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī (OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005 (2005. gada 6. jūlijs) par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

11

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 7. jūnijs),

ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija)

(2010/321/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 48. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 8. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Starptautiskās Darba organizācijas 118. konvenciju (turpmāk attiecīgi “SDO” un “konvencija”) par darbu zvejniecības nozarē pieņēma 2007. gada 14. jūnijā SDO Starptautiskā darba konferencē, kura tika sasaukta Ženēvā un kurā visas Eiropas Savienības dalībvalstu delegācijas nobalsoja par tās pieņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskās Darba organizācijas 118. konvenciju (turpmāk attiecīgi “SDO” un “konvencija”) par darbu zvejniecības nozarē pieņēma 2007. gada 14. jūnijā SDO Starptautiskā darba konferencē, kura tika sasaukta Ženēvā un kurā visas Eiropas Savienības dalībvalstu delegācijas nobalsoja par tās pieņemšanu.

| (2) | Konvencija ir būtisks starptautiska līmeņa ieguldījums zvejniecības nozarē, veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību zvejniekiem un taisnīgākus konkurences nosacījumus zvejas kuģu īpašniekiem, un tādēļ ir vēlams, lai tās noteikumus piemērotu iespējami drīz. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija ir būtisks starptautiska līmeņa ieguldījums zvejniecības nozarē, veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību zvejniekiem un taisnīgākus konkurences nosacījumus zvejas kuģu īpašniekiem, un tādēļ ir vēlams, lai tās noteikumus piemērotu iespējami drīz.

| (3) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija sekmē to starptautisko darba konvenciju ratifikāciju, kuras SDO ir klasificējusi kā atjauninātas un kā ieguldījumu Eiropas Savienības centienos veicināt visiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātību Savienībā un ārpus tās. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija sekmē to starptautisko darba konvenciju ratifikāciju, kuras SDO ir klasificējusi kā atjauninātas un kā ieguldījumu Eiropas Savienības centienos veicināt visiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātību Savienībā un ārpus tās.

| (4) | Saskaņā ar SDO Konstitūciju kādas konvencijas vai ieteikumu pieņemšana konferencē vai konvencijas ratifikācija, ko veic tās dalībnieki, nekādā gadījumā neietekmē tiesību aktus, piešķīrumus, paražas vai vienošanos, kas attiecīgajiem darbiniekiem nodrošinātu labvēlīgākus apstākļus, nekā paredzēts konvencijā vai ieteikumā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar SDO Konstitūciju kādas konvencijas vai ieteikumu pieņemšana konferencē vai konvencijas ratifikācija, ko veic tās dalībnieki, nekādā gadījumā neietekmē tiesību aktus, piešķīrumus, paražas vai vienošanos, kas attiecīgajiem darbiniekiem nodrošinātu labvēlīgākus apstākļus, nekā paredzēts konvencijā vai ieteikumā.

| (5) | Daži konvencijas noteikumi attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. |
| --- | --- |

(5)

Daži konvencijas noteikumi attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

| (6) | Savienība nevar ratificēt konvenciju, jo konvencijas dalībnieces var būt vienīgi valstis. |
| --- | --- |

(6)

Savienība nevar ratificēt konvenciju, jo konvencijas dalībnieces var būt vienīgi valstis.

| (7) | Tādēļ Padomei būtu jāatļauj dalībvalstīm, kurām jāievēro Savienības noteikumi par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 48. pantu, saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem ratificēt konvenciju Savienības interesēs, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Padomei būtu jāatļauj dalībvalstīm, kurām jāievēro Savienības noteikumi par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 48. pantu, saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem ratificēt konvenciju Savienības interesēs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo dalībvalstīm attiecībā uz daļām, kuras ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, atļauj ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kura ir pieņemta 2007. gada 14. jūnijā.

2. pants

Dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai konvencijas ratifikācijas instrumentus iespējami drīz, vēlams līdz 2012. gada 31. decembrim, deponētu Starptautiskā Darba biroja ģenerāldirektoram. Padome līdz 2012. gada janvārim pārskatīs ratifikācijas gaitu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Luksemburgā, 2010. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CORBACHO

---

(1)  2010. gada 5. maija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), ar ko apstiprina 2009. gada 14. janvāra atzinumu (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/13

---

PADOMES LĒMUMS 2010/322/KĀDP

(2010. gada 8. jūnijs),

ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (1), EULEX KOSOVO

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2). Šo vienoto rīcību piemēro līdz 2010. gada 14. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2). Šo vienoto rīcību piemēro līdz 2010. gada 14. jūnijam.

| (2) | Padome 2009. gada 9. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/445/KĀDP (3), ar kuru grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, palielinot finanšu atsauces summu, lai segtu misijas izdevumus līdz Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP termiņa beigām. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 9. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/445/KĀDP (3), ar kuru grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, palielinot finanšu atsauces summu, lai segtu misijas izdevumus līdz Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP termiņa beigām.

| (3) | Politikas un drošības komiteja 2010. gada 28. maijā ieteica pagarināt Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP darbības termiņu uz diviem gadiem un pagarināt bāzes finansējumu EUR 265 000 000 apmērā līdz 2010. gada 14. oktobrim. |
| --- | --- |

(3)

Politikas un drošības komiteja 2010. gada 28. maijā ieteica pagarināt Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP darbības termiņu uz diviem gadiem un pagarināt bāzes finansējumu EUR 265 000 000 apmērā līdz 2010. gada 14. oktobrim.

| (4) | EULEX KOSOVO vadības un kontroles struktūrai nevajadzētu skart misijas vadītāja līgumsaistības ar Eiropas Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO vadības un kontroles struktūrai nevajadzētu skart misijas vadītāja līgumsaistības ar Eiropas Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu.

| (5) | EULEX KOSOVO darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un kaitēt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, kuri ir izklāstīti Līguma 21. pantā, |
| --- | --- |

(5)

EULEX KOSOVO darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un kaitēt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, kuri ir izklāstīti Līguma 21. pantā,

| (6) | Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP, |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP groza šādi.

| 1. | Vienotās rīcības 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Civilās operācijas komandieris īsteno stratēģisku EULEX KOSOVO vadību un kontroli Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vispārējā vadībā.”; |
| --- | --- |

1.

Vienotās rīcības 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Civilās operācijas komandieris īsteno stratēģisku EULEX KOSOVO vadību un kontroli Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vispārējā vadībā.”;

| 2. | Vienotās rīcības 9. panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “3.   EULEX KOSOVO vajadzības gadījumā var pieņemt darbā arī starptautisku civilo personālu un vietēju personālu uz līguma pamata, ja vajadzīgos uzdevumus nevar veikt dalībvalstu norīkots personāls. Izņēmuma kārtā attiecīgi pamatotos gadījumos, ja nav pieteikušies kvalificēti darbinieki no dalībvalstīm, attiecīgi uz līguma pamata var nolīgt valstspiederīgos no iesaistītajām trešām valstīm.
  4.   Personāls veic pienākumus un darbojas misijas interesēs. Personāls ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (4). |
| --- | --- |

2.

Vienotās rīcības 9. panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.   EULEX KOSOVO vajadzības gadījumā var pieņemt darbā arī starptautisku civilo personālu un vietēju personālu uz līguma pamata, ja vajadzīgos uzdevumus nevar veikt dalībvalstu norīkots personāls. Izņēmuma kārtā attiecīgi pamatotos gadījumos, ja nav pieteikušies kvalificēti darbinieki no dalībvalstīm, attiecīgi uz līguma pamata var nolīgt valstspiederīgos no iesaistītajām trešām valstīm.

4.   Personāls veic pienākumus un darbojas misijas interesēs. Personāls ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (4).

| 3. | Vienotās rīcības 11. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “2.   PDK īsteno EULEX KOSOVO politisko kontroli un stratēģisko virzību Padomes un AP pārraudzībā.
  3.   Kā norādīts arī 7. pantā, civilās operācijas komandieris PDK politiskajā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskajām norādēm un AP vispārējā vadībā ir EULEX KOSOVO stratēģiskais komandieris, un viņš tādā statusā dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī viņu konsultē un tehniski atbalsta.
  4.   Civilās operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.” |
| --- | --- |

3.

Vienotās rīcības 11. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   PDK īsteno EULEX KOSOVO politisko kontroli un stratēģisko virzību Padomes un AP pārraudzībā.

3.   Kā norādīts arī 7. pantā, civilās operācijas komandieris PDK politiskajā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskajām norādēm un AP vispārējā vadībā ir EULEX KOSOVO stratēģiskais komandieris, un viņš tādā statusā dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī viņu konsultē un tehniski atbalsta.

4.   Civilās operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.”

| 4. | Vienotās rīcības 12. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   PDK īsteno EULEX KOSOVO politisko kontroli un stratēģisko virzību Padomes un AP pārraudzībā.
  2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK šajā nolūkā pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Pilnvarojums ietver tiesības veikt grozījumus operācijas plānā un komandķēdē. Tas ietver arī tiesības pieņemt turpmākus lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu. Padome pēc AP ieteikuma pieņem lēmumus par EULEX KOSOVO mērķiem, kā arī tās beigšanu.” |
| --- | --- |

4.

Vienotās rīcības 12. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   PDK īsteno EULEX KOSOVO politisko kontroli un stratēģisko virzību Padomes un AP pārraudzībā.

2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK šajā nolūkā pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Pilnvarojums ietver tiesības veikt grozījumus operācijas plānā un komandķēdē. Tas ietver arī tiesības pieņemt turpmākus lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu. Padome pēc AP ieteikuma pieņem lēmumus par EULEX KOSOVO mērķiem, kā arī tās beigšanu.”

| 5. | Vienotās rīcības 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu. Ja ES ar kādu trešo valsti ir noslēgusi nolīgumu, kurā paredz procedūru attiecīgās trešās valsts līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro saistībā ar EULEX KOSOVO.” |
| --- | --- |

5.

Vienotās rīcības 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu. Ja ES ar kādu trešo valsti ir noslēgusi nolīgumu, kurā paredz procedūru attiecīgās trešās valsts līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro saistībā ar EULEX KOSOVO.”

| 6. | Vienotās rīcības 16. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Bāzes finansējums, kas paredzēts EULEX KOSOVO izdevumu segšanai līdz 2010. gada 14. oktobrim, ir EUR 265 000 000.
  Par EULEX KOSOVO bāzes finansējumu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.
  2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro vispārējam ES budžetam.” |
| --- | --- |

6.

Vienotās rīcības 16. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Bāzes finansējums, kas paredzēts EULEX KOSOVO izdevumu segšanai līdz 2010. gada 14. oktobrim, ir EUR 265 000 000.

Par EULEX KOSOVO bāzes finansējumu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.

2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro vispārējam ES budžetam.”

| 7. | Vienotās rīcības 17. pantu svītro. |
| --- | --- |

7.

Vienotās rīcības 17. pantu svītro.

| 8. | Vienotās rīcības 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “18. pants
  Klasificētas informācijas izpaušana
  1.   Ar šo AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR un citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas izstrādāti EULEX KOSOVO mērķiem, atbilstīgi katrai struktūrai piemērojamai klasifikācijas pakāpei un saskaņā ar Lēmumu 2001/264/EK. Šim nolūkam sagatavo vietējus tehniskus noteikumus.
  2.   Ja rodas konkrēta un neatliekama operatīva vajadzība, AP saskaņā ar Lēmumu 2001/264/EK ir pilnvarots arī nodot kompetentajām vietējām iestādēm klasificētu ES informāciju un dokumentus, kas izstrādāti EULEX KOSOVO vajadzībām un nepārsniedz pakāpi “RESTREINT UE”. Visos citos gadījumos tādu informāciju un dokumentus kompetentajām vietējām iestādēm nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst pakāpei, kādā vietējās iestādes sadarbojas ar ES.
  3.   Ar šo AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR un citām trešām valstīm, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, kā arī vietējām iestādēm tādus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar EULEX KOSOVO, kuri nav klasificēti un uz ko attiecas dienesta noslēpums saskaņā ar Padomes reglamenta (5) 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

8.

Vienotās rīcības 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“18. pants

Klasificētas informācijas izpaušana

1.   Ar šo AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR un citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas izstrādāti EULEX KOSOVO mērķiem, atbilstīgi katrai struktūrai piemērojamai klasifikācijas pakāpei un saskaņā ar Lēmumu 2001/264/EK. Šim nolūkam sagatavo vietējus tehniskus noteikumus.

2.   Ja rodas konkrēta un neatliekama operatīva vajadzība, AP saskaņā ar Lēmumu 2001/264/EK ir pilnvarots arī nodot kompetentajām vietējām iestādēm klasificētu ES informāciju un dokumentus, kas izstrādāti EULEX KOSOVO vajadzībām un nepārsniedz pakāpi “RESTREINT UE”. Visos citos gadījumos tādu informāciju un dokumentus kompetentajām vietējām iestādēm nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst pakāpei, kādā vietējās iestādes sadarbojas ar ES.

3.   Ar šo AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO/KFOR un citām trešām valstīm, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, kā arī vietējām iestādēm tādus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar EULEX KOSOVO, kuri nav klasificēti un uz ko attiecas dienesta noslēpums saskaņā ar Padomes reglamenta (5) 6. panta 1. punktu.

| 9. | Vienotās rīcības 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants
  Pārskatīšana
  Padome ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms šīs vienotās rīcības termiņa beigām izvērtē, vai EULEX KOSOVO būtu jāpagarina.” |
| --- | --- |

9.

Vienotās rīcības 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

Pārskatīšana

Padome ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms šīs vienotās rīcības termiņa beigām izvērtē, vai EULEX KOSOVO būtu jāpagarina.”

| 10. | Vienotās rīcības 20. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Tā ir spēkā līdz 2012. gada 14. jūnijam.” |
| --- | --- |

10.

Vienotās rīcības 20. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Tā ir spēkā līdz 2012. gada 14. jūnijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2010. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1244 (1999).

1

(2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

2

(3)  OV L 148, 11.6.2009., 33. lpp.

3

(4)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.”

4

(5)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009 gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).”

5

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/15

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 10. jūnijs),

ar ko Bulgārijai un Vācijai piešķir atkāpi attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā īstenošanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3617)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru un vācu valodā)

(2010/323/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

ņemot vērā Bulgārijas pieprasījumu, kas iesniegts 2009. gada 10. februārī,

ņemot vērā Vācijas pieprasījumu, kas iesniegts 2009. gada 20. martā,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1165/2008 20. pantu Komisija dalībvalstīm var piešķirt atkāpi minētās regulas īstenošanai, ja minētās regulas piemērošana dalībvalsts statistikas sistēmā rada nepieciešamību veikt būtiskus pielāgojumus un var radīt ievērojamas praktiskas problēmas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1165/2008 20. pantu Komisija dalībvalstīm var piešķirt atkāpi minētās regulas īstenošanai, ja minētās regulas piemērošana dalībvalsts statistikas sistēmā rada nepieciešamību veikt būtiskus pielāgojumus un var radīt ievērojamas praktiskas problēmas.

| (2) | Šādas atkāpes pēc to pieprasījuma ir jāpiešķir Bulgārijai un Vācijai. |
| --- | --- |

(2)

Šādas atkāpes pēc to pieprasījuma ir jāpiešķir Bulgārijai un Vācijai.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1165/2008 dalībvalsts, kam piešķirta atkāpe līdz 2010. gada 1. janvārim, turpina piemērot Padomes Direktīvas 93/23/EEK (2), 93/24/EEK (3) un 93/25/EEK (4) noteikumus līdz minētajam datumam. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1165/2008 dalībvalsts, kam piešķirta atkāpe līdz 2010. gada 1. janvārim, turpina piemērot Padomes Direktīvas 93/23/EEK (2), 93/24/EEK (3) un 93/25/EEK (4) noteikumus līdz minētajam datumam.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1165/2008 dalībvalsts, kam piešķirta atkāpe līdz 2011. gada 1. janvārim, turpina piemērot Direktīvas 93/25/EEK noteikumus līdz minētajam datumam, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1165/2008 dalībvalsts, kam piešķirta atkāpe līdz 2011. gada 1. janvārim, turpina piemērot Direktīvas 93/25/EEK noteikumus līdz minētajam datumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Bulgārijai un Vācijai piešķir atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1165/2008 piemērošanas līdz 2010. gada 1. janvārim.

2.   Vācijai piešķir atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1165/2008 piemērošanas attiecībā uz aitām un kazām līdz 2011. gada 1. janvārim.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai un Vācijas Federatīvajai Republikai.

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Briselē, 2010. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 149, 21.6.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 149, 21.6.1993., 5. lpp.

3

(4)  OV L 149, 21.6.1993., 10. lpp.

4

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/16

---

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2010

(2010. gada 19. marts),

ar ko ieceļ amatā Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) direktoru

(2010/324/ES)

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), pārskatītu ar nolīgumu, ar kuru groza minēto partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2), un jo īpaši tā III pielikuma 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Iepriekšējā direktora pilnvaru laiks beidzās 2010. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Iepriekšējā direktora pilnvaru laiks beidzās 2010. gada 28. februārī.

| (2) | Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja uz atlikušo amata pilnvaru laiku Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra direktora amatā iecelt Michael HAILU kungu (Etiopija), |
| --- | --- |

(2)

Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja uz atlikušo amata pilnvaru laiku Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra direktora amatā iecelt Michael HAILU kungu (Etiopija),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Neskarot lēmumus, kurus komiteja tiktu aicināta pieņemt vēlāk saistībā ar tās prerogatīvām, Michael HAILU kungu (Etiopija) ieceļ Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra direktora amatā uz laikposmu no 2010. gada 24. maija līdz 2015. gada 28. februārim.

Briselē, 2010. gada 19. martā

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Carlos BASTARRECHE SAGÜÉS

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

2

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/17

---

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 3/2010

(2010. gada 19. maijs),

ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktoru

(2010/325/ES)

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), pārskatītu ar nolīgumu, ar ko groza minēto partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2), un jo īpaši tā III pielikuma 2. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Iepriekšējā direktora pilnvaru laiks beidzas 2010. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Iepriekšējā direktora pilnvaru laiks beidzas 2010. gada 28. februārī.

| (2) | Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja uz atlikušo amata pilnvaru laiku iecelt Jean-Erick ROMAGNE kungu (Francija) par Uzņēmumu attīstības centra direktoru, |
| --- | --- |

(2)

Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja uz atlikušo amata pilnvaru laiku iecelt Jean-Erick ROMAGNE kungu (Francija) par Uzņēmumu attīstības centra direktoru,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Neskarot lēmumus, kurus komiteja tiktu aicināta pieņemt vēlāk saistībā ar tās prerogatīvām, Jean-Erick ROMAGNE kungu (Francija) ieceļ par Uzņēmumu attīstības centra direktoru uz laiku no 2010. gada 6. septembra līdz 2015. gada 28. februārim.

Briselē, 2010. gada 19. maijā

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

René MAKONGO

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

2

---

| 11.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/18

---

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 4/2010

(2010. gada 19. maijs),

ar ko ieceļ amatā Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieku

(2010/326/ES)

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), pārskatītu ar nolīgumu, ar ko groza minēto partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2), un jo īpaši tā III pielikuma 2. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Iepriekšējā direktora vietnieka pilnvaru laiks beidzas 2010. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Iepriekšējā direktora vietnieka pilnvaru laiks beidzas 2010. gada 28. februārī.

| (2) | Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieka amatā iecelt Jyoti JEETUN kundzi (Maurīcijas sala), |
| --- | --- |

(2)

Abu pušu izveidotā apvienotā atlases komiteja darba rezultātā ierosināja Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieka amatā iecelt Jyoti JEETUN kundzi (Maurīcijas sala),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Neskarot lēmumus, kurus komiteja varētu tikt aicināta pieņemt vēlāk saistībā ar tās prerogatīvām, Jyoti JEETUN kundzi ieceļ Uzņēmumu attīstības centra (UAC) direktora vietnieka amatā no 2010. gada 1. septembra līdz 2015. gada 28. februārim.

Briselē, 2010. gada 19. maijā

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

René MAKONGO

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

2

---