# Europeiska unionens L 294/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 294 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången25 oktober 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 294

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången25 oktober 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1582/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 1907/90 beträffande undantag för tvättning av ägg | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1583/2006 av den 23 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater | 2 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1584/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1585/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av bilaga III till rådets förordning (EG) nr 318/2006 | 19 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1586/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1587/2006 av den 23 oktober 2006 om ändring av rådets förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot president Lukasjenko och vissa tjänstemän i Vitryssland | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1588/2006 av den 23 oktober 2006 om förbud mot fiske efter nordhavsräka i norska vatten söder om 62° N med fartyg som seglar under svensk flagg | 27 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1589/2006 av den 24 oktober 2006 om förbud mot fiske efter kungsfisk i NAFO-område 3M med fartyg under estnisk, tysk, lettisk, litauisk och portugisisk flagg | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1590/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 16–18 oktober 2006 för smör från Nya Zeeland inom den importtullkvot som förvaltas enligt förordning (EG) nr 1452/2006 kan godkännas | 31 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/86/EG av den 24 oktober 2006 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG med avseende på spårbarhetskrav, anmälan av allvarliga biverkningar och komplikationer samt vissa tekniska krav för kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (
  1
  ) | 32 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1582/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 1907/90 beträffande undantag för tvättning av ägg

1

*

Rådets förordning (EG) nr 1583/2006 av den 23 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

2

Kommissionens förordning (EG) nr 1584/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1585/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av bilaga III till rådets förordning (EG) nr 318/2006

19

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1586/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

21

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1587/2006 av den 23 oktober 2006 om ändring av rådets förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot president Lukasjenko och vissa tjänstemän i Vitryssland

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1588/2006 av den 23 oktober 2006 om förbud mot fiske efter nordhavsräka i norska vatten söder om 62° N med fartyg som seglar under svensk flagg

27

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1589/2006 av den 24 oktober 2006 om förbud mot fiske efter kungsfisk i NAFO-område 3M med fartyg under estnisk, tysk, lettisk, litauisk och portugisisk flagg

29

Kommissionens förordning (EG) nr 1590/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 16–18 oktober 2006 för smör från Nya Zeeland inom den importtullkvot som förvaltas enligt förordning (EG) nr 1452/2006 kan godkännas

31

*

Kommissionens direktiv 2006/86/EG av den 24 oktober 2006 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG med avseende på spårbarhetskrav, anmälan av allvarliga biverkningar och komplikationer samt vissa tekniska krav för kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (
  1
  )

1

32

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 27 mars 2006 om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter | 51 |
| Avtal mellan Republiken Albaniens ministerråd och Europeiska gemenskapen om vissa luftfartsaspekter | 52 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 september 2006 om fastställandet av en kod och standardregler för överföring till maskinläslig form av data från de statistiska grundundersökningarna av vinodlingsområden
  [delgivet med nr K(2006) 3881]
  (kodifierad version) | 59 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 27 mars 2006 om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter

51

Avtal mellan Republiken Albaniens ministerråd och Europeiska gemenskapen om vissa luftfartsaspekter

52

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 4 september 2006 om fastställandet av en kod och standardregler för överföring till maskinläslig form av data från de statistiska grundundersökningarna av vinodlingsområden
  [delgivet med nr K(2006) 3881]
  (kodifierad version)

[delgivet med nr K(2006) 3881]

59

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2006/718/GUSP av den 23 oktober 2006 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland | 72 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2006/718/GUSP av den 23 oktober 2006 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1582/2006

av den 24 oktober 2006

om ändring av förordning (EEG) nr 1907/90 beträffande undantag för tvättning av ägg

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2771/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för ägg (1), särskilt artikel 2.2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 6.4 i rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg (2) fastställs kriterierna för det undantag som tillåter förpackningscentraler att fortsätta att tvätta ägg till och med den 31 december 2006. Undantag har beviljats nio förpackningscentraler i Sverige och en i Nederländerna. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 6.4 i rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg (2) fastställs kriterierna för det undantag som tillåter förpackningscentraler att fortsätta att tvätta ägg till och med den 31 december 2006. Undantag har beviljats nio förpackningscentraler i Sverige och en i Nederländerna.

| (2) | Förordning (EEG) nr 1907/90 har upphävts genom rådets förordning (EG) nr 1028/2006 av den 19 juni 2006 om handelsnormer för ägg (3) med verkan från och med den 1 juli 2007. Övergångsperioden för tvättning av ägg bör följaktligen förlängas till det datumet. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EEG) nr 1907/90 har upphävts genom rådets förordning (EG) nr 1028/2006 av den 19 juni 2006 om handelsnormer för ägg (3) med verkan från och med den 1 juli 2007. Övergångsperioden för tvättning av ägg bör följaktligen förlängas till det datumet.

| (3) | Förordning (EEG) nr 1907/90 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 1907/90 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6.4 första stycket i förordning (EEG) nr 1907/90 skall ”den 31 december 2006” ersättas med ”den 30 juni 2007”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 24 oktober 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 49. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 679/2006 (EUT L 119, 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 173, 6.7.1990, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1039/2005 (EUT L 172, 5.7.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 186, 7.7.2006, s. 1.

3

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/2

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1583/2006

av den 23 oktober 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9 och artikel 11.2,

med beaktande av kommissionens förslag, som lagts fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I februari 1994 införde rådet genom förordning (EG) nr 229/94 (2) slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer (berörd produkt) med ursprung i Amerikas förenta stater (USA). Tullarna utformades som rörliga tullar baserade på ett minimipris för de tre olika typerna av etanolaminer, det vill säga monoetanolamin, dietanolamin och trietanolamin. |
| --- | --- |

(1)

I februari 1994 införde rådet genom förordning (EG) nr 229/94 (2) slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer (berörd produkt) med ursprung i Amerikas förenta stater (USA). Tullarna utformades som rörliga tullar baserade på ett minimipris för de tre olika typerna av etanolaminer, det vill säga monoetanolamin, dietanolamin och trietanolamin.

| (2) | Efter en begäran från Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) inledde kommissionen i februari 1999 en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artiklarna 11.2 och 11.3 i grundförordningen. Rådet drog efter översynen slutsatsen att slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer med ursprung i USA skall införas, vilket gjordes genom förordning (EG) nr 1603/2000 (3). Åtgärdernas form ändrades och de övergick till en fast mängdtull per ton för alla typer av etanolamin. Två av de tre företag som omfattades av en individuell företagsspecifik antidumpningstull var Dow Chemical Company och Union Carbide Corporation. |
| --- | --- |

(2)

Efter en begäran från Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) inledde kommissionen i februari 1999 en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artiklarna 11.2 och 11.3 i grundförordningen. Rådet drog efter översynen slutsatsen att slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer med ursprung i USA skall införas, vilket gjordes genom förordning (EG) nr 1603/2000 (3). Åtgärdernas form ändrades och de övergick till en fast mängdtull per ton för alla typer av etanolamin. Två av de tre företag som omfattades av en individuell företagsspecifik antidumpningstull var Dow Chemical Company och Union Carbide Corporation.

| (3) | Efter det att etanolamintillverkningen i Dow Chemical Company övergått till företaget INEOS LLC tilldelades INEOS LLC den individuella antidumpningstull på 69,40 euro per ton som hade tillämpats på Dow Chemical Company (4). Eftersom Dow Chemical Company den 6 februari 2001 förvärvade alla aktierna i Union Carbide Corporation, ett företag som omfattades av en individuell antidumpningstull på 59,25 euro per ton, är emellertid Dow Chemical Company fortfarande aktivt i etanolaminbranschen. Union Carbide Corporation finns fortfarande, men ingår nu i Dow Chemical Company group och har inte längre någon oberoende produktionsverksamhet. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att etanolamintillverkningen i Dow Chemical Company övergått till företaget INEOS LLC tilldelades INEOS LLC den individuella antidumpningstull på 69,40 euro per ton som hade tillämpats på Dow Chemical Company (4). Eftersom Dow Chemical Company den 6 februari 2001 förvärvade alla aktierna i Union Carbide Corporation, ett företag som omfattades av en individuell antidumpningstull på 59,25 euro per ton, är emellertid Dow Chemical Company fortfarande aktivt i etanolaminbranschen. Union Carbide Corporation finns fortfarande, men ingår nu i Dow Chemical Company group och har inte längre någon oberoende produktionsverksamhet.

2.   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet i november 2004 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolamin med ursprung i USA (5), mottog kommissionen den 25 april 2005 en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet i november 2004 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolamin med ursprung i USA (5), mottog kommissionen den 25 april 2005 en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran lämnades in av CEFIC såsom företrädare för de tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 75 %, av den sammanlagda tillverkningen av etanolamin i gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Begäran lämnades in av CEFIC såsom företrädare för de tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 75 %, av den sammanlagda tillverkningen av etanolamin i gemenskapen.

| (6) | Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleddes och påbörjade därför genom ett tillkännagivande om inledande av ett förfarande en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleddes och påbörjade därför genom ett tillkännagivande om inledande av ett förfarande en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

| (7) | Kommissionens avdelningar underrättade officiellt gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i USA, importörer, handlare, användarindustrier som såvitt känt var berörda, liksom de amerikanska myndigheterna om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens avdelningar underrättade officiellt gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i USA, importörer, handlare, användarindustrier som såvitt känt var berörda, liksom de amerikanska myndigheterna om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla dem som begärde ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla dem som begärde ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (10) | Svar på frågeformuläret inkom från två exporterande tillverkare i USA och deras nio närstående importörer i gemenskapen, en närstående importör i Schweiz, tre gemenskapstillverkare (”de klagande gemenskapstillverkarna”) och en industriell användare i gemenskapen. En gemenskapstillverkare besvarade inte frågeformuläret fullständigt, utan lämnade bara kortfattad information och två industriella användare i gemenskapen lämnade sina synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

Svar på frågeformuläret inkom från två exporterande tillverkare i USA och deras nio närstående importörer i gemenskapen, en närstående importör i Schweiz, tre gemenskapstillverkare (”de klagande gemenskapstillverkarna”) och en industriell användare i gemenskapen. En gemenskapstillverkare besvarade inte frågeformuläret fullständigt, utan lämnade bara kortfattad information och två industriella användare i gemenskapen lämnade sina synpunkter.

| (11) | Kommissionens avdelningar samlade in och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Klagande gemenskapstillverkare | BASF AG, Ludwigshafen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionens avdelningar samlade in och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Klagande gemenskapstillverkare

BASF AG, Ludwigshafen, Tyskland

| | Innovene Europe Ltd, Staines, Förenade kungariket |
| --- | --- |

Innovene Europe Ltd, Staines, Förenade kungariket

| | SASOL GmbH, Marl, Tyskland |
| --- | --- |

SASOL GmbH, Marl, Tyskland

| b) | Exporterande tillverkare i USA
  Dow Chemical Company, Midland, Michigan och Houston, Texas, USA |
| --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i USA

Dow Chemical Company, Midland, Michigan och Houston, Texas, USA

| c) | Närstående importörer i gemenskapen | Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanien |
| --- | --- | --- |

c)

Närstående importörer i gemenskapen

Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanien

| | INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgien |
| --- | --- |

INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgien

| d) | Närstående importör i Schweiz
  Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz |
| --- | --- |

d)

Närstående importör i Schweiz

Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz

| e) | Industriella användare i gemenskapen
  Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanien |
| --- | --- |

e)

Industriella användare i gemenskapen

Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanien

4.   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (13) | Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i de föregående undersökningarna. Etanolaminer framställs genom att etenoxid (EO), som är en kemisk reaktion mellan eten och syre, får reagera med ammoniak. Denna syntes leder till tre olika konkurrerande reaktioner som ger tre olika typer av etanolaminer: Monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) och trietanolamin (TEA), beroende på hur många gånger etenoxiden bundits. Det maximala antalet kombinationer begränsas av antalet väteelement i ammoniak, det vill säga tre. De tre olika typernas andelar av slutresultatet beror på produktionsanläggningens utformning, men kan i viss utsträckning kontrolleras genom förhållandet mellan ammoniaken och etenoxiden (”mol”-förhållandet). I gemenskapens anläggningar använder man oftast nafta som energibärare, medan de amerikanska anläggningarna använder naturgas. |
| --- | --- |

(13)

Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i de föregående undersökningarna. Etanolaminer framställs genom att etenoxid (EO), som är en kemisk reaktion mellan eten och syre, får reagera med ammoniak. Denna syntes leder till tre olika konkurrerande reaktioner som ger tre olika typer av etanolaminer: Monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) och trietanolamin (TEA), beroende på hur många gånger etenoxiden bundits. Det maximala antalet kombinationer begränsas av antalet väteelement i ammoniak, det vill säga tre. De tre olika typernas andelar av slutresultatet beror på produktionsanläggningens utformning, men kan i viss utsträckning kontrolleras genom förhållandet mellan ammoniaken och etenoxiden (”mol”-förhållandet). I gemenskapens anläggningar använder man oftast nafta som energibärare, medan de amerikanska anläggningarna använder naturgas.

| (14) | Den berörda produkten används som en mellanprodukt eller ett tillsatsmedel för ytaktiva ämnen i tvättmedel och kroppsvårdsprodukter, kosmetika, konstgödsel, växtskyddsmedel (glyfosat), korrosionsskyddsmedel, smörjoljor, textilhjälpmedel och mjukmedel (esterkvater), fotokemikalier, vid metall- och pappersbearbetning, som tillsatsmedel vid cementproduktion samt som absorptionsmedel vid gasrening (gör gasen sötare genom att ta bort syror). Sedan slutet av 2004 och början av 2005 används produkten i allt större utsträckning också för träbehandling. Slutligen kan produkten också användas av tillverkarna själva eller av deras närstående tillverkare i framställningen av etenamin. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten används som en mellanprodukt eller ett tillsatsmedel för ytaktiva ämnen i tvättmedel och kroppsvårdsprodukter, kosmetika, konstgödsel, växtskyddsmedel (glyfosat), korrosionsskyddsmedel, smörjoljor, textilhjälpmedel och mjukmedel (esterkvater), fotokemikalier, vid metall- och pappersbearbetning, som tillsatsmedel vid cementproduktion samt som absorptionsmedel vid gasrening (gör gasen sötare genom att ta bort syror). Sedan slutet av 2004 och början av 2005 används produkten i allt större utsträckning också för träbehandling. Slutligen kan produkten också användas av tillverkarna själva eller av deras närstående tillverkare i framställningen av etenamin.

2.   Likadan produkt

| (15) | Precis som vid tidigare undersökningar framgick det att den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen konstaterades ha samma fysiska och tekniska egenskaper som den produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkare och att det således inte är någon skillnad mellan produkterna. Det har också konstaterats att den berörda produkt som tillverkas i USA och säljs till gemenskapen är identisk med den produkt som säljs på den amerikanska hemmamarknaden. Alla dessa produkter måste därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Precis som vid tidigare undersökningar framgick det att den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen konstaterades ha samma fysiska och tekniska egenskaper som den produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkare och att det således inte är någon skillnad mellan produkterna. Det har också konstaterats att den berörda produkt som tillverkas i USA och säljs till gemenskapen är identisk med den produkt som säljs på den amerikanska hemmamarknaden. Alla dessa produkter måste därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (16) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

1.   Inledande anmärkningar

| (17) | Av de fyra amerikanska exporterande tillverkare som namnges i klagomålet, var det två som samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

Av de fyra amerikanska exporterande tillverkare som namnges i klagomålet, var det två som samarbetade i undersökningen.

| (18) | De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarade för 100 % av all import till gemenskapen under undersökningsperioden, det vill säga 41 000 ton. Importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA utgjorde 16,7 % av gemenskapens förbrukning under undersökningsperioden, vilket skall jämföras med 29 % under föregående undersökningsperiod (1998). |
| --- | --- |

(18)

De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarade för 100 % av all import till gemenskapen under undersökningsperioden, det vill säga 41 000 ton. Importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA utgjorde 16,7 % av gemenskapens förbrukning under undersökningsperioden, vilket skall jämföras med 29 % under föregående undersökningsperiod (1998).

2.   Dumpning av import under undersökningsperioden

| (19) | När det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna, fastställdes det enligt artikel 2.1 i grundförordningen ett normalvärde för varje typ av berörd produkt på grundval av de priser som faktiskt betalats på den amerikanska hemmamarknaden av icke-närstående köpare, eftersom försäljningen konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna, fastställdes det enligt artikel 2.1 i grundförordningen ett normalvärde för varje typ av berörd produkt på grundval av de priser som faktiskt betalats på den amerikanska hemmamarknaden av icke-närstående köpare, eftersom försäljningen konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel.

| (20) | Liksom i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen, visade denna undersökning på nytt att de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till gemenskapen via närstående företag. Följaktligen konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i gemenskapen av importföretagen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(20)

Liksom i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen, visade denna undersökning på nytt att de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till gemenskapen via närstående företag. Följaktligen konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i gemenskapen av importföretagen under undersökningsperioden.

| (21) | Normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse såsom anges i artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och tullavgifter, som alla drogs av från återförsäljningspriserna i syfte att få fram ett pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(21)

Normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse såsom anges i artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och tullavgifter, som alla drogs av från återförsäljningspriserna i syfte att få fram ett pris fritt fabrik.

| (22) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produktslag på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning under undersökningsperioden, om än på en lägre nivå än i den tidigare undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet vid gemenskapens gräns var 4,8 % för INEOS och 20,3 % för Dow Chemical. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produktslag på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning under undersökningsperioden, om än på en lägre nivå än i den tidigare undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet vid gemenskapens gräns var 4,8 % för INEOS och 20,3 % för Dow Chemical.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (23) | Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under undersökningsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(23)

Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under undersökningsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.

| (24) | Om åtgärderna tas bort, skulle exportörerna kunna sänka sina exportpriser. En sänkning av exportpriserna skulle göra den amerikanska produkten mer attraktiv på gemenskapsmarknaden. Om exportpriserna skulle sänkas i proportion till tullnivån, skulle dumpningsmarginalerna under undersökningsperioden bli 13,4 % för INEOS och 28,3 % för Dow Chemical. |
| --- | --- |

(24)

Om åtgärderna tas bort, skulle exportörerna kunna sänka sina exportpriser. En sänkning av exportpriserna skulle göra den amerikanska produkten mer attraktiv på gemenskapsmarknaden. Om exportpriserna skulle sänkas i proportion till tullnivån, skulle dumpningsmarginalerna under undersökningsperioden bli 13,4 % för INEOS och 28,3 % för Dow Chemical.

| (25) | Det uppskattas att den oanvända produktionskapaciteten i USA under undersökningsperioden var 90 000 ton. Detta beräknades på grundval av uppgifter från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna samt av information i ledande marknadstidskrifter. Jämfört med en beräknad, befintlig, total kapacitet i USA på 650 000 ton, skulle den beräknade, totala, tillgodosedda efterfrågan och den företagsinterna användningen på 560 000 ton innebära ett kapacitetsutnyttjande på 86 %, vilket är ganska lågt med tanke på de fördelaktiga marknadsförhållandena under undersökningsperioden. Det relativt låga kapacitetsutnyttjandet var en följd av driftsproblem vid vissa produktionsanläggningar. Den outnyttjade kapaciteten på 90 000 ton skall jämföras med de volymer som exporterades till gemenskapen från USA under undersökningsperioden (41 088 ton) och den totala gemenskapsförbrukningen (246 670 ton). Med andra ord finns det en ansenlig potential för att öka exporten från USA så att den skulle kunna ta över en stor del av gemenskapsmarknaden. Tendensen till ökad export till gemenskapen stöds ytterligare av den kapacitetsökning på 45 000 ton som 2006 pågår i Mexiko och Brasilien, som båda är viktiga exportmarknader för de amerikanska tillverkarna. |
| --- | --- |

(25)

Det uppskattas att den oanvända produktionskapaciteten i USA under undersökningsperioden var 90 000 ton. Detta beräknades på grundval av uppgifter från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna samt av information i ledande marknadstidskrifter. Jämfört med en beräknad, befintlig, total kapacitet i USA på 650 000 ton, skulle den beräknade, totala, tillgodosedda efterfrågan och den företagsinterna användningen på 560 000 ton innebära ett kapacitetsutnyttjande på 86 %, vilket är ganska lågt med tanke på de fördelaktiga marknadsförhållandena under undersökningsperioden. Det relativt låga kapacitetsutnyttjandet var en följd av driftsproblem vid vissa produktionsanläggningar. Den outnyttjade kapaciteten på 90 000 ton skall jämföras med de volymer som exporterades till gemenskapen från USA under undersökningsperioden (41 088 ton) och den totala gemenskapsförbrukningen (246 670 ton). Med andra ord finns det en ansenlig potential för att öka exporten från USA så att den skulle kunna ta över en stor del av gemenskapsmarknaden. Tendensen till ökad export till gemenskapen stöds ytterligare av den kapacitetsökning på 45 000 ton som 2006 pågår i Mexiko och Brasilien, som båda är viktiga exportmarknader för de amerikanska tillverkarna.

| (26) | Sammanfattningsvis finns det outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas till att framställa mer etanolamin och sälja den till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle tas bort. |
| --- | --- |

(26)

Sammanfattningsvis finns det outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas till att framställa mer etanolamin och sälja den till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle tas bort.

| (27) | Etanolaminmarknaden kännetecknades av en starkt ökande efterfrågan på dietanolamin under åren 2000–2001, som berodde på att dietanolamin används vid tillverkningen av glyfosatherbicider, som används i en process för att göra genetiskt modifierade grödor motståndskraftiga mot sådana herbicider. Efterfrågan på trietanolamin kommer särskilt från användare i cementsektorn och från tillverkare av mjukgörande medel. Sedan 2004 har monoetanolaminmarknaden avsevärt ökat till följd av en amerikansk förordning, som trädde i kraft den 1 januari 2005 och som förbjuder användningen av alternativa metallbaserade produkter för träbehandling och som orsakade en ytterligare efterfrågan på monoetanolamin på ungefär 80 000 ton. Till följd av detta är världspriserna på etanolaminer höga eftersom efterfrågan är stor. |
| --- | --- |

(27)

Etanolaminmarknaden kännetecknades av en starkt ökande efterfrågan på dietanolamin under åren 2000–2001, som berodde på att dietanolamin används vid tillverkningen av glyfosatherbicider, som används i en process för att göra genetiskt modifierade grödor motståndskraftiga mot sådana herbicider. Efterfrågan på trietanolamin kommer särskilt från användare i cementsektorn och från tillverkare av mjukgörande medel. Sedan 2004 har monoetanolaminmarknaden avsevärt ökat till följd av en amerikansk förordning, som trädde i kraft den 1 januari 2005 och som förbjuder användningen av alternativa metallbaserade produkter för träbehandling och som orsakade en ytterligare efterfrågan på monoetanolamin på ungefär 80 000 ton. Till följd av detta är världspriserna på etanolaminer höga eftersom efterfrågan är stor.

| (28) | Undersökningen visade att de amerikanska inhemska priserna i genomsnitt var högre än försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. Industriella användare verkar uppnå liknande villkor på båda marknaderna, eftersom de ofta är multinationella företag som förhandlar fram sina inköp i hela världen och väljer leverantörer som klarar att leverera i liknande omfattning. De amerikanska inhemska priserna på alla typer av etanolaminer befanns vara högre vid försäljning till handlare och distributörer. Denna typ av försäljning på den amerikanska inhemska marknaden görs oftast som enstaka inköp, medan försäljningen på gemenskapsmarknaden görs enligt avtal som sluts på längre sikt. Detta betyder att försäljningspriserna i gemenskapen gäller en längre period och alltså är mer stabila. |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen visade att de amerikanska inhemska priserna i genomsnitt var högre än försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. Industriella användare verkar uppnå liknande villkor på båda marknaderna, eftersom de ofta är multinationella företag som förhandlar fram sina inköp i hela världen och väljer leverantörer som klarar att leverera i liknande omfattning. De amerikanska inhemska priserna på alla typer av etanolaminer befanns vara högre vid försäljning till handlare och distributörer. Denna typ av försäljning på den amerikanska inhemska marknaden görs oftast som enstaka inköp, medan försäljningen på gemenskapsmarknaden görs enligt avtal som sluts på längre sikt. Detta betyder att försäljningspriserna i gemenskapen gäller en längre period och alltså är mer stabila.

| (29) | De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning till handlare och distributörer utgjorde bara 13 % av den volym som såldes på den amerikanska hemmamarknaden och 32 % av försäljningen på gemenskapsmarknaden, men de amerikanska inhemska priserna var i genomsnitt 35 % högre än priserna på gemenskapsmarknaden i samma handelsled. Detta tyder på att de amerikanska inhemska priserna anpassar sig snabbare till prisfluktuationer, eftersom försäljningen till handlare och distributörer har karaktären av enstaka inköp. Sett mot bakgrund av ökande priser kommer de amerikanska inhemska priserna att tendera att relativt sett vara högre än gemenskapspriserna, vilket ytterligare skulle förstärkas om åtgärderna upphörde. Å andra sidan utgör detta handelsled den minsta delen av försäljningen både på den amerikanska hemmamarknaden och på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(29)

De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning till handlare och distributörer utgjorde bara 13 % av den volym som såldes på den amerikanska hemmamarknaden och 32 % av försäljningen på gemenskapsmarknaden, men de amerikanska inhemska priserna var i genomsnitt 35 % högre än priserna på gemenskapsmarknaden i samma handelsled. Detta tyder på att de amerikanska inhemska priserna anpassar sig snabbare till prisfluktuationer, eftersom försäljningen till handlare och distributörer har karaktären av enstaka inköp. Sett mot bakgrund av ökande priser kommer de amerikanska inhemska priserna att tendera att relativt sett vara högre än gemenskapspriserna, vilket ytterligare skulle förstärkas om åtgärderna upphörde. Å andra sidan utgör detta handelsled den minsta delen av försäljningen både på den amerikanska hemmamarknaden och på gemenskapsmarknaden.

| (30) | För industriella användare, som utgör merparten av kunderna, skulle ett upphörande av åtgärderna förmodligen inte påverka prisnivån på etanolaminer på gemenskapsmarknaden, eftersom det har konstaterats att det var de amerikanska exporterande tillverkarna som fick bära kostnaderna för åtgärderna. De senare skulle därför kunna få en mer lönsam försäljning och bli motiverade att öka sin export till gemenskapsmarknaden. De industriella användarna skulle kunna utnyttja åtgärdernas upphörande till att förhandla fram lägre priser från både de amerikanska exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(30)

För industriella användare, som utgör merparten av kunderna, skulle ett upphörande av åtgärderna förmodligen inte påverka prisnivån på etanolaminer på gemenskapsmarknaden, eftersom det har konstaterats att det var de amerikanska exporterande tillverkarna som fick bära kostnaderna för åtgärderna. De senare skulle därför kunna få en mer lönsam försäljning och bli motiverade att öka sin export till gemenskapsmarknaden. De industriella användarna skulle kunna utnyttja åtgärdernas upphörande till att förhandla fram lägre priser från både de amerikanska exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrin.

| (31) | Exportpriserna på den berörda produkten till övriga stora exportmarknader, nämligen Kanada och Sydamerika, uppvisar inte något regelbundet mönster. Försäljningspriserna är ibland lägre och ibland högre än i USA och till gemenskapsmarknaden beroende på försäljningsvillkoren. Mindre volymer medför oftast högre försäljningspriser. |
| --- | --- |

(31)

Exportpriserna på den berörda produkten till övriga stora exportmarknader, nämligen Kanada och Sydamerika, uppvisar inte något regelbundet mönster. Försäljningspriserna är ibland lägre och ibland högre än i USA och till gemenskapsmarknaden beroende på försäljningsvillkoren. Mindre volymer medför oftast högre försäljningspriser.

| (32) | Sammanfattningsvis kan man säga att den amerikanska marknaden fortsätter att vara den viktigaste försäljningsmarknaden för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Med tanke på att 17 % av tillverkningen exporterades under undersökningsperioden, fortsätter emellertid försäljningen till gemenskapen och till resten av världen att spela en viktig roll när det gäller den övergripande användningen av och lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(32)

Sammanfattningsvis kan man säga att den amerikanska marknaden fortsätter att vara den viktigaste försäljningsmarknaden för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Med tanke på att 17 % av tillverkningen exporterades under undersökningsperioden, fortsätter emellertid försäljningen till gemenskapen och till resten av världen att spela en viktig roll när det gäller den övergripande användningen av och lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet.

| (33) | På kort sikt kan man när det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna vänta sig att deras importvolymer kommer att förbli någorlunda stabila. Även med de gällande åtgärderna och trots att den amerikanska marknaden är attraktiv, har de fortsatt att göra affärer med sina gemenskapsbaserade kunder. En minskning av exportvolymerna kan möjligen förväntas från den amerikanska tillverkaren INEOS efter övertagandet av Innovene, som har produktionsanläggningar i gemenskapen, när företaget väl har fått igång de produktionsanläggningar man övertagit och när det har expanderat genom ny kapacitet i gemenskapen, men denna kommer inte att vara utbyggd före 2008. Samtidigt förväntar man sig att de amerikanska exporterande tillverkarna kommer att ha hämtat sig från skadorna i samband med orkanen under andra halvåret 2005 och att de kommer att vara fullt operationella igen i slutet av 2006 eller i början av 2007 och då kan tillverka större volymer som kan komma att säljas till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(33)

På kort sikt kan man när det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna vänta sig att deras importvolymer kommer att förbli någorlunda stabila. Även med de gällande åtgärderna och trots att den amerikanska marknaden är attraktiv, har de fortsatt att göra affärer med sina gemenskapsbaserade kunder. En minskning av exportvolymerna kan möjligen förväntas från den amerikanska tillverkaren INEOS efter övertagandet av Innovene, som har produktionsanläggningar i gemenskapen, när företaget väl har fått igång de produktionsanläggningar man övertagit och när det har expanderat genom ny kapacitet i gemenskapen, men denna kommer inte att vara utbyggd före 2008. Samtidigt förväntar man sig att de amerikanska exporterande tillverkarna kommer att ha hämtat sig från skadorna i samband med orkanen under andra halvåret 2005 och att de kommer att vara fullt operationella igen i slutet av 2006 eller i början av 2007 och då kan tillverka större volymer som kan komma att säljas till gemenskapsmarknaden.

| (34) | När det gäller de icke samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna, som stod för 27 % av den amerikanska produktionskapaciteten under undersökningsperioden, kan man inte utesluta att de skulle komma att återuppta sin export till gemenskapen om åtgärderna upphör. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller de icke samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna, som stod för 27 % av den amerikanska produktionskapaciteten under undersökningsperioden, kan man inte utesluta att de skulle komma att återuppta sin export till gemenskapen om åtgärderna upphör.

| (35) | En analys gjordes också av den tänkbara utvecklingen på medellång sikt (upp till fem år) av efterfrågan och produktionskapacitet i gemenskapen, USA och resten av världen. Man analyserade också hur den förväntade situationen när det gäller tillgång och efterfrågan skulle påverka prisnivåerna i gemenskapen. Alla siffror nedan baseras på uppgifter från företagen BASF, Dow och INEOS och från PCI och Tecnon, som ger ut de ledande referenspublikationerna för den kemiska industrin. |
| --- | --- |

(35)

En analys gjordes också av den tänkbara utvecklingen på medellång sikt (upp till fem år) av efterfrågan och produktionskapacitet i gemenskapen, USA och resten av världen. Man analyserade också hur den förväntade situationen när det gäller tillgång och efterfrågan skulle påverka prisnivåerna i gemenskapen. Alla siffror nedan baseras på uppgifter från företagen BASF, Dow och INEOS och från PCI och Tecnon, som ger ut de ledande referenspublikationerna för den kemiska industrin.

| (36) | Utifrån prognosen för tillverkarna både i USA och i gemenskapen när det gäller efterfrågan och produktionskapacitet kan man förvänta sig en lägre tillväxt i gemenskapen än i övriga världen. Den förväntade genomsnittliga tillväxttakten i gemenskapen kommer på medellång sikt att ligga på ungefär 3 % om året, vilket skall jämföras med 7 % i Asien och 4,2 % i världen som helhet. |
| --- | --- |

(36)

Utifrån prognosen för tillverkarna både i USA och i gemenskapen när det gäller efterfrågan och produktionskapacitet kan man förvänta sig en lägre tillväxt i gemenskapen än i övriga världen. Den förväntade genomsnittliga tillväxttakten i gemenskapen kommer på medellång sikt att ligga på ungefär 3 % om året, vilket skall jämföras med 7 % i Asien och 4,2 % i världen som helhet.

| (37) | Under 2004 översteg efterfrågan på den europeiska marknaden gemenskapens befintliga produktionskapacitet med ungefär 40 000 ton. Den motsatta situationen gällde i USA, där den befintliga kapaciteten var ungefär 90 000 ton högre än den faktiska användningen och försäljningen av produkten, vilket ändå inte påverkade de höga prisnivåerna negativt på grund av driftsproblem vid tillverkningen som begränsade leveranserna till kunderna. När man jämför den förväntade tillväxttakten med de annonserade kapacitetsökningarna, ser det ut som om överskottskapaciteten kommer att bli högre än efterfrågan från och med 2008, särskilt på grund av att INEOS har investeringsplaner i gemenskapen, vilket skulle öka gemenskapens befintliga kapacitet med mellan en fjärdedel och en tredjedel. En sådan kapacitetsökning kan emellertid inte äga rum förrän i början av 2008. Även om en sådan kapacitetsökning samtidigt till en del kan komma att kompenseras av en minskning av importen till gemenskapen och en ökning av gemenskapstillverkarnas export, kan man förvänta sig att den totala befintliga kapaciteten i gemenskapen från alla tillverkare skulle bli högre än efterfrågan på gemenskapsmarknaden under 2008. |
| --- | --- |

(37)

Under 2004 översteg efterfrågan på den europeiska marknaden gemenskapens befintliga produktionskapacitet med ungefär 40 000 ton. Den motsatta situationen gällde i USA, där den befintliga kapaciteten var ungefär 90 000 ton högre än den faktiska användningen och försäljningen av produkten, vilket ändå inte påverkade de höga prisnivåerna negativt på grund av driftsproblem vid tillverkningen som begränsade leveranserna till kunderna. När man jämför den förväntade tillväxttakten med de annonserade kapacitetsökningarna, ser det ut som om överskottskapaciteten kommer att bli högre än efterfrågan från och med 2008, särskilt på grund av att INEOS har investeringsplaner i gemenskapen, vilket skulle öka gemenskapens befintliga kapacitet med mellan en fjärdedel och en tredjedel. En sådan kapacitetsökning kan emellertid inte äga rum förrän i början av 2008. Även om en sådan kapacitetsökning samtidigt till en del kan komma att kompenseras av en minskning av importen till gemenskapen och en ökning av gemenskapstillverkarnas export, kan man förvänta sig att den totala befintliga kapaciteten i gemenskapen från alla tillverkare skulle bli högre än efterfrågan på gemenskapsmarknaden under 2008.

| (38) | Utifrån de belägg som kommissionen kan stödja sig på kan man förvänta sig att den nuvarande överskottskapaciteten i USA kommer att fortsätta åtminstone på kort sikt, därför att den inhemska efterfrågan, även om den ökar, inte kan ta hand om den nyuppkomna överskottskapaciteten. I ett längre tidsperspektiv, upp till 2010, förväntas överskottskapaciteten försvinna och minska de amerikanska tillverkarnas intresse för att exportera. Samtidigt tyder prognoser på ett avsevärt underskott i Asien. Dow Chemical har till exempel tillsammans med Petronas bildat ett samriskföretag, kallat Optimal, och har nu en kapacitet på 75 000 ton i Malaysia för att möta efterfrågan på etanolamin på den asiatiska marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Utifrån de belägg som kommissionen kan stödja sig på kan man förvänta sig att den nuvarande överskottskapaciteten i USA kommer att fortsätta åtminstone på kort sikt, därför att den inhemska efterfrågan, även om den ökar, inte kan ta hand om den nyuppkomna överskottskapaciteten. I ett längre tidsperspektiv, upp till 2010, förväntas överskottskapaciteten försvinna och minska de amerikanska tillverkarnas intresse för att exportera. Samtidigt tyder prognoser på ett avsevärt underskott i Asien. Dow Chemical har till exempel tillsammans med Petronas bildat ett samriskföretag, kallat Optimal, och har nu en kapacitet på 75 000 ton i Malaysia för att möta efterfrågan på etanolamin på den asiatiska marknaden.

| (39) | Överlag kommer den globala produktionskapaciteten år 2010 troligen att ha ökat från omkring 1 300 000 ton till 1 785 000 ton. Detta inkluderar ny kapacitet i gemenskapen (+ 205 000), i USA (+80 000), Saudiarabien (+ 100 000) och Asien (+ 100 000). Med en förväntad tillväxttakt på 4,2 % skulle den globala efterfrågan runt 2010 ha ökat till mellan 1 550 000 ton och 1 700 000 ton. Med hänsyn tagen till att en del av överskottskapaciteten försvinner vid driftsstopp för underhåll och att det därför behövs en viss buffert, visar prognosen för 2010 på överskottskapacitet i gemenskapen, jämvikt i USA och underskott i Asien och i resten av världen. Sammanfattningsvis visar de olika kapacitetsökningarna inte på att de amerikanska exporterande tillverkarna skulle vara benägna att dumpa på gemenskapsmarknaden, beroende på balansen i tillgång och efterfrågan på global nivå. Man skall emellertid lägga märke till att detta är en bedömning som gäller utvecklingen på medellång sikt, dvs. 2008–2010. |
| --- | --- |

(39)

Överlag kommer den globala produktionskapaciteten år 2010 troligen att ha ökat från omkring 1 300 000 ton till 1 785 000 ton. Detta inkluderar ny kapacitet i gemenskapen (+ 205 000), i USA (+80 000), Saudiarabien (+ 100 000) och Asien (+ 100 000). Med en förväntad tillväxttakt på 4,2 % skulle den globala efterfrågan runt 2010 ha ökat till mellan 1 550 000 ton och 1 700 000 ton. Med hänsyn tagen till att en del av överskottskapaciteten försvinner vid driftsstopp för underhåll och att det därför behövs en viss buffert, visar prognosen för 2010 på överskottskapacitet i gemenskapen, jämvikt i USA och underskott i Asien och i resten av världen. Sammanfattningsvis visar de olika kapacitetsökningarna inte på att de amerikanska exporterande tillverkarna skulle vara benägna att dumpa på gemenskapsmarknaden, beroende på balansen i tillgång och efterfrågan på global nivå. Man skall emellertid lägga märke till att detta är en bedömning som gäller utvecklingen på medellång sikt, dvs. 2008–2010.

| (40) | Man skall minnas att dumpning konstaterades för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under undersökningsperioden, om än på en lägre nivå än vid den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(40)

Man skall minnas att dumpning konstaterades för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under undersökningsperioden, om än på en lägre nivå än vid den tidigare översynen.

| (41) | Jämfört med den tidigare översynen, hade USA-importens marknadsandel minskat från 29 % till 16,7 %. Det verkar finnas en överskottskapacitet på 90 000 ton i USA. Det låga kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden verkar vara en följd av vissa händelser och användningen av den beräknade, befintliga amerikanska kapaciteten på 27 % kunde inte undersökas på grund av bristande samarbetsvilja. Man kan inte helt utesluta att dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare återvänder till gemenskapsmarknaden med dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Trots att efterfrågan på den amerikanska marknaden förväntas bli större än i gemenskapen, förväntas överskottskapaciteten i USA bara försvinna på medellång sikt. För att bibehålla lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet, har alla tillverkare för närvarande ett incitament att öka sin försäljning till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(41)

Jämfört med den tidigare översynen, hade USA-importens marknadsandel minskat från 29 % till 16,7 %. Det verkar finnas en överskottskapacitet på 90 000 ton i USA. Det låga kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden verkar vara en följd av vissa händelser och användningen av den beräknade, befintliga amerikanska kapaciteten på 27 % kunde inte undersökas på grund av bristande samarbetsvilja. Man kan inte helt utesluta att dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare återvänder till gemenskapsmarknaden med dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Trots att efterfrågan på den amerikanska marknaden förväntas bli större än i gemenskapen, förväntas överskottskapaciteten i USA bara försvinna på medellång sikt. För att bibehålla lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet, har alla tillverkare för närvarande ett incitament att öka sin försäljning till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (42) | Sammanfattningsvis kan det sägas att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och importvolymerna ökar och att detta utmynnar i ett pristryck nedåt i gemenskapen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(42)

Sammanfattningsvis kan det sägas att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och importvolymerna ökar och att detta utmynnar i ett pristryck nedåt i gemenskapen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (43) | De tre klagande gemenskapstillverkarna samarbetade fullt ut i undersökningen. Under undersökningsperioden stod de för 80 % av tillverkningen i gemenskapen. Det finns ytterligare en gemenskapstillverkare som stöder klagomålet och som särskilt lämnade uppgifter om sin tillverkning, men som inte svarade på hela frågeformuläret. Denna tillverkare måste alltså ses som icke-samarbetsvillig. |
| --- | --- |

(43)

De tre klagande gemenskapstillverkarna samarbetade fullt ut i undersökningen. Under undersökningsperioden stod de för 80 % av tillverkningen i gemenskapen. Det finns ytterligare en gemenskapstillverkare som stöder klagomålet och som särskilt lämnade uppgifter om sin tillverkning, men som inte svarade på hela frågeformuläret. Denna tillverkare måste alltså ses som icke-samarbetsvillig.

| (44) | Det bör noteras att sedan offentliggörandet i rådets förordning (EG) nr 1603/2000 av de åtgärder som för närvarande är i kraft, tillverkar Union Carbide Ltd (UK), som togs över av Dow Chemical Company, inte längre etanolamin i gemenskapen. Vidare ändrade BP Chemicals sitt namn till Innovene och Condea ändrade sitt namn till Sasol. Slutligen förvärvade INEOS Oxide Ltd, det engelska moderbolaget till INEOS Americas LLC, Innovene den 16 december 2005. Båda företagen, INEOS Americas LLC och Innovene, fortsatte att samarbeta fullt ut i förfarandet. |
| --- | --- |

(44)

Det bör noteras att sedan offentliggörandet i rådets förordning (EG) nr 1603/2000 av de åtgärder som för närvarande är i kraft, tillverkar Union Carbide Ltd (UK), som togs över av Dow Chemical Company, inte längre etanolamin i gemenskapen. Vidare ändrade BP Chemicals sitt namn till Innovene och Condea ändrade sitt namn till Sasol. Slutligen förvärvade INEOS Oxide Ltd, det engelska moderbolaget till INEOS Americas LLC, Innovene den 16 december 2005. Båda företagen, INEOS Americas LLC och Innovene, fortsatte att samarbeta fullt ut i förfarandet.

| (45) | De tre gemenskapstillverkarna är nu alltså BASF AG, Innovene och Sasol och de anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

De tre gemenskapstillverkarna är nu alltså BASF AG, Innovene och Sasol och de anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (46) | Undersökningen visade att liksom i den tidigare översynen är en del av tillverkningen av etanolamin i gemenskapen avsedd för företagsinternt bruk. Andelen uppskattas till ungefär en tredjedel av gemenskapens totala tillverkning, vilket är lika mycket som i den tidigare översynen. Produktion för företagsinternt bruk fann man hos en av de tillverkare som ingår i gemenskapsindustrin. Denna tillverkare driver en anläggning som är avsedd endast för företagsinternt bruk och är öronmärkt för detta. Undersökningen visade att de klagande gemenskapstillverkarna inte köpte den berörda produkten för handel eller för internt bruk från oberoende parter inom eller utanför gemenskapen. Etanolamin för internt bruk anses följaktligen inte konkurrera med det etanolamin som finns tillgängligt på gemenskapsmarknaden (nedan kallad ”den öppna marknaden”). |
| --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att liksom i den tidigare översynen är en del av tillverkningen av etanolamin i gemenskapen avsedd för företagsinternt bruk. Andelen uppskattas till ungefär en tredjedel av gemenskapens totala tillverkning, vilket är lika mycket som i den tidigare översynen. Produktion för företagsinternt bruk fann man hos en av de tillverkare som ingår i gemenskapsindustrin. Denna tillverkare driver en anläggning som är avsedd endast för företagsinternt bruk och är öronmärkt för detta. Undersökningen visade att de klagande gemenskapstillverkarna inte köpte den berörda produkten för handel eller för internt bruk från oberoende parter inom eller utanför gemenskapen. Etanolamin för internt bruk anses följaktligen inte konkurrera med det etanolamin som finns tillgängligt på gemenskapsmarknaden (nedan kallad ”den öppna marknaden”).

E.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukningen på gemenskapsmarknaden

| Förbrukningen i gemenskapen | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt (ton) | 283 992 | 331 194 | 358 830 | 366 645 |
| Index | 100 | 117 | 126 | 129 |
| Företagsinternt bruk (ton) | 97 768 | 107 539 | 118 584 | 119 975 |
| Index | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Den öppna marknaden (ton) | 186 224 | 223 655 | 240 246 | 246 670 |
| Index | 100 | 120 | 129 | 132 |
| Källa: Statistik från Eurostat och svar på frågeformuläret. |

Förbrukningen i gemenskapen

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Totalt (ton)

283 992

331 194

358 830

366 645

Index

100

117

126

129

Företagsinternt bruk (ton)

97 768

107 539

118 584

119 975

Index

100

110

121

123

Den öppna marknaden (ton)

186 224

223 655

240 246

246 670

Index

100

120

129

132

Källa: Statistik från Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (47) | Den totala förbrukningen i gemenskapen fastställdes utifrån en kombination av samtliga gemenskapstillverkares produktion med avdrag för exporten och importen från tredjeländer till gemenskapsmarknaden. Jämfört med år 2002, ökade förbrukningen under undersökningsperioden med 29 % eller med 83 000 ton. Tillväxten var särskilt uttalad mellan 2002 och 2003 (+ 17 % eller +48 000 ton), men den fortsatte under 2004 och under undersökningsperioden, fastän i lägre takt. Förbrukningen har ökat till följd av en ökad efterfrågan på etanolaminer, som beror på större och expanderande användningsområden. Det som framförallt drivit på efterfrågan sedan 2002 är dietanolamin till glyfosattillverkning, trietanolamin till esterkvattillverkning och monoetanolamin till träbehandling. |
| --- | --- |

(47)

Den totala förbrukningen i gemenskapen fastställdes utifrån en kombination av samtliga gemenskapstillverkares produktion med avdrag för exporten och importen från tredjeländer till gemenskapsmarknaden. Jämfört med år 2002, ökade förbrukningen under undersökningsperioden med 29 % eller med 83 000 ton. Tillväxten var särskilt uttalad mellan 2002 och 2003 (+ 17 % eller +48 000 ton), men den fortsatte under 2004 och under undersökningsperioden, fastän i lägre takt. Förbrukningen har ökat till följd av en ökad efterfrågan på etanolaminer, som beror på större och expanderande användningsområden. Det som framförallt drivit på efterfrågan sedan 2002 är dietanolamin till glyfosattillverkning, trietanolamin till esterkvattillverkning och monoetanolamin till träbehandling.

| (48) | Förbrukningen på den öppna marknaden ökade med 32 % (eller med 60 000 ton) under skadeundersökningsperioden, med en ökning på 20 % (eller 37 000 ton) mellan 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(48)

Förbrukningen på den öppna marknaden ökade med 32 % (eller med 60 000 ton) under skadeundersökningsperioden, med en ökning på 20 % (eller 37 000 ton) mellan 2002 och 2003.

| (49) | När det gäller den företagsinterna marknaden, ökade förbrukningen med 23 % eller med 22 000 ton beroende på ökad användning av etanolaminer i tillverkningsprocessen av andra kemikalier. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller den företagsinterna marknaden, ökade förbrukningen med 23 % eller med 22 000 ton beroende på ökad användning av etanolaminer i tillverkningsprocessen av andra kemikalier.

2.   Import från USA, volym, marknadsandel och importpriser

| Import från USA | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 46 075 | 40 576 | 40 512 | 41 088 |
| Index | 100 | 88 | 88 | 89 |
| Marknadsandel | 24,7 % | 18,1 % | 16,9 % | 16,7 % |
| Importpris euro/ton | 979,63 | 915,15 | 975,09 | 995,55 |
| Index | 100 | 93 | 100 | 102 |
| Källa: Statistik från Eurostat och svar på frågeformuläret. |

Import från USA

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Ton

46 075

40 576

40 512

41 088

Index

100

88

88

89

Marknadsandel

24,7 %

18,1 %

16,9 %

16,7 %

Importpris euro/ton

979,63

915,15

975,09

995,55

Index

100

93

100

102

Källa: Statistik från Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (50) | Importen till gemenskapen från USA minskade med 12 % mellan 2002 och 2003 och ligger fortfarande på samma nivå. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen på den öppna marknaden i gemenskapen och minskade från 24,7 % till 16,7 % under skadeundersökningsperioden, vilket betyder en förlust på 8 procentandelar. Den minskade importen och marknadsandelen mellan 2002 och 2003 sammanföll med en allmän nedgång på 7 % när det gäller genomsnittligt importpris. Mellan 2002 och 2003 hade de amerikanska exporterande tillverkarna inte någon del i den ökade förbrukningen på den öppna marknaden i gemenskapen. Inte heller efter 2003 ökade de amerikanska exporterande tillverkarna sin marknadsandel, trots att importpriserna ökade igen. På en säljarmarknad skulle en sådan ökad attraktionskraft normalt sett ha ökat försäljningen, men de amerikanska exporterande tillverkarna kom inte tillbaka till gemenskapsmarknaden som väntat, på grund av driftsproblem och mer attraktiva villkor på den amerikanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(50)

Importen till gemenskapen från USA minskade med 12 % mellan 2002 och 2003 och ligger fortfarande på samma nivå. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen på den öppna marknaden i gemenskapen och minskade från 24,7 % till 16,7 % under skadeundersökningsperioden, vilket betyder en förlust på 8 procentandelar. Den minskade importen och marknadsandelen mellan 2002 och 2003 sammanföll med en allmän nedgång på 7 % när det gäller genomsnittligt importpris. Mellan 2002 och 2003 hade de amerikanska exporterande tillverkarna inte någon del i den ökade förbrukningen på den öppna marknaden i gemenskapen. Inte heller efter 2003 ökade de amerikanska exporterande tillverkarna sin marknadsandel, trots att importpriserna ökade igen. På en säljarmarknad skulle en sådan ökad attraktionskraft normalt sett ha ökat försäljningen, men de amerikanska exporterande tillverkarna kom inte tillbaka till gemenskapsmarknaden som väntat, på grund av driftsproblem och mer attraktiva villkor på den amerikanska hemmamarknaden.

| (51) | Det bör noteras att priserna ovan härrör från Eurostats importstatistik. Statistiken skiljer inte på olika produktmixer och baseras på vissa försäljningsvillkor som inte kan jämföras med dem som används av andra operatörer på gemenskapsmarknaden. En noggrann prisjämförelse gjordes mellan den dumpade importen och gemenskapstillverkarnas priser i samma handelsled och den förklaras i skäl 52. Under skadeundersökningsperioden ökade genomsnittspriset för importen med blygsamma 2 %. All import till gemenskapen med ursprung i USA gick via närstående importörer och importpriserna är därför internpriser inom företagsgruppen. I den tidigare översynen fann man att sådana priser hade satts artificiellt för att man åtminstone delvis skulle kunna absorbera de då gällande antidumpningsåtgärderna. De närstående importörerna i gemenskapen fick kännas vid avsevärda förluster under den förra undersökningsperioden och de marginaler de hade mellan inköpspris (faktiskt importpris) och återförsäljningspris på gemenskapsmarknaden räckte inte till för att täcka de kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning. Detta var orsaken till att den tidigare översynen ledde till en ändring av typen av antidumpningsåtgärder och att fasta mängdtullar per ton infördes. |
| --- | --- |

(51)

Det bör noteras att priserna ovan härrör från Eurostats importstatistik. Statistiken skiljer inte på olika produktmixer och baseras på vissa försäljningsvillkor som inte kan jämföras med dem som används av andra operatörer på gemenskapsmarknaden. En noggrann prisjämförelse gjordes mellan den dumpade importen och gemenskapstillverkarnas priser i samma handelsled och den förklaras i skäl 52. Under skadeundersökningsperioden ökade genomsnittspriset för importen med blygsamma 2 %. All import till gemenskapen med ursprung i USA gick via närstående importörer och importpriserna är därför internpriser inom företagsgruppen. I den tidigare översynen fann man att sådana priser hade satts artificiellt för att man åtminstone delvis skulle kunna absorbera de då gällande antidumpningsåtgärderna. De närstående importörerna i gemenskapen fick kännas vid avsevärda förluster under den förra undersökningsperioden och de marginaler de hade mellan inköpspris (faktiskt importpris) och återförsäljningspris på gemenskapsmarknaden räckte inte till för att täcka de kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning. Detta var orsaken till att den tidigare översynen ledde till en ändring av typen av antidumpningsåtgärder och att fasta mängdtullar per ton infördes.

| (52) | I den nuvarande översynen fann man att både de amerikanska exporterande tillverkarna och deras närstående importörer i gemenskapen hade haft vinster under undersökningsperioden och att de närstående importörernas marginaler överensstämde med marknadsvillkoren. Nivån på försäljningspriserna jämfört med normalvärdet eller produktionskostnaderna möjliggjorde en adekvat vinst för alla företag på marknader som utmärktes av höga försäljningspriser. |
| --- | --- |

(52)

I den nuvarande översynen fann man att både de amerikanska exporterande tillverkarna och deras närstående importörer i gemenskapen hade haft vinster under undersökningsperioden och att de närstående importörernas marginaler överensstämde med marknadsvillkoren. Nivån på försäljningspriserna jämfört med normalvärdet eller produktionskostnaderna möjliggjorde en adekvat vinst för alla företag på marknader som utmärktes av höga försäljningspriser.

| (53) | Jämförelsen mellan de importpriser cif vid gemenskapens gräns, inklusive antidumpningstullar, som betalas av oberoende kunder med gemenskapsindustrins priser, fritt fabrik, för samma produktslag i samma handelsled tyder på ett prisunderskridande på mellan 7,3 % och 17,5 % av gemenskapsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(53)

Jämförelsen mellan de importpriser cif vid gemenskapens gräns, inklusive antidumpningstullar, som betalas av oberoende kunder med gemenskapsindustrins priser, fritt fabrik, för samma produktslag i samma handelsled tyder på ett prisunderskridande på mellan 7,3 % och 17,5 % av gemenskapsindustrins försäljningspriser.

3.   Import från andra tredjeländer, volym, marknadsandel och importpriser

| Import från andra tredjeländer | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 17 596 | 18 688 | 12 276 | 8 773 |
| Index | 100 | 106 | 70 | 50 |
| Marknadsandel | 9,4 % | 8,4 % | 3,4 % | 2,4 % |
| Importpris euro/ton | 1 034,23 | 970,75 | 982,67 | 955,24 |
| Index | 100 | 94 | 95 | 92 |
| Källa: Statistik från Eurostat. |

Import från andra tredjeländer

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Ton

17 596

18 688

12 276

8 773

Index

100

106

70

50

Marknadsandel

9,4 %

8,4 %

3,4 %

2,4 %

Importpris euro/ton

1 034,23

970,75

982,67

955,24

Index

100

94

95

92

Källa: Statistik från Eurostat.

| (54) | Importen från andra tredjeländer minskade med hälften under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för de andra viktigaste exportländerna, främst Ryssland och Iran, har blivit ganska obetydlig. Enligt användarindustrin beror den nedåtgående tendensen på att det var svårt att få de beställda kvantiteterna på ett visst leveransdatum i de två nämnda länderna. |
| --- | --- |

(54)

Importen från andra tredjeländer minskade med hälften under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för de andra viktigaste exportländerna, främst Ryssland och Iran, har blivit ganska obetydlig. Enligt användarindustrin beror den nedåtgående tendensen på att det var svårt att få de beställda kvantiteterna på ett visst leveransdatum i de två nämnda länderna.

4.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning i ton | 206 481 | 242 350 | 279 307 | 290 625 |
| Index | 100 | 117 | 135 | 141 |
| Kapacitet (ton) | 263 320 | 273 820 | 302 070 | 311 820 |
| Index | 100 | 104 | 115 | 118 |
| Kapacitetsutnyttjande | 78,4 % | 88,5 % | 92,5 % | 93,2 % |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Tillverkning i ton

206 481

242 350

279 307

290 625

Index

100

117

135

141

Kapacitet (ton)

263 320

273 820

302 070

311 820

Index

100

104

115

118

Kapacitetsutnyttjande

78,4 %

88,5 %

92,5 %

93,2 %

| (55) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen med 41 %. Samtidigt ökade kapaciteten med 18 %, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet ökade från 78,4 % till 93,2 %. |
| --- | --- |

(55)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen med 41 %. Samtidigt ökade kapaciteten med 18 %, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet ökade från 78,4 % till 93,2 %.

| (56) | Den ökade produktionskapaciteten mellan 2002 och 2003 är marginell och återspeglar ett par förbättringar av effektiviteten. Från och med 2004 ökade produktionen igen och ny kapacitet installerades. |
| --- | --- |

(56)

Den ökade produktionskapaciteten mellan 2002 och 2003 är marginell och återspeglar ett par förbättringar av effektiviteten. Från och med 2004 ökade produktionen igen och ny kapacitet installerades.

| Varulager | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 9 543 | 10 883 | 10 228 | 7 596 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 80 |

Varulager

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Ton

9 543

10 883

10 228

7 596

Index

100

114

107

80

| (57) | Nivån på varulagret jämfördes i slutet av varje år mellan 2002 och 2004 och den varierar till en viss del beroende på orderingången. Nivån i slutet av undersökningsperioden är lägre, men den visar läget den 30 juni 2005 och är därför inte helt jämförbar med uppgiften om lager i slutet av året. Detta beror på att företagen sommartid planerar för en lägre nivå på produktion och underhåll av produktionsanläggningarna, eftersom efterfrågan då minskar något. |
| --- | --- |

(57)

Nivån på varulagret jämfördes i slutet av varje år mellan 2002 och 2004 och den varierar till en viss del beroende på orderingången. Nivån i slutet av undersökningsperioden är lägre, men den visar läget den 30 juni 2005 och är därför inte helt jämförbar med uppgiften om lager i slutet av året. Detta beror på att företagen sommartid planerar för en lägre nivå på produktion och underhåll av produktionsanläggningarna, eftersom efterfrågan då minskar något.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym | 130 214 | 144 103 | 167 054 | 175 953 |
| Index | 100 | 111 | 128 | 135 |
| Marknadsandel av total förbrukning (inkl. företagsinternt bruk) | 45,9 % | 43,5 % | 46,6 % | 48,0 % |
| Marknadsandel av förbrukningen på den öppna marknaden | 69,9 % | 64,4 % | 69,5 % | 71,3 % |
| Försäljningspris euro/ton (på den öppna marknaden) | 801,77 | 758,49 | 835,68 | 936,08 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 117 |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym

130 214

144 103

167 054

175 953

Index

100

111

128

135

Marknadsandel av total förbrukning (inkl. företagsinternt bruk)

45,9 %

43,5 %

46,6 %

48,0 %

Marknadsandel av förbrukningen på den öppna marknaden

69,9 %

64,4 %

69,5 %

71,3 %

Försäljningspris euro/ton (på den öppna marknaden)

801,77

758,49

835,68

936,08

Index

100

95

104

117

| (58) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende kunder ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Både marknadsandelen för den totala gemenskapsförbrukningen och förbrukningen på den öppna marknaden visar att marknadsandelen, efter förlusten av marknadsandelar mellan 2002 och 2003, har stabiliserat sig och låg på ungefär 48 % i förhållande till den totala förbrukningen respektive 71,3 % av den öppna marknaden under undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset till icke-närstående kunder följde ett liknande mönster och efter en nedgång på 5 % mellan 2002 och 2003 var prisnivån på den öppna marknaden under undersökningsperioden 17 % högre än 2002. |
| --- | --- |

(58)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende kunder ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Både marknadsandelen för den totala gemenskapsförbrukningen och förbrukningen på den öppna marknaden visar att marknadsandelen, efter förlusten av marknadsandelar mellan 2002 och 2003, har stabiliserat sig och låg på ungefär 48 % i förhållande till den totala förbrukningen respektive 71,3 % av den öppna marknaden under undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset till icke-närstående kunder följde ett liknande mönster och efter en nedgång på 5 % mellan 2002 och 2003 var prisnivån på den öppna marknaden under undersökningsperioden 17 % högre än 2002.

| (59) | Jämfört med prisnivån under undersökningsperioden i den föregående översynen, som sammanföll med kalenderåret 1998, var försäljningspriserna under 2004 och under den nuvarande undersökningsperioden i genomsnitt 22,7 % respektive 37,5 % högre än 1998. Inga fakturor ställs ut för den produktion som är avsedd för företagsinternt bruk i integrerade produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(59)

Jämfört med prisnivån under undersökningsperioden i den föregående översynen, som sammanföll med kalenderåret 1998, var försäljningspriserna under 2004 och under den nuvarande undersökningsperioden i genomsnitt 22,7 % respektive 37,5 % högre än 1998. Inga fakturor ställs ut för den produktion som är avsedd för företagsinternt bruk i integrerade produktionsanläggningar.

| (60) | Förbrukningen har kontinuerligt ökat under det sista decenniet, från 152 000 ton under 1995 till 367 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en årlig ökning med 9,7 %. Den mer nyliga ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden från 2002 fram till undersökningsperioden var 10,7 % årligen, vilket skall jämföras med 7 % årlig kapacitetsökning. Denna utveckling gynnade höga prisnivåer i gemenskapen, samtidigt som gemenskapsindustrin uppmuntrades till en avsevärd förbättring av kapacitetsutnyttjandet från 78,4 % till 93,2 %, vilket ledde till en årlig produktionsökning på 14,5 %. I absoluta tal ökade produktionen med 84 000 ton, som skall jämföras med en ökning av förbrukningen på 83 000 ton, och av kapaciteten med bara 48 500 ton. | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig produktionskostnad euro/ton | 779,53 | 749,85 | 746,84 | 790,60 |
| Index | 100 | 96 | 96 | 101 |

(60)

Förbrukningen har kontinuerligt ökat under det sista decenniet, från 152 000 ton under 1995 till 367 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en årlig ökning med 9,7 %. Den mer nyliga ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden från 2002 fram till undersökningsperioden var 10,7 % årligen, vilket skall jämföras med 7 % årlig kapacitetsökning. Denna utveckling gynnade höga prisnivåer i gemenskapen, samtidigt som gemenskapsindustrin uppmuntrades till en avsevärd förbättring av kapacitetsutnyttjandet från 78,4 % till 93,2 %, vilket ledde till en årlig produktionsökning på 14,5 %. I absoluta tal ökade produktionen med 84 000 ton, som skall jämföras med en ökning av förbrukningen på 83 000 ton, och av kapaciteten med bara 48 500 ton.

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Genomsnittlig produktionskostnad euro/ton

779,53

749,85

746,84

790,60

Index

100

96

96

101

| (61) | En allt högre efterfrågan tillsammans med en lägre takt i kapacitetsökningen och en allmän minskning av importen har hållit uppe prisnivån på etanolamin i gemenskapen. Försäljningsmarginalerna har dessutom knappast påverkats av de fulla produktionskostnaderna per ton under skadeundersökningsperioden. Ökningen av produktionskostnaden med 5,9 % mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på höjda priser på nafta, som är en oljebaserad energibärare som används vid framställningen av etenoxid, som är den huvudsakliga råvaran vid etanolamintillverkning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(61)

En allt högre efterfrågan tillsammans med en lägre takt i kapacitetsökningen och en allmän minskning av importen har hållit uppe prisnivån på etanolamin i gemenskapen. Försäljningsmarginalerna har dessutom knappast påverkats av de fulla produktionskostnaderna per ton under skadeundersökningsperioden. Ökningen av produktionskostnaden med 5,9 % mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på höjda priser på nafta, som är en oljebaserad energibärare som används vid framställningen av etenoxid, som är den huvudsakliga råvaran vid etanolamintillverkning i gemenskapen.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 102 | 103 | 101 | 102 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 99 |
| Produktivitet ton per anställd | 2 016 | 2 354 | 2 755 | 2 861 |
| Index | 100 | 117 | 137 | 142 |
| Löner (i tusental euro) | 6 860 | 7 526 | 8 018 | 7 598 |
| Index | 100 | 110 | 117 | 111 |
| Medellön per anställd (euro) | 66 976 | 73 105 | 79 097 | 74 797 |
| Index | 100 | 109 | 118 | 112 |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Sysselsättning

102

103

101

102

Index

100

101

99

99

Produktivitet ton per anställd

2 016

2 354

2 755

2 861

Index

100

117

137

142

Löner (i tusental euro)

6 860

7 526

8 018

7 598

Index

100

110

117

111

Medellön per anställd (euro)

66 976

73 105

79 097

74 797

Index

100

109

118

112

| (62) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin för den likadana produkten var stabil under skadeundersökningsperioden. Tillverkningsprocessen är i hög grad automatiserad och således inte arbetskraftsintensiv. Samtidigt, beroende på konstanta förbättringar och bättre genomströmning i produktionsanläggningarna, ökade produktionen med 42 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin för den likadana produkten var stabil under skadeundersökningsperioden. Tillverkningsprocessen är i hög grad automatiserad och således inte arbetskraftsintensiv. Samtidigt, beroende på konstanta förbättringar och bättre genomströmning i produktionsanläggningarna, ökade produktionen med 42 % under skadeundersökningsperioden.

| (63) | Under skadeundersökningsperioden ökade lönerna med 11 % med en topp under 2004, som kan tillskrivas omstruktureringar och friställningar från en av de klagande gemenskapstillverkarna. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd följde ett liknande mönster. |
| --- | --- |

(63)

Under skadeundersökningsperioden ökade lönerna med 11 % med en topp under 2004, som kan tillskrivas omstruktureringar och friställningar från en av de klagande gemenskapstillverkarna. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd följde ett liknande mönster.

| Försäljning till ickenärstående parter i gemenskapen | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvärde (i tusental euro) | 104 402 | 109 301 | 139 603 | 164 705 |
| Index | 100 | 105 | 134 | 158 |
| Tillverkningskostnad (i tusental euro) | 101 506 | 108 056 | 124 763 | 139 100 |
| Index | 100 | 106 | 123 | 137 |
| Lönsamhet | 2,8 % | 1,1 % | 10,6 % | 15,5 % |

Försäljning till ickenärstående parter i gemenskapen

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Försäljningsvärde (i tusental euro)

104 402

109 301

139 603

164 705

Index

100

105

134

158

Tillverkningskostnad (i tusental euro)

101 506

108 056

124 763

139 100

Index

100

106

123

137

Lönsamhet

2,8 %

1,1 %

10,6 %

15,5 %

| (64) | Lönsamheten under skadeundersökningsperioden hos försäljningen på den öppna marknaden av den berörda produkten till icke-närstående parter i gemenskapen ökade från 2,8 % 2002 till 15,5 % under undersökningsperioden, efter en nedgång till 1,1 % under 2003. Denna förbättring av lönsamheten sedan 2003 skall ses mot bakgrund av en stabil import från USA och en ökande efterfrågan, som ledde till både en ökad försäljningsvolym och en ökad nivå på försäljningspriserna, som under undersökningsperioden var mer uttalad än ökningen av produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(64)

Lönsamheten under skadeundersökningsperioden hos försäljningen på den öppna marknaden av den berörda produkten till icke-närstående parter i gemenskapen ökade från 2,8 % 2002 till 15,5 % under undersökningsperioden, efter en nedgång till 1,1 % under 2003. Denna förbättring av lönsamheten sedan 2003 skall ses mot bakgrund av en stabil import från USA och en ökande efterfrågan, som ledde till både en ökad försäljningsvolym och en ökad nivå på försäljningspriserna, som under undersökningsperioden var mer uttalad än ökningen av produktionskostnaderna.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusental euro) | 1 170 | 9 975 | 687 478 | 388 476 |
| Index | 100 | 852 | 58 750 | 33 198 |
| Avkastning på investeringar | 2,2 % | 0,9 % | 10,2 % | 17,6 % |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Investeringar (i tusental euro)

1 170

9 975

687 478

388 476

Index

100

852

58 750

33 198

Avkastning på investeringar

2,2 %

0,9 %

10,2 %

17,6 %

| (65) | De prisnivåer som uppnåddes i gemenskapen avgjorde huruvida företagen var benägna att bygga upp tilläggskapacitet. Under 2002 och 2003 ansågs avkastningen på investeringar inte vara tillräckligt hög för att berättiga till en uppbyggnad av ytterligare produktionsanläggningar. Således begränsade sig företagen till att göra vissa förbättringar av genomströmning och effektivitet. Den ständigt ökande efterfrågan i kombination med en måttligt utökad kapacitet gav upphov till höga prisnivåer, i en sådan utsträckning att det från och med 2004 igen blev realistiskt att genomföra investeringsprojekt som tidigare legat på is. |
| --- | --- |

(65)

De prisnivåer som uppnåddes i gemenskapen avgjorde huruvida företagen var benägna att bygga upp tilläggskapacitet. Under 2002 och 2003 ansågs avkastningen på investeringar inte vara tillräckligt hög för att berättiga till en uppbyggnad av ytterligare produktionsanläggningar. Således begränsade sig företagen till att göra vissa förbättringar av genomströmning och effektivitet. Den ständigt ökande efterfrågan i kombination med en måttligt utökad kapacitet gav upphov till höga prisnivåer, i en sådan utsträckning att det från och med 2004 igen blev realistiskt att genomföra investeringsprojekt som tidigare legat på is.

| (66) | När det gäller kapitalanskaffningsförmågan, bör det noteras att etanolaminproduktionen bara är en liten del av den sammanlagda produktionen av kemiska produkter inom gemenskapsindustrin, som i huvudsak utgörs av stora internationella kemiska företag som har genomgående bra kassaflöde, självfinansiering och kreditvärdighet. Således hade gemenskapsindustrin i allmänhet inte några svårigheter med att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller kapitalanskaffningsförmågan, bör det noteras att etanolaminproduktionen bara är en liten del av den sammanlagda produktionen av kemiska produkter inom gemenskapsindustrin, som i huvudsak utgörs av stora internationella kemiska företag som har genomgående bra kassaflöde, självfinansiering och kreditvärdighet. Således hade gemenskapsindustrin i allmänhet inte några svårigheter med att anskaffa kapital.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i tusental euro) | 4 842 | 3 301 | 16 863 | 27 596 |
| Index | 100 | 68 | 348 | 570 |
| Kassaflöde på omsättning | 4,6 % | 3,0 % | 12,1 % | 16,6 % |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Kassaflöde (i tusental euro)

4 842

3 301

16 863

27 596

Index

100

68

348

570

Kassaflöde på omsättning

4,6 %

3,0 %

12,1 %

16,6 %

| (67) | Utvecklingen av kassaflödet visar åter på sambandet mellan prisnivåer, lönsamhet och avkastning på investeringar. Efter låga kassaflödesnivåer 2002 och 2003, var kassaflödet från och med 2004 åter uppe i tvåsiffriga tal i förhållande till omsättningen och dess nivå är för de flesta företagen tillräckligt hög för att kapital skall kunna investeras i etanolaminverksamheten. |
| --- | --- |

(67)

Utvecklingen av kassaflödet visar åter på sambandet mellan prisnivåer, lönsamhet och avkastning på investeringar. Efter låga kassaflödesnivåer 2002 och 2003, var kassaflödet från och med 2004 åter uppe i tvåsiffriga tal i förhållande till omsättningen och dess nivå är för de flesta företagen tillräckligt hög för att kapital skall kunna investeras i etanolaminverksamheten.

| (68) | Gemenskapsindustrin drog nytta av marknadstillväxten under skadeundersökningsperioden, vilket illustreras av ökningen av dess marknadsandel av den totala förbrukningen från 45,9 % till 48 % och av dess marknadsandel av förbrukningen på den öppna marknaden från 69,9 % till 71,3 %. |
| --- | --- |

(68)

Gemenskapsindustrin drog nytta av marknadstillväxten under skadeundersökningsperioden, vilket illustreras av ökningen av dess marknadsandel av den totala förbrukningen från 45,9 % till 48 % och av dess marknadsandel av förbrukningen på den öppna marknaden från 69,9 % till 71,3 %.

| (69) | Dumpningen fortsatte under undersökningsperioden, men på en lägre nivå än vad som konstaterades i den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(69)

Dumpningen fortsatte under undersökningsperioden, men på en lägre nivå än vad som konstaterades i den tidigare översynen.

| (70) | Såsom visas ovan har gemenskapsindustrin haft goda chanser att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller försäljningspriser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(70)

Såsom visas ovan har gemenskapsindustrin haft goda chanser att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller försäljningspriser och lönsamhet.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym ton | 15 631 | 15 278 | 16 709 | 17 428 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 111 |

2002

2003

2004

Undersökningsperioden

Exportvolym ton

15 631

15 278

16 709

17 428

Index

100

98

107

111

| (71) | Gemenskapsindustrins exportvolymer till tredjeländer ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar ungefär 4 % om året, vilket överensstämmer väl med ökningen i förbrukningen på världsmarknaden. Detta visar att gemenskapsindustrin är konkurrenskraftig på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(71)

Gemenskapsindustrins exportvolymer till tredjeländer ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar ungefär 4 % om året, vilket överensstämmer väl med ökningen i förbrukningen på världsmarknaden. Detta visar att gemenskapsindustrin är konkurrenskraftig på världsmarknaden.

5.   Slutsats beträffande gemenskapsmarknadens situation

| (72) | Den volym etanolamin som förbrukades på gemenskapsmarknaden ökade med 29 %, medan importen från USA minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt kunde gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym och därigenom befästa och till och med öka sin marknadsandel något. |
| --- | --- |

(72)

Den volym etanolamin som förbrukades på gemenskapsmarknaden ökade med 29 %, medan importen från USA minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt kunde gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym och därigenom befästa och till och med öka sin marknadsandel något.

| (73) | Gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrades när det gäller de flesta ekonomiska indikatorer: produktion (+ 41 %), produktionskapacitet (+ 18 %), kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym (+ 35 % eller 45 000 ton) och värde (+ 58 %), produktivitet, marknadsandel (+ 2 %), kassaflöde och lönsamhet, investeringar och avkastning på investeringar. Utvecklingen av produktionskostnaderna per ton fortsatte att ligga under utvecklingen av försäljningspriserna. Gemenskapsindustrin fortsatte dessutom att dra nytta av tillväxten på gemenskapsmarknaden och hålla jämn takt med den globala efterfrågan, eftersom dess exportvolym ökade med 11 %. |
| --- | --- |

(73)

Gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrades när det gäller de flesta ekonomiska indikatorer: produktion (+ 41 %), produktionskapacitet (+ 18 %), kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym (+ 35 % eller 45 000 ton) och värde (+ 58 %), produktivitet, marknadsandel (+ 2 %), kassaflöde och lönsamhet, investeringar och avkastning på investeringar. Utvecklingen av produktionskostnaderna per ton fortsatte att ligga under utvecklingen av försäljningspriserna. Gemenskapsindustrin fortsatte dessutom att dra nytta av tillväxten på gemenskapsmarknaden och hålla jämn takt med den globala efterfrågan, eftersom dess exportvolym ökade med 11 %.

| (74) | Att döma av den positiva utvecklingen av indikatorerna för gemenskapsindustrin, är den i en bra situation. Det går inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Därför undersökte man om det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(74)

Att döma av den positiva utvecklingen av indikatorerna för gemenskapsindustrin, är den i en bra situation. Det går inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Därför undersökte man om det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

F.   SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN SKALL ÅTERKOMMA

| (75) | Det erinras om att de exporterande tillverkarna i USA fortfarande praktiserade dumpning under undersökningsperioden, om än i mindre utsträckning jämfört med den tidigare undersökningen. Ett upphörande av åtgärderna skulle om exportpriserna sänks proportionerligt leda till dumpningsmarginaler på mellan 13,4 % and 28,3 % för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, medan det är okänt hur de icke-samarbetsvilliga tillverkarna som representerar 42 % i den ursprungliga undersökningen skulle bete sig. De sistnämnda skulle emellertid vara mest motiverade att återvända till gemenskapsmarknaden, eftersom de är föremål för de strängaste antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(75)

Det erinras om att de exporterande tillverkarna i USA fortfarande praktiserade dumpning under undersökningsperioden, om än i mindre utsträckning jämfört med den tidigare undersökningen. Ett upphörande av åtgärderna skulle om exportpriserna sänks proportionerligt leda till dumpningsmarginaler på mellan 13,4 % and 28,3 % för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, medan det är okänt hur de icke-samarbetsvilliga tillverkarna som representerar 42 % i den ursprungliga undersökningen skulle bete sig. De sistnämnda skulle emellertid vara mest motiverade att återvända till gemenskapsmarknaden, eftersom de är föremål för de strängaste antidumpningsåtgärderna.

| (76) | Samtidigt uppskattar man att det finns en reservkapacitet på 90 000 ton på den amerikanska marknaden, när man väl har kommit tillrätta med driftsproblemen och följderna av orkanen. |
| --- | --- |

(76)

Samtidigt uppskattar man att det finns en reservkapacitet på 90 000 ton på den amerikanska marknaden, när man väl har kommit tillrätta med driftsproblemen och följderna av orkanen.

| (77) | Sammanfattningsvis kan det sägas att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och importvolymerna öka och att detta skulle utmynna i ett pristryck nedåt i gemenskapen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(77)

Sammanfattningsvis kan det sägas att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och importvolymerna öka och att detta skulle utmynna i ett pristryck nedåt i gemenskapen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna upphör att gälla.

| (78) | Det är vanligtvis så att en ökning av den dumpade importen skulle ge ett pristryck nedåt på försäljningspriserna och försämra gemenskapsindustrins lönsamhet och den ekonomiska återhämtning som kunde konstateras under skadeundersökningsperioden. I detta sammanhang bör man notera att prisunderskridandenivån skulle öka avsevärt om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(78)

Det är vanligtvis så att en ökning av den dumpade importen skulle ge ett pristryck nedåt på försäljningspriserna och försämra gemenskapsindustrins lönsamhet och den ekonomiska återhämtning som kunde konstateras under skadeundersökningsperioden. I detta sammanhang bör man notera att prisunderskridandenivån skulle öka avsevärt om åtgärderna upphör att gälla.

| (79) | Man förväntar sig att de amerikanska tillverkarna i viss utsträckning kommer att omleda användningen av råvaran etenoxid (EO) från tillverkningen av monoetenglykol (MEG) till tillverkningen av etanolamin. |
| --- | --- |

(79)

Man förväntar sig att de amerikanska tillverkarna i viss utsträckning kommer att omleda användningen av råvaran etenoxid (EO) från tillverkningen av monoetenglykol (MEG) till tillverkningen av etanolamin.

| (80) | Råvaran etenoxid (EO) används vid tillverkningen av andra kemiska produkter eller avledda produkter, mestadels etenglykoler och i synnerhet monoetenglykol (MEG). Kapacitet för etenoxid finns bara i några få anläggningar i hela världen, beroende på att ämnet är explosivt och giftigt och föremål för särskilda bestämmelser inom miljö, hälsa, säkerhet och försvar. Till följd av detta är användningen av etenoxid avhängigt av marknadspriserna på dess avledda produkter. |
| --- | --- |

(80)

Råvaran etenoxid (EO) används vid tillverkningen av andra kemiska produkter eller avledda produkter, mestadels etenglykoler och i synnerhet monoetenglykol (MEG). Kapacitet för etenoxid finns bara i några få anläggningar i hela världen, beroende på att ämnet är explosivt och giftigt och föremål för särskilda bestämmelser inom miljö, hälsa, säkerhet och försvar. Till följd av detta är användningen av etenoxid avhängigt av marknadspriserna på dess avledda produkter.

| (81) | Historiskt sett fanns det en viss hierarki inom prisnivåerna: Priset på eten var högre än på monoetenglykol och priset på etanolamin var högre än på både eten och monoetenglykol. Sedan i slutet av 2003 har emellertid priserna på monoetenglykol i gemenskapen ökat betydligt och är nu högre än priserna på eten och vid vissa tidpunkter även högre än priserna på etanolamin. Till följd av detta har etenoxid alltmer omletts till tillverkning av monoetenglykol, vilket har skapat en viss brist på etenoxid på marknaden, vilket samtidigt har bidragit till att priserna på etanolamin hållit sig på en ganska hög nivå. |
| --- | --- |

(81)

Historiskt sett fanns det en viss hierarki inom prisnivåerna: Priset på eten var högre än på monoetenglykol och priset på etanolamin var högre än på både eten och monoetenglykol. Sedan i slutet av 2003 har emellertid priserna på monoetenglykol i gemenskapen ökat betydligt och är nu högre än priserna på eten och vid vissa tidpunkter även högre än priserna på etanolamin. Till följd av detta har etenoxid alltmer omletts till tillverkning av monoetenglykol, vilket har skapat en viss brist på etenoxid på marknaden, vilket samtidigt har bidragit till att priserna på etanolamin hållit sig på en ganska hög nivå.

| (82) | Länderna i Mellanöstern investerar för närvarande i framställningen av naftabaserad etenglykol. Man väntar sig att ny produktionskapacitet när det gäller monoetenglykol kommer att tas i bruk i Kuwait (med Dow Chemicals medverkan), Saudiarabien och Iran. Eftersom nafta är en oljebaserad råvara, kommer dessa länder ha en uppenbar konkurrensfördel när det gäller kostnader. Det är därför rimligt att anta att priserna på monoetenglykol kommer att sjunka på kort sikt och att det blir svårare för de amerikanska tillverkarna att sälja monoetenglykol, i synnerhet i Asien, där kinesisk textil- och polyestertillverkning redan står för mer än 30 % av den globala förbrukningen av monoetenglykol. Detta skulle alldeles särskilt gälla en av de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som för närvarande är en betydelsefull exportör av monoetenglykol till Asien. Man kan därför vänta sig att de amerikanska tillverkarna skulle börja tillverka mer etanolamin, vilket skulle åstadkomma ett pristryck nedåt och man skulle då behöva finna nya kunder utanför den amerikanska hemmamarknaden och alltså vända sig till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(82)

Länderna i Mellanöstern investerar för närvarande i framställningen av naftabaserad etenglykol. Man väntar sig att ny produktionskapacitet när det gäller monoetenglykol kommer att tas i bruk i Kuwait (med Dow Chemicals medverkan), Saudiarabien och Iran. Eftersom nafta är en oljebaserad råvara, kommer dessa länder ha en uppenbar konkurrensfördel när det gäller kostnader. Det är därför rimligt att anta att priserna på monoetenglykol kommer att sjunka på kort sikt och att det blir svårare för de amerikanska tillverkarna att sälja monoetenglykol, i synnerhet i Asien, där kinesisk textil- och polyestertillverkning redan står för mer än 30 % av den globala förbrukningen av monoetenglykol. Detta skulle alldeles särskilt gälla en av de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som för närvarande är en betydelsefull exportör av monoetenglykol till Asien. Man kan därför vänta sig att de amerikanska tillverkarna skulle börja tillverka mer etanolamin, vilket skulle åstadkomma ett pristryck nedåt och man skulle då behöva finna nya kunder utanför den amerikanska hemmamarknaden och alltså vända sig till gemenskapsmarknaden.

| (83) | Med tanke på gemenskapsindustrins nuvarande stabila situation, beror sannolikheten för återkommande skada till följd av ett pristryck nedåt också på hur stort prisfallet skulle bli liksom andra faktorer, såsom produktionskostnad och i vilken mån det går att överföra kostnadsökningarna till kunderna. I detta avseende undersökte man hur situationen såg ut efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Med tanke på gemenskapsindustrins nuvarande stabila situation, beror sannolikheten för återkommande skada till följd av ett pristryck nedåt också på hur stort prisfallet skulle bli liksom andra faktorer, såsom produktionskostnad och i vilken mån det går att överföra kostnadsökningarna till kunderna. I detta avseende undersökte man hur situationen såg ut efter undersökningsperioden.

| (84) | Man samlade in ytterligare uppgifter för att kontrollera om de slutsatser som dragits av analysen av skadeundersökningsperioden och särskilt av undersökningsperioden skulle fortsätta att gälla under andra halvåret 2005 och de fem första månaderna 2006. |
| --- | --- |

(84)

Man samlade in ytterligare uppgifter för att kontrollera om de slutsatser som dragits av analysen av skadeundersökningsperioden och särskilt av undersökningsperioden skulle fortsätta att gälla under andra halvåret 2005 och de fem första månaderna 2006.

| (85) | Under det andra halvåret 2005 fortsatte priserna för alla typer av etanolaminer på gemenskapsmarknaden att gå upp med 11,4 %–14,7 %. Den genomsnittliga prisökningen på den amerikanska marknaden var ännu större med 22 %. Orkanskadorna i Louisiana var den främsta orsaken till den tillfälliga utbudsbristen på den amerikanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(85)

Under det andra halvåret 2005 fortsatte priserna för alla typer av etanolaminer på gemenskapsmarknaden att gå upp med 11,4 %–14,7 %. Den genomsnittliga prisökningen på den amerikanska marknaden var ännu större med 22 %. Orkanskadorna i Louisiana var den främsta orsaken till den tillfälliga utbudsbristen på den amerikanska hemmamarknaden.

| (86) | Utvecklingen fortsatte under de fem första månaderna 2006, men i påtagligt långsammare takt. Priserna på gemenskapsmarknaden gick upp med 2,8 %–4 % och på den amerikanska hemmamarknaden med 9,9 %, vilket visar på att man börjar komma till rätta med lokala driftsproblem och skador. |
| --- | --- |

(86)

Utvecklingen fortsatte under de fem första månaderna 2006, men i påtagligt långsammare takt. Priserna på gemenskapsmarknaden gick upp med 2,8 %–4 % och på den amerikanska hemmamarknaden med 9,9 %, vilket visar på att man börjar komma till rätta med lokala driftsproblem och skador.

| (87) | Jämfört med undersökningsperioden ökade priserna avsevärt under andra halvåret 2005 med överlag 30 %, vilket ytterligare påverkade den kostnadsökning på nafta, som började under andra hälften av undersökningsperioden (första halvåret 2005). Priserna på den amerikanska importen till gemenskapen verkar anpassa sig i långsammare takt till de ökade råvarupriserna, dels därför att avtalspriser anpassar sig långsammare och man strävar efter att behålla marknadsandelar, dels därför att de amerikanska produktionsanläggningarna baseras på naturgas i stället för på nafta och gaspriserna har inte gått upp lika mycket som oljepriserna. |
| --- | --- |

(87)

Jämfört med undersökningsperioden ökade priserna avsevärt under andra halvåret 2005 med överlag 30 %, vilket ytterligare påverkade den kostnadsökning på nafta, som började under andra hälften av undersökningsperioden (första halvåret 2005). Priserna på den amerikanska importen till gemenskapen verkar anpassa sig i långsammare takt till de ökade råvarupriserna, dels därför att avtalspriser anpassar sig långsammare och man strävar efter att behålla marknadsandelar, dels därför att de amerikanska produktionsanläggningarna baseras på naturgas i stället för på nafta och gaspriserna har inte gått upp lika mycket som oljepriserna.

| (88) | Oljepriserna fortsatte överlag att öka med 10 % under de första fem månaderna 2006 och detta påverkade negativt gemenskapsindustrins lönsamhet på grund av den konstaterade uppåtgående tendensen när det gäller försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(88)

Oljepriserna fortsatte överlag att öka med 10 % under de första fem månaderna 2006 och detta påverkade negativt gemenskapsindustrins lönsamhet på grund av den konstaterade uppåtgående tendensen när det gäller försäljningspriserna.

| (89) | Undersökningen av utvecklingen efter undersökningsperioden verkar tyda på en vändpunkt för etanolaminerna på gemenskapsmarknaden. Försäljningspriserna verkar ha nått ett tak och för vissa typer av etanolamin kunde man till och med notera en viss nedgång. Det finns tecken som tyder på att den ökade tillverkningskostnaden inte blir lätt att omvandla till högre inköpspriser för kunderna. Det är emellertid fortfarande oklart i vilken utsträckning den ökade tillverkningskostnaden och det nedåtgående trycket på lönsamheten kommer att vålla skada för gemenskapsindustrin på medellång sikt. |
| --- | --- |

(89)

Undersökningen av utvecklingen efter undersökningsperioden verkar tyda på en vändpunkt för etanolaminerna på gemenskapsmarknaden. Försäljningspriserna verkar ha nått ett tak och för vissa typer av etanolamin kunde man till och med notera en viss nedgång. Det finns tecken som tyder på att den ökade tillverkningskostnaden inte blir lätt att omvandla till högre inköpspriser för kunderna. Det är emellertid fortfarande oklart i vilken utsträckning den ökade tillverkningskostnaden och det nedåtgående trycket på lönsamheten kommer att vålla skada för gemenskapsindustrin på medellång sikt.

| (90) | Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det sannolikt med en kortsiktig ökad dumpning av import från USA och att detta skulle utmynna i ett pristryck nedåt i gemenskapen. |
| --- | --- |

(90)

Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det sannolikt med en kortsiktig ökad dumpning av import från USA och att detta skulle utmynna i ett pristryck nedåt i gemenskapen.

| (91) | På medellång sikt kan detta förvärras av ökningen av etanolamintillverkningen i USA som reaktion på den försämrade försäljningen av monoetenglykol, vilket tvingar de amerikanska tillverkarna att hitta nya försäljningsmarknader och därmed exportera större volymer till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(91)

På medellång sikt kan detta förvärras av ökningen av etanolamintillverkningen i USA som reaktion på den försämrade försäljningen av monoetenglykol, vilket tvingar de amerikanska tillverkarna att hitta nya försäljningsmarknader och därmed exportera större volymer till gemenskapsmarknaden.

| (92) | Avstannandet av ökningen av försäljningspriserna i början av 2006 och den ogynnsamma kostnadsutvecklingen beroende på oljepriserna verkar påverka också gemenskapsindustrins lönsamhet negativt. |
| --- | --- |

(92)

Avstannandet av ökningen av försäljningspriserna i början av 2006 och den ogynnsamma kostnadsutvecklingen beroende på oljepriserna verkar påverka också gemenskapsindustrins lönsamhet negativt.

| (93) | Alla dessa faktorer pekar på att det är sannolikt att skadan återkommer. En del av slutsatserna ovan baseras emellertid på händelser som bara är troliga på medellång sikt. |
| --- | --- |

(93)

Alla dessa faktorer pekar på att det är sannolikt att skadan återkommer. En del av slutsatserna ovan baseras emellertid på händelser som bara är troliga på medellång sikt.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (94) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida bibehållandet av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas, grossisternas och de industriella användarnas intresse av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(94)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida bibehållandet av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas, grossisternas och de industriella användarnas intresse av den berörda produkten.

| (95) | Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot gemenskapens intresse att vidta åtgärder. Den här undersökningen avser dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts. |
| --- | --- |

(95)

Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot gemenskapens intresse att vidta åtgärder. Den här undersökningen avser dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.

| (96) | På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle fortsätta och skadan för gemenskapsindustrin återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(96)

På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle fortsätta och skadan för gemenskapsindustrin återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (97) | Det erinras om att det under undersökningsperioden fortfarande förekom dumpning och att den sannolikt kommer att fortsätta för den berörda produkten med ursprung i USA med risk för att skadan för gemenskapsindustrin återkommer. |
| --- | --- |

(97)

Det erinras om att det under undersökningsperioden fortfarande förekom dumpning och att den sannolikt kommer att fortsätta för den berörda produkten med ursprung i USA med risk för att skadan för gemenskapsindustrin återkommer.

| (98) | Gemenskapsindustrin har visat att den har bärkraft och är konkurrenskraftig, vilket bekräftas av den positiva utvecklingen för de flesta ekonomiska indikatorer, särskilt lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar. De antidumpningsåtgärder som tidigare införts har bidragit till den nuvarande prisnivån på gemenskapsmarknaden och har gjort det möjligt för gemenskapsindustrin att återfå en lönsamhet som ger en tillräcklig avkastning på investeringar, i sådan utsträckning att investeringar i ny kapacitet blir ekonomiskt försvarbara. Särskilt är det den amerikanska tillverkaren INEOS, som efter övertagandet av Innovene nu faktiskt har blivit gemenskapstillverkare, som har tillkännagivit betydande investeringar i gemenskapen. Om åtgärderna fortsätter, skulle detta också bidra till att upprätthålla lönsamheten för detta investeringsprojekt. Det ligger därför i gemenskapsindustrins intresse att åtgärderna mot dumpad import med ursprung i USA bibehålls. |
| --- | --- |

(98)

Gemenskapsindustrin har visat att den har bärkraft och är konkurrenskraftig, vilket bekräftas av den positiva utvecklingen för de flesta ekonomiska indikatorer, särskilt lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar. De antidumpningsåtgärder som tidigare införts har bidragit till den nuvarande prisnivån på gemenskapsmarknaden och har gjort det möjligt för gemenskapsindustrin att återfå en lönsamhet som ger en tillräcklig avkastning på investeringar, i sådan utsträckning att investeringar i ny kapacitet blir ekonomiskt försvarbara. Särskilt är det den amerikanska tillverkaren INEOS, som efter övertagandet av Innovene nu faktiskt har blivit gemenskapstillverkare, som har tillkännagivit betydande investeringar i gemenskapen. Om åtgärderna fortsätter, skulle detta också bidra till att upprätthålla lönsamheten för detta investeringsprojekt. Det ligger därför i gemenskapsindustrins intresse att åtgärderna mot dumpad import med ursprung i USA bibehålls.

3.   Intresset hos importörer, handlare och grossister

| (99) | Eftersom ingen handlare eller grossist ville samarbeta, får man dra slutsatsen att dessa parter inte verkar särskilt berörda av om åtgärderna fortsätter eller upphör. Vidare visade undersökningen att det inte finns några icke-närstående importörer, utan all import till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA verkar gå via importörer som är närstående de amerikanska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom ingen handlare eller grossist ville samarbeta, får man dra slutsatsen att dessa parter inte verkar särskilt berörda av om åtgärderna fortsätter eller upphör. Vidare visade undersökningen att det inte finns några icke-närstående importörer, utan all import till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA verkar gå via importörer som är närstående de amerikanska exporterande tillverkarna.

| (100) | En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer inte att ändra den nuvarande situationen för de närstående importörerna, som hade haft vinster under undersökningsperioden med marginaler som överensstämde med marknadsvillkoren. Ett upphörande av åtgärderna skulle kunna vara i de närstående importörernas intresse om försäljningspriserna till kunderna inte skulle påverkas och om de exporterande amerikanska tillverkarna inte skulle göra anspråk på hela eller delar av den extra vinstmarginal som skulle bli resultatet om de samtidigt sätter priserna för de närstående importörernas inköp av etanolamin. |
| --- | --- |

(100)

En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer inte att ändra den nuvarande situationen för de närstående importörerna, som hade haft vinster under undersökningsperioden med marginaler som överensstämde med marknadsvillkoren. Ett upphörande av åtgärderna skulle kunna vara i de närstående importörernas intresse om försäljningspriserna till kunderna inte skulle påverkas och om de exporterande amerikanska tillverkarna inte skulle göra anspråk på hela eller delar av den extra vinstmarginal som skulle bli resultatet om de samtidigt sätter priserna för de närstående importörernas inköp av etanolamin.

4.   De industriella användarnas intresse

| (101) | Beroende på att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle innebära förnyade antidumpningsåtgärder för andra gången, lade man särskild vikt vid de industriella användarnas intresse. |
| --- | --- |

(101)

Beroende på att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle innebära förnyade antidumpningsåtgärder för andra gången, lade man särskild vikt vid de industriella användarnas intresse.

| (102) | Det var bara användare från esterkvattillverkningen för mjukmedel som gav sig till känna i denna undersökning. En industriell användare som svarade för ungefär 14 % av den totala importen från USA under undersökningsperioden svarade på frågeformuläret och två andra meddelade sina synpunkter och lämnade upplysningar om kostnadsstrukturen på de färdiga varorna. Esterkvat tillverkas med hjälp av trietanolamin och används som mjukmedel som saluförs av så kallade såptillverkare såsom Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser och Colgate. Dessa industriella användare hävdar att prisökningen på trietanolamin äventyrar deras verksamhet och att det finns en utbudsbrist på gemenskapsmarknaden. Båda dessa faktorer skulle mildras om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. Man hävdar att den fortsatta tillverkningen i gemenskapen äventyras om inte lönsamheten för esterkvattillverkningen förbättras. |
| --- | --- |

(102)

Det var bara användare från esterkvattillverkningen för mjukmedel som gav sig till känna i denna undersökning. En industriell användare som svarade för ungefär 14 % av den totala importen från USA under undersökningsperioden svarade på frågeformuläret och två andra meddelade sina synpunkter och lämnade upplysningar om kostnadsstrukturen på de färdiga varorna. Esterkvat tillverkas med hjälp av trietanolamin och används som mjukmedel som saluförs av så kallade såptillverkare såsom Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser och Colgate. Dessa industriella användare hävdar att prisökningen på trietanolamin äventyrar deras verksamhet och att det finns en utbudsbrist på gemenskapsmarknaden. Båda dessa faktorer skulle mildras om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. Man hävdar att den fortsatta tillverkningen i gemenskapen äventyras om inte lönsamheten för esterkvattillverkningen förbättras.

| (103) | Man fann att under undersökningsperioden svarade trietanolamin för 23 % av den totala kostnaden för tillverkningen av esterkvat, vilket är en procentenhet högre än under 2003, men ungefär lika mycket som under 2002, som är det första året under skadeundersökningsperioden. Med tanke på prisutvecklingen på trietanolamin, kan man förvänta sig att trietanolamin efter undersökningsperioden blir ännu viktigare för den fullständiga kostnaden för den färdiga produkten. Det står klart att ett undanröjande av antidumpningsåtgärderna åtminstone på kort sikt skulle minska betydelsen av kostnaden för trietanolamin som råvara. Om man utgår från hypotesen att undanröjandet av åtgärderna fullt ut skulle resultera i ett lägre inköpspris, skulle kostnaden för trietanolamin minska med ungefär 7 %. Effekten på den fullständiga produktionskostnaden för de färdiga varorna skulle bli en minskning på ungefär 1 %, vilket skulle öka lönsamheten med lika mycket. |
| --- | --- |

(103)

Man fann att under undersökningsperioden svarade trietanolamin för 23 % av den totala kostnaden för tillverkningen av esterkvat, vilket är en procentenhet högre än under 2003, men ungefär lika mycket som under 2002, som är det första året under skadeundersökningsperioden. Med tanke på prisutvecklingen på trietanolamin, kan man förvänta sig att trietanolamin efter undersökningsperioden blir ännu viktigare för den fullständiga kostnaden för den färdiga produkten. Det står klart att ett undanröjande av antidumpningsåtgärderna åtminstone på kort sikt skulle minska betydelsen av kostnaden för trietanolamin som råvara. Om man utgår från hypotesen att undanröjandet av åtgärderna fullt ut skulle resultera i ett lägre inköpspris, skulle kostnaden för trietanolamin minska med ungefär 7 %. Effekten på den fullständiga produktionskostnaden för de färdiga varorna skulle bli en minskning på ungefär 1 %, vilket skulle öka lönsamheten med lika mycket.

| (104) | Man fann att lönsamheten för esterkvatverksamheten under skadeundersökningsperioden faktiskt försämrades från ungefär 18 % till 8 %. Nedgången i försäljningspriserna på esterkvat med 6 % under skadeundersökningsperioden verkar emellertid ha varit den främsta bidragande faktorn, och detta medförde att produktionskostnadernas del av försäljningspriset ökade med nära 10 %. Sektorn verkar präglas av flyttning österut, särskilt till Ryssland, där kostnaderna överlag är lägre, i synnerhet för inköp av fettsyran ”thalo”, som är den andra huvudsakliga råvaran. Denna produkt från nötkreatur kan ersättas av vegetabilisk ”palmstyren” som det finns större tillgång på i öst. De så kallade såptillverkarna vill dessutom av effektivitetsskäl ha lokala leverantörer, vilket kan vara det främsta skälet till en eventuell utlokalisering från gemenskapen. |
| --- | --- |

(104)

Man fann att lönsamheten för esterkvatverksamheten under skadeundersökningsperioden faktiskt försämrades från ungefär 18 % till 8 %. Nedgången i försäljningspriserna på esterkvat med 6 % under skadeundersökningsperioden verkar emellertid ha varit den främsta bidragande faktorn, och detta medförde att produktionskostnadernas del av försäljningspriset ökade med nära 10 %. Sektorn verkar präglas av flyttning österut, särskilt till Ryssland, där kostnaderna överlag är lägre, i synnerhet för inköp av fettsyran ”thalo”, som är den andra huvudsakliga råvaran. Denna produkt från nötkreatur kan ersättas av vegetabilisk ”palmstyren” som det finns större tillgång på i öst. De så kallade såptillverkarna vill dessutom av effektivitetsskäl ha lokala leverantörer, vilket kan vara det främsta skälet till en eventuell utlokalisering från gemenskapen.

| (105) | Slutligen undersökte man den påstådda utbudsbristen på trietanolamin i gemenskapen, men fann att detta inte kunde styrkas, eftersom anbuden från vissa tillverkare inte hade godtagits av de berörda användarna. |
| --- | --- |

(105)

Slutligen undersökte man den påstådda utbudsbristen på trietanolamin i gemenskapen, men fann att detta inte kunde styrkas, eftersom anbuden från vissa tillverkare inte hade godtagits av de berörda användarna.

| (106) | Även om det står klart att prisökningen på trietanolamin har lett till ett negativt pristryck på produktionskostnaden på de färdiga varorna för de industriella användare som gav sig till känna, måste man ändå dra slutsatsen att detta tryck är ganska begränsat och att ett undanröjande av antidumpningsåtgärderna bara skulle medföra en marginell lättnad. Andra faktorer såsom råvarukostnader och kundernas krav på produkterna konstaterades ha mycket större betydelse. Man fann därför att de industriella användarna inte skulle påverkas väsentligt om åtgärderna bibehölls. |
| --- | --- |

(106)

Även om det står klart att prisökningen på trietanolamin har lett till ett negativt pristryck på produktionskostnaden på de färdiga varorna för de industriella användare som gav sig till känna, måste man ändå dra slutsatsen att detta tryck är ganska begränsat och att ett undanröjande av antidumpningsåtgärderna bara skulle medföra en marginell lättnad. Andra faktorer såsom råvarukostnader och kundernas krav på produkterna konstaterades ha mycket större betydelse. Man fann därför att de industriella användarna inte skulle påverkas väsentligt om åtgärderna bibehölls.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (107) | Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna har bidragit till gemenskapsindustrins återhämtning. Gemenskapsindustrin skulle gynnas av fortsatta åtgärder så att de nuvarande lönsamma prisnivåerna kan upprätthållas och ge utrymme för nya investeringar. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle detta äventyra återhämtningsprocessen. Fortsatta åtgärder är därför i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna har bidragit till gemenskapsindustrins återhämtning. Gemenskapsindustrin skulle gynnas av fortsatta åtgärder så att de nuvarande lönsamma prisnivåerna kan upprätthållas och ge utrymme för nya investeringar. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle detta äventyra återhämtningsprocessen. Fortsatta åtgärder är därför i gemenskapsindustrins intresse.

| (108) | Det verkar inte finnas några icke-närstående importörer och några icke-närstående handlare eller grossister hörde inte av sig. All import med ursprung i USA görs via närstående handlare, som medan åtgärderna pågick befanns ha uppnått marknadsanpassade vinstmarginaler under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Det verkar inte finnas några icke-närstående importörer och några icke-närstående handlare eller grossister hörde inte av sig. All import med ursprung i USA görs via närstående handlare, som medan åtgärderna pågick befanns ha uppnått marknadsanpassade vinstmarginaler under undersökningsperioden.

| (109) | Dessutom förefaller de gällande åtgärderna inte tidigare ha haft några betydande negativa verkningar på användarnas ekonomiska situation. Mot bakgrund av de uppgifter som inhämtats under den nuvarande undersökningen verkar en eventuell prisökning till följd av införandet av antidumpningsåtgärder därför inte vara oproportionell jämfört med den fördel som gemenskapsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som vållas av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(109)

Dessutom förefaller de gällande åtgärderna inte tidigare ha haft några betydande negativa verkningar på användarnas ekonomiska situation. Mot bakgrund av de uppgifter som inhämtats under den nuvarande undersökningen verkar en eventuell prisökning till följd av införandet av antidumpningsåtgärder därför inte vara oproportionell jämfört med den fördel som gemenskapsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som vållas av den dumpade importen.

| (110) | När det gäller gemenskapens intresse är slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte fortsätta med de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller gemenskapens intresse är slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte fortsätta med de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

| (111) | Det anses därför lämpligt att bibehålla de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA. |
| --- | --- |

(111)

Det anses därför lämpligt att bibehålla de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (112) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera bibehållandet av de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna in synpunkter och krav efter det att dessa uppgifter meddelats. |
| --- | --- |

(112)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera bibehållandet av de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna in synpunkter och krav efter det att dessa uppgifter meddelats.

| (113) | Undersökningen visade att det fanns outnyttjad kapacitet i det berörda landet och att dumpningen fortsatte under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden när det gäller de flesta av skadefaktorerna, främst beroende på gynnsamma globala marknadsvillkor. Med tanke på den positiva utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation går det inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Undersökningen av sannolikheten för återkommande skada visade emellertid att ett antal faktorer som till exempel outnyttjad kapacitet i USA, minskade försäljningsmöjligheter för monoetenglykol och situationen för etanolamin både globalt och på gemenskapsnivå, tyder på att det är sannolikt att skadan återkommer på medellång sikt. |
| --- | --- |

(113)

Undersökningen visade att det fanns outnyttjad kapacitet i det berörda landet och att dumpningen fortsatte under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden när det gäller de flesta av skadefaktorerna, främst beroende på gynnsamma globala marknadsvillkor. Med tanke på den positiva utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation går det inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Undersökningen av sannolikheten för återkommande skada visade emellertid att ett antal faktorer som till exempel outnyttjad kapacitet i USA, minskade försäljningsmöjligheter för monoetenglykol och situationen för etanolamin både globalt och på gemenskapsnivå, tyder på att det är sannolikt att skadan återkommer på medellång sikt.

| (114) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater och som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1603/2000, senast ändrad genom ett meddelande om fasta antidumpningstullar som skall tillämpas på INEOS (7), bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det är vidare lämpligt att bara behålla åtgärderna under en period om ytterligare två år. |
| --- | --- |

(114)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater och som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1603/2000, senast ändrad genom ett meddelande om fasta antidumpningstullar som skall tillämpas på INEOS (7), bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det är vidare lämpligt att bara behålla åtgärderna under en period om ytterligare två år.

| (115) | Å ena sidan är det sannolikt med återkommande skadevållande dumpning beroende på att i) de amerikanska exporterande tillverkarnas dumpning har fortsatt trots gällande åtgärder och ii) importen till gemenskapen förväntas öka på grund av den befintliga amerikanska överskottskapaciteten på 90 000 ton som kommer att kunna utnyttjas igen i slutet av 2006 och som inte motsvaras av någon inhemsk efterfrågan i USA. Den främsta icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren som för närvarande är föremål för de strängaste antidumpningsåtgärderna och som därmed är mest motiverad att återvända till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, har dessutom det distributionsnät som behövs, eftersom företaget säljer andra kemiska produkter på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(115)

Å ena sidan är det sannolikt med återkommande skadevållande dumpning beroende på att i) de amerikanska exporterande tillverkarnas dumpning har fortsatt trots gällande åtgärder och ii) importen till gemenskapen förväntas öka på grund av den befintliga amerikanska överskottskapaciteten på 90 000 ton som kommer att kunna utnyttjas igen i slutet av 2006 och som inte motsvaras av någon inhemsk efterfrågan i USA. Den främsta icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren som för närvarande är föremål för de strängaste antidumpningsåtgärderna och som därmed är mest motiverad att återvända till gemenskapsmarknaden, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, har dessutom det distributionsnät som behövs, eftersom företaget säljer andra kemiska produkter på gemenskapsmarknaden.

| (116) | Å andra sidan förväntas den amerikanska överskottskapaciteten gradvis försvinna fram till senast 2010, och den kapacitetsökning som planeras av en av de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna i gemenskapen beräknas vara i drift i slutet av 2008, dvs. om två år. Dessa överväganden tillsammans med en fortsatt osäkerhet kring oljeprisernas påverkan på produktionskostnaderna och gemenskapsindustrins lönsamhet motiverar att man begränsar åtgärderna till två år. |
| --- | --- |

(116)

Å andra sidan förväntas den amerikanska överskottskapaciteten gradvis försvinna fram till senast 2010, och den kapacitetsökning som planeras av en av de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna i gemenskapen beräknas vara i drift i slutet av 2008, dvs. om två år. Dessa överväganden tillsammans med en fortsatt osäkerhet kring oljeprisernas påverkan på produktionskostnaderna och gemenskapsindustrins lönsamhet motiverar att man begränsar åtgärderna till två år.

| (117) | Efter denna period om två år kommer kommissionen om så är lämpligt att på eget initiativ påbörja en ny översyn i enlighet med artikel 11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(117)

Efter denna period om två år kommer kommissionen om så är lämpligt att på eget initiativ påbörja en ny översyn i enlighet med artikel 11 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av etanolaminer som klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (Taric-nummer 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (Taric-nummer 2922120010) och 2922 13 10 (trietanolamin), med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs ovan och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Fast mängdtull |
| --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | Dow Chemical Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674, USA |

Land

Företag

Fast mängdtull

Amerikas förenta stater

Dow Chemical Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674, USA

(Taric-tilläggsnummer A115)

59,25 euro per ton

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582, USA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582, USA

(Taric-tilläggsnummer A145)

69,40 euro per ton

| Huntsman Chemical Corporation |
| --- |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

(Taric-tilläggsnummer A116)

111,25 euro per ton

Alla övriga företag

(Taric-tilläggsnummer A999)

111,25 euro per ton

3.   Om inte annat anges, skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (8), skall beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av de ovan angivna fasta beloppen, sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall tillämpas under en period av två år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 23 oktober 2006.

På rådets vägnar

J.-E. ENESTAM

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 28, 2.2.1994, s. 40.

2

(3)  EGT L 185, 25.7.2000, s. 1.

3

(4)  EGT C 306, 10.12.2002, s. 2.

4

(5)  EUT C 276, 11.11.2004, s. 2.

5

(6)  EUT C 183, 26.7.2005, s. 13.

6

(7)  EGT C 306, 10.12.2002, s. 2.

7

(8)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

8

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1584/2006

av den 24 oktober 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 63,3 |
| 096 | 23,2 |
| 204 | 40,7 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 142,9 |
| 096 | 30,8 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 71,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 204 | 43,6 |
| 999 | 71,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,7 |
| 388 | 70,8 |
| 524 | 57,8 |
| 528 | 55,3 |
| 999 | 60,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 90,2 |
| 400 | 192,3 |
| 508 | 289,2 |
| 999 | 190,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,2 |
| 400 | 129,9 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 140,0 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 118,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 107,3 |
| 400 | 199,1 |
| 720 | 51,9 |
| 999 | 119,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

63,3

096

23,2

204

40,7

999

42,4

0707 00 05

052

142,9

096

30,8

204

42,1

999

71,9

0709 90 70

052

98,7

204

43,6

999

71,2

0805 50 10

052

57,7

388

70,8

524

57,8

528

55,3

999

60,4

0806 10 10

052

90,2

400

192,3

508

289,2

999

190,6

0808 10 80

388

80,2

400

129,9

404

100,0

800

140,0

804

140,2

999

118,1

0808 20 50

052

107,3

400

199,1

720

51,9

999

119,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1585/2006

av den 24 oktober 2006

om ändring av bilaga III till rådets förordning (EG) nr 318/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 fastställs de nationella och regionala kvoterna för produktion av socker, isoglukos och inulinsirap. För regleringsåret 2006/07 bör nämnda kvoter justeras senast den 30 september 2006. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 fastställs de nationella och regionala kvoterna för produktion av socker, isoglukos och inulinsirap. För regleringsåret 2006/07 bör nämnda kvoter justeras senast den 30 september 2006.

| (2) | Justeringen bör främst grunda sig på tillämpningen av artiklarna 8 och 9 i förordning (EG) nr 318/2006 enligt vilka tilläggskvoter för socker och tilläggskvoter och kompletterande kvoter för isoglukos fastställs. Vid justeringen bör man beakta de meddelanden från medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 952/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om förvaltningen av den inre marknaden för socker och kvotsystemet (2) som i synnerhet rör de tilläggskvoter och kompletterande kvoter som redan tilldelats den dag då meddelandet överlämnades. |
| --- | --- |

(2)

Justeringen bör främst grunda sig på tillämpningen av artiklarna 8 och 9 i förordning (EG) nr 318/2006 enligt vilka tilläggskvoter för socker och tilläggskvoter och kompletterande kvoter för isoglukos fastställs. Vid justeringen bör man beakta de meddelanden från medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 952/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om förvaltningen av den inre marknaden för socker och kvotsystemet (2) som i synnerhet rör de tilläggskvoter och kompletterande kvoter som redan tilldelats den dag då meddelandet överlämnades.

| (3) | Justeringen av kvoterna i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 bör även grunda sig på tillämpningen av artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (3), enligt vilken de företag som avstår från sina kvoter kan få ett omstruktureringsstöd. Det är därför nödvändigt att beakta de kvoter som företag avstått från i enlighet med meddelandet från kommissionen (2006/C 234/04) av den 29 september 2006 om den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser för tilldelning av omstruktureringsstöd för regleringsåret 2006/2007 (4). |
| --- | --- |

(3)

Justeringen av kvoterna i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 bör även grunda sig på tillämpningen av artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (3), enligt vilken de företag som avstår från sina kvoter kan få ett omstruktureringsstöd. Det är därför nödvändigt att beakta de kvoter som företag avstått från i enlighet med meddelandet från kommissionen (2006/C 234/04) av den 29 september 2006 om den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser för tilldelning av omstruktureringsstöd för regleringsåret 2006/2007 (4).

| (4) | Justeringen av kvoterna i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 påverkar inte tillämpningen av de villkor för att bevilja stöd som fastställs i kapitel 10f i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (5) och i artikel 7 i förordning (EG) nr 320/2006. |
| --- | --- |

(4)

Justeringen av kvoterna i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 påverkar inte tillämpningen av de villkor för att bevilja stöd som fastställs i kapitel 10f i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (5) och i artikel 7 i förordning (EG) nr 320/2006.

| (5) | Bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 skall ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 39.

2

(3)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 42.

3

(4)  EUT C 234, 29.9.2006, s. 9.

4

(5)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1406/2006 (EUT L 265, 26.9.2006, s. 1).

5

---

BILAGA

”BILAGA III

NATIONELLA OCH REGIONALA KVOTER

| Medlemsstater eller regioner
  (1) | Socker
  (2) | Isoglukos
  (3) | Inulinsirap
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 819 812 | 85 694 | 0 |
| Tjeckien | 454 862 | — | — |
| Danmark | 420 746 | — | — |
| Tyskland | 3 655 456 | 42 360 | — |
| Grekland | 317 502 | 15 433 | — |
| Spanien | 903 843 | 98 845 | — |
| Frankrike, utom de utomeuropeiska departementen | 3 552 221 | 23 755 | 0 |
| De franska utomeuropeiska departementen | 480 245 | — | — |
| Irland | 0 | — | — |
| Italien | 778 706 | 24 301 | — |
| Lettland | 66 505 | — | — |
| Litauen | 103 010 | — | |
| Ungern | 401 684 | 164 736 | — |
| Nederländerna | 864 560 | 10 891 | 0 |
| Österrike | 387 326 | — | — |
| Polen | 1 671 926 | 32 056 | — |
| Portugal (fastlandet) | 34 500 | 11 870 | — |
| Autonoma regionen Azorerna | 9 953 | — | — |
| Slovakien | 207 432 | 50 928 | — |
| Slovenien | 52 973 | — | — |
| Finland | 146 087 | 14 210 | — |
| Sverige | 325 700 | — | — |
| Förenade kungariket | 1 138 627 | 32 602 | — |
| Totalt | 16 793 675 | 607 681 | 0” |

Medlemsstater eller regioner

(1)

Socker

(2)

Isoglukos

(3)

Inulinsirap

(4)

Belgien

819 812

85 694

0

Tjeckien

454 862

—

—

Danmark

420 746

—

—

Tyskland

3 655 456

42 360

—

Grekland

317 502

15 433

—

Spanien

903 843

98 845

—

Frankrike, utom de utomeuropeiska departementen

3 552 221

23 755

0

De franska utomeuropeiska departementen

480 245

—

—

Irland

0

—

—

Italien

778 706

24 301

—

Lettland

66 505

—

—

Litauen

103 010

—

Ungern

401 684

164 736

—

Nederländerna

864 560

10 891

0

Österrike

387 326

—

—

Polen

1 671 926

32 056

—

Portugal (fastlandet)

34 500

11 870

—

Autonoma regionen Azorerna

9 953

—

—

Slovakien

207 432

50 928

—

Slovenien

52 973

—

—

Finland

146 087

14 210

—

Sverige

325 700

—

—

Förenade kungariket

1 138 627

32 602

—

Totalt

16 793 675

607 681

0”

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1586/2006

av den 24 oktober 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleds stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleds stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan.

| (2) | Med tanke på situationen på marknaderna för vete, majs och råg i gemenskapen och utvecklingen när det gäller efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter som omfattas av anbudsinfordringarna när det gäller vete med 350 000 ton i Tyskland samt i Ungern, 172 272 ton i Sverige, 174 021 ton i Danmark och 30 000 ton i Finland, majs med 100 000 ton i Ungern samt i Slovakien liksom när det gäller råg med 236 565 ton i Tyskland. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på situationen på marknaderna för vete, majs och råg i gemenskapen och utvecklingen när det gäller efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter som omfattas av anbudsinfordringarna när det gäller vete med 350 000 ton i Tyskland samt i Ungern, 172 272 ton i Sverige, 174 021 ton i Danmark och 30 000 ton i Finland, majs med 100 000 ton i Ungern samt i Slovakien liksom när det gäller råg med 236 565 ton i Tyskland.

| (3) | Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1483/2006 skall ersättas med texten i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 276, 7.10.2006, s. 58.

2

---

BILAGA

”BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER ANBUDSINFORDRINGAR

| Medlemsstat | Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden
  (ton) | Interventionsorgan
  Namn, adress och kontaktuppgifter |
| --- | --- | --- |
| Vete | Korn | Majs | Råg |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tél. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |

Medlemsstat

Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden

(ton)

Interventionsorgan

Namn, adress och kontaktuppgifter

Vete

Korn

Majs

Råg

Belgique/België

0

0

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tél. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03 |
| Télécopieur: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03

Télécopieur: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

174 021

0

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Deutschland

350 000

0

—

336 565

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-37 04 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-37 04

télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85

télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ) |
| --- |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. | (30-210) 21 24 787
  (30-210) 21 24 754 |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ.

(30-210) 21 24 787

(30-210) 21 24 754

Φαξ (30-210) 21 24 791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

—

| Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| Almagro, 33 E-28010 Madrid |
| Téléphone: (34) 913 47 47 65 |
| Télécopieur: (34) 913 47 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA)

Almagro, 33 E-28010 Madrid

Téléphone: (34) 913 47 47 65

Télécopieur: (34) 913 47 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 97 55 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 97 55

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

0

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphone: (370-5) 268 5049 |
| Télécopieur: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Téléphone: (370-5) 268 5049

Télécopieur: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II, |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél. (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II,

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tél. (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

350 000

0

100 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel. (31) 475 35 54 86 |
| Fax (31) 475 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel. (31) 475 35 54 86

Fax (31) 475 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-46 24
  (43-1) 331 51-44 69 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-46 24

(43-1) 331 51-44 69

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

0

0

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48-22) 661 78 10 |
| Faks: (48-22) 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48-22) 661 78 10

Faks: (48-22) 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Téléphone: (386) 1 580 76 52 |
| Télécopieur: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Téléphone: (386) 1 580 76 52

Télécopieur: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

0

0

100 000

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

30 000

0

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors |
| PL/PB 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet |
| Puhelin/Telefon (358-9) 160 01 |
| Faksi/Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors

PL/PB 30

FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet

Puhelin/Telefon (358-9) 160 01

Faksi/Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

172 272

0

—

—

| Jordbruksverket |
| --- |
| S-55182 Jönköping |
| Tfn: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Jordbruksverket

S-55182 Jönköping

Tfn: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Téléphone: (44-191) 226 58 82 |
| Télécopieur: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Téléphone: (44-191) 226 58 82

Télécopieur: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

Tecknet ’—’ betyder att det inte finns något interventionslager av spannmålet i den medlemsstaten.”

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1587/2006

av den 23 oktober 2006

om ändring av rådets förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot president Lukasjenko och vissa tjänstemän i Vitryssland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 om restriktiva åtgärder mot president Lukasjenko och vissa tjänstemän i Vitryssland (1), särskilt artikel 8 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 765/2006, skall frysning ske av alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras av president Lukasjenko samt alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras av vissa andra tjänstemän i Vitryssland som bär ansvaret för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 samt för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, och de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som har samröre med dem, enligt förteckningen i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 765/2006, skall frysning ske av alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras av president Lukasjenko samt alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras av vissa andra tjänstemän i Vitryssland som bär ansvaret för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 samt för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, och de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som har samröre med dem, enligt förteckningen i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Genom rådets beslut 2006/718/GUSP (2) ändrades bilaga IV till den gemensamma ståndpunkten 2006/276/GUSP (3), som innehåller en förteckning över de fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av bestämmelserna om frysning av tillgångar och ekonomiska resurser i den gemensamma ståndpunkten. Bilaga I bör därför ändras i överensstämmelse med detta. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut 2006/718/GUSP (2) ändrades bilaga IV till den gemensamma ståndpunkten 2006/276/GUSP (3), som innehåller en förteckning över de fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av bestämmelserna om frysning av tillgångar och ekonomiska resurser i den gemensamma ståndpunkten. Bilaga I bör därför ändras i överensstämmelse med detta.

| (3) | För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är effektiva, måste förordningen träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är effektiva, måste förordningen träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

1

(2)  Se sidan 72 i detta numemr av EUT.

2

(3)  EUT L 101, 11.4.2006, s. 5. Gemensam ståndpunkt ändrad genom gemensam ståndpunkt 2006/362/GUSP (EUT L 134, 20.5.2006, s. 45).

3

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 skall ändras på följande sätt:

| 1) | Tre kolumner, med rubrikerna ”Adress”, ”Passnummer” och ”Nationalitet”, skall införas i bilaga I. |
| --- | --- |

1)

Tre kolumner, med rubrikerna ”Adress”, ”Passnummer” och ”Nationalitet”, skall införas i bilaga I.

| 2) | Följande fysiska personer skall tillfogas:






  a) | ”Namn: Bortnik, Sergei. Namn (vitrysk stavning): БОРТНІК Сяргей. Namn (rysk stavning): БОРТНИК Сергей. Tjänsteställning: Allmän åklagare. Adress: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 28.5.1953. Födelseort: Minsk. Passnummer: MP 0469554.” |
| --- | --- | --- |

2)

Följande fysiska personer skall tillfogas:

a)

”Namn: Bortnik, Sergei. Namn (vitrysk stavning): БОРТНІК Сяргей. Namn (rysk stavning): БОРТНИК Сергей. Tjänsteställning: Allmän åklagare. Adress: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 28.5.1953. Födelseort: Minsk. Passnummer: MP 0469554.”

| b) | ”Namn: Migun, Andrei. Namn (vitrysk stavning): МІГУН Андрэй. Namn (rysk stavning): МИГУН Андрэй. Tjänsteställning: Allmän åklagare. Adress: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 5.2.1978. Födelseort: Minsk. Passnummer: MP 1313262.” |
| --- | --- |

b)

”Namn: Migun, Andrei. Namn (vitrysk stavning): МІГУН Андрэй. Namn (rysk stavning): МИГУН Андрэй. Tjänsteställning: Allmän åklagare. Adress: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 5.2.1978. Födelseort: Minsk. Passnummer: MP 1313262.”

| c) | ”Namn: Rybakov, Alexei. Namn (vitrysk stavning): РЫБАКОЎ Аляксей. Namn (rysk stavning): РЫБАКОВ Алексей. Tjänsteställning: Domare vid distriktsdomstolen Minsk Moskovsky. Adress: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Vitryssland.” |
| --- | --- |

c)

”Namn: Rybakov, Alexei. Namn (vitrysk stavning): РЫБАКОЎ Аляксей. Namn (rysk stavning): РЫБАКОВ Алексей. Tjänsteställning: Domare vid distriktsdomstolen Minsk Moskovsky. Adress: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Vitryssland.”

| d) | ”Namn: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Namn (vitrysk stavning): ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Namn (rysk stavning): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Tjänsteställning: Domare vid distriktsdomstolen Minsk Tsentralny. Adress: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 26.11.1961. Födelseort: Buchany, distriktet Vitebsk, Vitryssland. Passnummer: MP 0515811.” |
| --- | --- |

d)

”Namn: Yasinovich, Leonid Stanislavovich. Namn (vitrysk stavning): ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Namn (rysk stavning): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Tjänsteställning: Domare vid distriktsdomstolen Minsk Tsentralny. Adress: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Vitryssland. Födelsedatum: 26.11.1961. Födelseort: Buchany, distriktet Vitebsk, Vitryssland. Passnummer: MP 0515811.”

| 3) | Noteringen ”Namn: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Födelsedatum: 1956. Tjänsteställning: Inrikesminister” skall ersättas med:
  ”Namn: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Födelsedatum: 7.2.1956. Tjänsteställning: Inrikesminister”. |
| --- | --- |

3)

Noteringen ”Namn: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Födelsedatum: 1956. Tjänsteställning: Inrikesminister” skall ersättas med:

”Namn: Naumov, Vladimir Vladimïrovich. Födelsedatum: 7.2.1956. Tjänsteställning: Inrikesminister”.

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1588/2006

av den 23 oktober 2006

om förbud mot fiske efter nordhavsräka i norska vatten söder om 62° N med fartyg som seglar under svensk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2006. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2006.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2006 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen, för det bestånd som anges i samma bilaga, skall anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16, 20.1.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1262/2006 (EUT L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

BILAGA

| Nr | 42 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Sverige |
| Bestånd | PRA/04-N. |
| Art | Nordhavsräka (Pandalus borealis) |
| Område | Norska vatten söder om 62° N (EG-vatten) |
| Datum | 6 oktober 2006 |

Nr

42

Medlemsstat

Sverige

Bestånd

PRA/04-N.

Art

Nordhavsräka (Pandalus borealis)

Område

Norska vatten söder om 62° N (EG-vatten)

Datum

6 oktober 2006

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1589/2006

av den 24 oktober 2006

om förbud mot fiske efter kungsfisk i NAFO-område 3M med fartyg under estnisk, tysk, lettisk, litauisk och portugisisk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kvoter för år 2006 fastställs i rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3). |
| --- | --- |

(1)

Kvoter för år 2006 fastställs i rådets förordning (EG) nr 51/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i de medlemsstater som anges i samma bilaga, eller som seglar under de medlemsstaternas flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i de medlemsstater som anges i samma bilaga, eller som seglar under de medlemsstaternas flagg, medfört att kvoten för 2006 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2006 som tilldelats de medlemsstater som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga skall anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i de medlemsstater som anges i samma bilaga, eller som seglar under de medlemsstaternas flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16, 20.1.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1262/2006 (EUT L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

BILAGA

| Nr | 39 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Estland, Tyskland, Lettland, Litauen och Portugal |
| Bestånd | RED/N3M. |
| Art | Kungsfisk (Sebastes spp.) |
| Område | NAFO 3M |
| Datum | 4 oktober 2006 |

Nr

39

Medlemsstat

Estland, Tyskland, Lettland, Litauen och Portugal

Bestånd

RED/N3M.

Art

Kungsfisk (Sebastes spp.)

Område

NAFO 3M

Datum

4 oktober 2006

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1590/2006

av den 24 oktober 2006

om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 16–18 oktober 2006 för smör från Nya Zeeland inom den importtullkvot som förvaltas enligt förordning (EG) nr 1452/2006 kan godkännas

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 29,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1452/2006 av den 29 september 2006 om interimistiska åtgärder för förvaltningen av en tullkvot för smör från Nya Zeeland från oktober till december 2006 och om undantag från förordning (EG) nr 2535/2001 (2), särskilt artikel 3.2, och

av följande skäl:

| (1) | 7 ansökningar om importlicenser för smör från Nya Zeeland (inom kvot nr 09.4589) har lämnats in till de behöriga myndigheterna under perioden 16–18 oktober 2006 enligt förordning (EG) nr 1452/2006. Ansökningarna avser sammanlagt 14 294,6 ton. |
| --- | --- |

(1)

7 ansökningar om importlicenser för smör från Nya Zeeland (inom kvot nr 09.4589) har lämnats in till de behöriga myndigheterna under perioden 16–18 oktober 2006 enligt förordning (EG) nr 1452/2006. Ansökningarna avser sammanlagt 14 294,6 ton.

| (2) | Eftersom kvantiteten är lika med den tillgängliga kvantiteten på 14 294,6 ton kan alla ansökningarna godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom kvantiteten är lika med den tillgängliga kvantiteten på 14 294,6 ton kan alla ansökningarna godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökningar om importlicenser för smör från Nya Zeeland inlämnade enligt förordning (EG) nr 1452/2006 under perioden 16–18 oktober 2006 och anmälda till kommissionen senast den 20 oktober 2006 skall godkännas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 271, 30.9.2006, s. 40.

2

---

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/32

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/86/EG

av den 24 oktober 2006

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG med avseende på spårbarhetskrav, anmälan av allvarliga biverkningar och komplikationer samt vissa tekniska krav för kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG av den 31 mars 2004 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (1), särskilt artikel 8, artikel 11.4 och artikel 28 a, c, g och h, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2004/23/EG fastställs kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler avsedda för användning på människa samt av produkter som är framställda av mänskliga vävnader och celler och avsedda för användning på människa, i syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2004/23/EG fastställs kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler avsedda för användning på människa samt av produkter som är framställda av mänskliga vävnader och celler och avsedda för användning på människa, i syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå.

| (2) | För att förhindra spridning av sjukdomar via mänskliga vävnader och celler och för att garantera en likvärdig kvalitets- och säkerhetsnivå, skall enligt direktiv 2004/23/EG särskilda tekniska krav fastställas för varje steg i användningen av mänskliga vävnader och celler. Detta omfattar även standarder och specifikationer för ett kvalitetssystem för vävnadsinrättningar. |
| --- | --- |

(2)

För att förhindra spridning av sjukdomar via mänskliga vävnader och celler och för att garantera en likvärdig kvalitets- och säkerhetsnivå, skall enligt direktiv 2004/23/EG särskilda tekniska krav fastställas för varje steg i användningen av mänskliga vävnader och celler. Detta omfattar även standarder och specifikationer för ett kvalitetssystem för vävnadsinrättningar.

| (3) | Ett system för ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar och för preparationsmetoder vid vävnadsinrättningar bör inrättas i medlemsstaterna i enlighet med direktiv 2004/23/EG för att säkerställa hög hälsoskyddsnivå. Det är nödvändigt att fastställa tekniska krav för detta system. |
| --- | --- |

(3)

Ett system för ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar och för preparationsmetoder vid vävnadsinrättningar bör inrättas i medlemsstaterna i enlighet med direktiv 2004/23/EG för att säkerställa hög hälsoskyddsnivå. Det är nödvändigt att fastställa tekniska krav för detta system.

| (4) | Kraven för ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar bör omfatta organisation och förvaltning, personal, utrustning och material, anläggningar och lokaler, dokumentering och arkivering samt kvalitetsgranskning. Vävnadsinrättningar som ackrediteras, utses, auktoriseras eller beviljas tillstånd bör uppfylla de särskilda tilläggskraven för den typ av verksamhet som de bedriver. |
| --- | --- |

(4)

Kraven för ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar bör omfatta organisation och förvaltning, personal, utrustning och material, anläggningar och lokaler, dokumentering och arkivering samt kvalitetsgranskning. Vävnadsinrättningar som ackrediteras, utses, auktoriseras eller beviljas tillstånd bör uppfylla de särskilda tilläggskraven för den typ av verksamhet som de bedriver.

| (5) | Luftkvaliteten under bearbetningen av vävnader och celler är en nyckelfaktor som kan påverka risken för att vävnaderna eller cellerna kontamineras. Allmänt krävs en luftkvalitet där halten av partiklar och mikroorganismer motsvarar klass A i bilaga 1 till den europeiska vägledningen för god tillverkningssed (European Guide to Good Manufacturing Practice) och kommissionens direktiv 2003/94/EG (2). I vissa situationer krävs dock inte en luftkvalitet med halter av partiklar och mikroorganismer motsvarande klass A. Under sådana förhållanden bör det visas och dokumenteras att den valda miljön har den kvalitet och säkerhet som krävs för den aktuella typen av vävnader och celler, bearbetning och användning på människa. |
| --- | --- |

(5)

Luftkvaliteten under bearbetningen av vävnader och celler är en nyckelfaktor som kan påverka risken för att vävnaderna eller cellerna kontamineras. Allmänt krävs en luftkvalitet där halten av partiklar och mikroorganismer motsvarar klass A i bilaga 1 till den europeiska vägledningen för god tillverkningssed (European Guide to Good Manufacturing Practice) och kommissionens direktiv 2003/94/EG (2). I vissa situationer krävs dock inte en luftkvalitet med halter av partiklar och mikroorganismer motsvarande klass A. Under sådana förhållanden bör det visas och dokumenteras att den valda miljön har den kvalitet och säkerhet som krävs för den aktuella typen av vävnader och celler, bearbetning och användning på människa.

| (6) | Tillämpningsområdet för detta direktiv bör omfatta kvaliteten på och säkerheten för mänskliga vävnader och celler under kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution till den vårdinrättning där de skall användas i människokroppen. Det bör dock inte omfatta själva användningen på människa av dessa vävnader och celler (t.ex. implantationskirurgi, perfusion, insemination eller överföring av embryon). Det som sägs i detta direktiv om spårbarhet och rapportering av allvarliga biverkningar och komplikationer gäller också donation, tillvaratagande och kontroll av mänskliga vävnader och celler enligt kommissionens direktiv 2006/17/EG (3). |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningsområdet för detta direktiv bör omfatta kvaliteten på och säkerheten för mänskliga vävnader och celler under kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution till den vårdinrättning där de skall användas i människokroppen. Det bör dock inte omfatta själva användningen på människa av dessa vävnader och celler (t.ex. implantationskirurgi, perfusion, insemination eller överföring av embryon). Det som sägs i detta direktiv om spårbarhet och rapportering av allvarliga biverkningar och komplikationer gäller också donation, tillvaratagande och kontroll av mänskliga vävnader och celler enligt kommissionens direktiv 2006/17/EG (3).

| (7) | Användning av vävnader och celler på människa innebär en risk för överföring av sjukdomar och för andra negativa effekter för mottagaren. För att dessa negativa verkningar skall kunna övervakas och nedbringas bör man fastställa särskilda spårbarhetskrav och ett gemenskapsförfarande för anmälan av allvarliga biverkningar och komplikationer. |
| --- | --- |

(7)

Användning av vävnader och celler på människa innebär en risk för överföring av sjukdomar och för andra negativa effekter för mottagaren. För att dessa negativa verkningar skall kunna övervakas och nedbringas bör man fastställa särskilda spårbarhetskrav och ett gemenskapsförfarande för anmälan av allvarliga biverkningar och komplikationer.

| (8) | Misstänkta allvarliga biverkningar hos givare eller mottagare och allvarliga komplikationer under processen från donation till distribution av vävnader och celler, som kan påverka vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet och som kan hänföras till tillvaratagande (inklusive bedömning och val av givare), kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler bör utan dröjsmål anmälas till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(8)

Misstänkta allvarliga biverkningar hos givare eller mottagare och allvarliga komplikationer under processen från donation till distribution av vävnader och celler, som kan påverka vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet och som kan hänföras till tillvaratagande (inklusive bedömning och val av givare), kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler bör utan dröjsmål anmälas till den behöriga myndigheten.

| (9) | Allvarliga biverkningar kan upptäckas under eller efter tillvaratagandet hos levande givare, eller under eller efter användningen på människa. De bör rapporteras till den berörda vävnadsinrättningen för utredning och anmälan till den behöriga myndigheten. Detta bör inte hindra en organisation för tillvaratagande eller en organisation med ansvar för användning på människa från att direkt göra anmälan till den behöriga myndigheten om den så önskar. I detta direktiv bör det anges vilka uppgifter som åtminstone behövs vid anmälan till den behöriga myndigheten, utan att det påverkar medlemsstaternas möjlighet att inom landet behålla eller införa strängare skyddsåtgärder, som står i överensstämmelse med kraven i fördraget. |
| --- | --- |

(9)

Allvarliga biverkningar kan upptäckas under eller efter tillvaratagandet hos levande givare, eller under eller efter användningen på människa. De bör rapporteras till den berörda vävnadsinrättningen för utredning och anmälan till den behöriga myndigheten. Detta bör inte hindra en organisation för tillvaratagande eller en organisation med ansvar för användning på människa från att direkt göra anmälan till den behöriga myndigheten om den så önskar. I detta direktiv bör det anges vilka uppgifter som åtminstone behövs vid anmälan till den behöriga myndigheten, utan att det påverkar medlemsstaternas möjlighet att inom landet behålla eller införa strängare skyddsåtgärder, som står i överensstämmelse med kraven i fördraget.

| (10) | För att minimera kostnaderna för överföring, undvika överlappningar och öka effektiviteten i administrationen bör modern teknik och e-förvaltning utnyttjas i arbetet med överföring och bearbetning av information. Denna teknik bör basera sig på ett standardformat för dataöverföring i ett system som lämpar sig för hantering av referensuppgifter. |
| --- | --- |

(10)

För att minimera kostnaderna för överföring, undvika överlappningar och öka effektiviteten i administrationen bör modern teknik och e-förvaltning utnyttjas i arbetet med överföring och bearbetning av information. Denna teknik bör basera sig på ett standardformat för dataöverföring i ett system som lämpar sig för hantering av referensuppgifter.

| (11) | För att underlätta spårbarheten och informationen om de viktigaste egenskaperna hos vävnader och celler är det nödvändigt att fastställa de basuppgifter som skall ingå i en europeisk kod. |
| --- | --- |

(11)

För att underlätta spårbarheten och informationen om de viktigaste egenskaperna hos vävnader och celler är det nödvändigt att fastställa de basuppgifter som skall ingå i en europeisk kod.

| (12) | Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns som allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns som allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 29 i direktiv 2004/23/EG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 29 i direktiv 2004/23/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv skall tillämpas på kodning, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av

| a) | mänskliga vävnader och celler avsedda för användning på människa, |
| --- | --- |

a)

mänskliga vävnader och celler avsedda för användning på människa,

| b) | tillverkade produkter som härrör från mänskliga vävnader och celler och är avsedda för användning på människa, om dessa produkter inte omfattas av något annat direktiv. |
| --- | --- |

b)

tillverkade produkter som härrör från mänskliga vävnader och celler och är avsedda för användning på människa, om dessa produkter inte omfattas av något annat direktiv.

2.   Det som i artiklarna 5–9 i detta direktiv anges om spårbarhet och rapportering av allvarliga biverkningar och komplikationer skall också gälla för donation, tillvaratagande och kontroll av mänskliga vävnader och celler.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   könsceller: alla vävnader och celler som är avsedda för assisterad befruktning.

b)   partnerdonation: donation av könsceller mellan en man och en kvinna som intygar att de har en intim fysisk relation.

c)   kvalitetssystem: den organisationsstruktur och de ansvarsområden, förfaranden, processer och resurser som behövs för att bedriva kvalitetsstyrning, dvs. alla aktiviteter som direkt eller indirekt bidrar till kvalitet.

d)   kvalitetsstyrning: de samordnade insatserna för att leda och styra en organisation i kvalitetshänseende.

e)   standardrutiner: skrivna instruktioner som beskriver de olika stegen i en specifik process inbegripet material och metoder som skall användas samt den förväntade slutprodukten.

f)   validering (eller kvalificering om det gäller utrustning eller miljöer): tillhandahållande av dokumentation som ger höggradig garanti för att en viss process, del av utrustning eller miljö konsekvent resulterar i en produkt som står i överensstämmelse med fastställda specifikationer och kvalitetskrav; en process valideras för att utvärdera systemets effektivitet i förhållande till avsett användningsområde.

g)   spårbarhet: möjligheten att lokalisera och identifiera vävnaden eller cellerna under varje steg från tillvaratagande till bearbetning, kontroll, förvaring och distribution till mottagaren eller för kassation, och därmed också möjligheten att identifiera givare och vävnadsinrättning, eller den tillverkningsanläggning som tar emot, bearbetar eller förvarar vävnaden eller cellerna, samt möjligheten att identifiera mottagarna på de vårdinrättningar som överför vävnaden eller cellerna till mottagaren; spårbarhet innebär också möjligheten att lokalisera och identifiera alla relevanta uppgifter om produkter och material som kommer i kontakt med dessa vävnader/celler.

h)   kritisk: som kan påverka cellernas och vävnadernas kvalitet och/eller säkerhet eller som kommer i kontakt med cellerna och vävnaderna.

i)   organisation för tillvaratagande: en vårdinrättning, avdelning på ett sjukhus eller ett annat organ som tillvaratar mänskliga vävnader och celler, och som inte behöver ha ackrediterats, utsetts, auktoriserats eller beviljats tillstånd som vävnadsinrättning.

j)   organisation med ansvar för tillämpning på människa: en vårdinrättning, en avdelning på ett sjukhus eller ett annat organ som utför användning på människa av mänskliga vävnader och celler.

Artikel 3

Krav vid ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar

En vävnadsinrättning skall uppfylla kraven i bilaga I.

Artikel 4

Krav vid ackreditering, utseende och auktorisering av och tillstånd för preparationsmetoder för vävnader och celler

Preparationsmetoderna vid vävnadsinrättningarna skall uppfylla kraven i bilaga II.

Artikel 5

Anmälan av allvarliga biverkningar

1.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | organisationer för tillvaratagande har rutiner för att arkivera uppgifterna om tillvaratagna vävnader och celler och att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig biverkning hos en levande givare som kan påverka vävnadernas eller cellernas säkerhet och kvalitet, |
| --- | --- |

a)

organisationer för tillvaratagande har rutiner för att arkivera uppgifterna om tillvaratagna vävnader och celler och att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig biverkning hos en levande givare som kan påverka vävnadernas eller cellernas säkerhet och kvalitet,

| b) | organisationer med ansvar för användning av vävnader och celler på människa har rutiner för att arkivera uppgifterna om vävnader och celler som använts på människa och att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje biverkning som iakttagits under och efter den kliniska användningen och kan kopplas till vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet, |
| --- | --- |

b)

organisationer med ansvar för användning av vävnader och celler på människa har rutiner för att arkivera uppgifterna om vävnader och celler som använts på människa och att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje biverkning som iakttagits under och efter den kliniska användningen och kan kopplas till vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet,

| c) | vävnadsinrättningar som distribuerar vävnader och celler för användning på människa informerar organisationen med ansvar för användning av vävnader och celler på människa om hur denna bör rapportera sådana allvarliga biverkningar som avses i b. |
| --- | --- |

c)

vävnadsinrättningar som distribuerar vävnader och celler för användning på människa informerar organisationen med ansvar för användning av vävnader och celler på människa om hur denna bör rapportera sådana allvarliga biverkningar som avses i b.

2.   Medlemsstaterna skall se till att vävnadsinrättningarna

| a) | har rutiner för att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten alla relevanta uppgifter om sådana misstänkta allvarliga biverkningar som avses i punkt 1 a och b, |
| --- | --- |

a)

har rutiner för att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten alla relevanta uppgifter om sådana misstänkta allvarliga biverkningar som avses i punkt 1 a och b,

| b) | har rutiner för att utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten om slutsatsen av den utredning som gjorts för att analysera orsak och följder. |
| --- | --- |

b)

har rutiner för att utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten om slutsatsen av den utredning som gjorts för att analysera orsak och följder.

3.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG meddelar den behöriga myndigheten de uppgifter som skall ingå i anmälan i enlighet med del A i bilaga III, |
| --- | --- |

a)

den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG meddelar den behöriga myndigheten de uppgifter som skall ingå i anmälan i enlighet med del A i bilaga III,

| b) | vävnadsinrättningarna informerar den behöriga myndigheten om de åtgärder som vidtagits med hänsyn till andra berörda vävnader och celler som har distribuerats för att användas på människa, |
| --- | --- |

b)

vävnadsinrättningarna informerar den behöriga myndigheten om de åtgärder som vidtagits med hänsyn till andra berörda vävnader och celler som har distribuerats för att användas på människa,

| c) | vävnadsinrättningarna meddelar den behöriga myndigheten slutsatsen av utredningen, och lämnar åtminstone den information som anges i del B i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

vävnadsinrättningarna meddelar den behöriga myndigheten slutsatsen av utredningen, och lämnar åtminstone den information som anges i del B i bilaga III.

Artikel 6

Anmälan av allvarliga komplikationer

1.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | organisationerna för tillvaratagande och vävnadsinrättningarna har rutiner för att registrera och utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig komplikation under tillvaratagandet som kan påverka de mänskliga vävnadernas eller cellernas kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

a)

organisationerna för tillvaratagande och vävnadsinrättningarna har rutiner för att registrera och utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig komplikation under tillvaratagandet som kan påverka de mänskliga vävnadernas eller cellernas kvalitet och säkerhet.

| b) | organisationerna med ansvar för användning av vävnader och celler på människa har rutiner för att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig komplikation som kan påverka vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

organisationerna med ansvar för användning av vävnader och celler på människa har rutiner för att utan dröjsmål anmäla till vävnadsinrättningarna varje allvarlig komplikation som kan påverka vävnadernas och cellernas kvalitet och säkerhet.

| c) | vävnadsinrättningarna informerar organisationen med ansvar för användning på människa om hur den bör rapportera till vävnadsinrättningarna allvarliga komplikationer som kan påverka vävnadernas och cellernas säkerhet. |
| --- | --- |

c)

vävnadsinrättningarna informerar organisationen med ansvar för användning på människa om hur den bör rapportera till vävnadsinrättningarna allvarliga komplikationer som kan påverka vävnadernas och cellernas säkerhet.

2.   Vid assisterad befruktning skall varje form av felaktig identifiering eller förväxling av könsceller eller embryon anses vara en allvarlig komplikation. Alla personer, organisationer för tillvaratagande och organisationer med ansvar för användning på människa som bedriver verksamhet med assisterad befruktning skall rapportera sådana komplikationer till de vävnadsinrättningar som har tillhandahållit vävnaderna och cellerna för utredning och anmälan till den behöriga myndigheten.

3.   Medlemsstaterna skall se till att vävnadsinrättningarna

| a) | har rutiner för att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten alla relevanta uppgifter om sådana misstänkta allvarliga komplikationer som avses i punkt 1 a och b, |
| --- | --- |

a)

har rutiner för att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten alla relevanta uppgifter om sådana misstänkta allvarliga komplikationer som avses i punkt 1 a och b,

| b) | har rutiner för att utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten om slutsatsen av den utredning som gjorts för att analysera orsak och följder. |
| --- | --- |

b)

har rutiner för att utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten om slutsatsen av den utredning som gjorts för att analysera orsak och följder.

4.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG meddelar den behöriga myndigheten den information som skall ingå i anmälan i enlighet med del A i bilaga IV, |
| --- | --- |

a)

den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG meddelar den behöriga myndigheten den information som skall ingå i anmälan i enlighet med del A i bilaga IV,

| b) | vävnadsinrättningarna utvärderar allvarliga komplikationer för att kartlägga de orsaker som kan förebyggas i processen, |
| --- | --- |

b)

vävnadsinrättningarna utvärderar allvarliga komplikationer för att kartlägga de orsaker som kan förebyggas i processen,

| c) | vävnadsinrättningarna meddelar den behöriga myndigheten slutsatsen av utredningen och lämnar minst den information som anges i del B i bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

vävnadsinrättningarna meddelar den behöriga myndigheten slutsatsen av utredningen och lämnar minst den information som anges i del B i bilaga IV.

Artikel 7

Årsrapporter

1.   Medlemsstaterna skall senast den 30 juni påföljande år lägga fram en årsrapport till kommissionen om de anmälningar av allvarliga biverkningar och komplikationer som den behöriga myndigheten har tagit emot. Kommissionen skall sända en sammanfattning av de mottagna rapporterna till medlemsstaternas behöriga myndigheter. Den behöriga myndigheten skall ge vävnadsinrättningarna tillgång till denna rapport.

2.   Överföringen av informationen skall uppfylla formatkraven för uppgiftsöverföring i del A och B i bilaga V och skall omfatta all den information som behövs för att identifiera sändaren och bevara dennes referensuppgifter.

Artikel 8

Utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och kommissionen

Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter meddelar varandra och kommissionen den information om allvarliga biverkningar och komplikationer som behövs för att ändamålsenliga åtgärder skall kunna vidtas.

Artikel 9

Spårbarhet

1.   Vävnadsinrättningarna skall ha effektiva och noggranna system för att individuellt identifiera och märka de celler och vävnader som tas emot och distribueras.

2.   Vävnadsinrättningarna och organisationerna med ansvar för användning på människa skall förvara de uppgifter som anges i bilaga VI i minst 30 år, på ett lämpligt, läsbart lagringsmedium.

Artikel 10

Europeiskt kodningssystem

1.   En individuell europeisk identifikationskod skall tilldelas allt donerat material vid vävnadsinrättningen, för att säkerställa korrekt identifiering av givaren och spårbarhet för allt donerat material och för att ange de viktigaste egenskaperna och särdragen hos vävnaderna och cellerna. Koden skall innehålla åtminstone den information som anges i bilaga VII.

2.   Första stycket skall inte gälla partnerdonation av könsceller.

Artikel 11

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 september 2007. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 10 i detta direktiv senast den 1 september 2008.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 48.

1

(2)  http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm och EUT L 262, 14.10.2003, s. 22.

2

(3)  EUT L 38, 9.2.2006, s. 40.

3

---

BILAGA I

Krav i enlighet med artikel 3 för ackreditering, utseende och auktorisering av eller tillstånd till vävnadsinrättningar

A.   ORGANISATION OCH LEDNING

| 1. | Det skall utses en ansvarig person med de kvalifikationer och det ansvar som anges i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG. |
| --- | --- |

1.

Det skall utses en ansvarig person med de kvalifikationer och det ansvar som anges i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG.

| 2. | En vävnadsinrättning skall ha en organisation och rutiner som lämpar sig för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Det skall finnas ett organisationsplan där ansvars- och rapporteringsförhållanden klart anges. |
| --- | --- |

2.

En vävnadsinrättning skall ha en organisation och rutiner som lämpar sig för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Det skall finnas ett organisationsplan där ansvars- och rapporteringsförhållanden klart anges.

| 3. | Varje vävnadsinrättning skall ha tillgång till en särskilt utsedd legitimerad läkare som ger råd om och övervakar inrättningens medicinska verksamhet såsom val av givare, granskning av kliniska resultat av användningen av vävnader och celler eller vid behov kommunikation med kliniska användare. |
| --- | --- |

3.

Varje vävnadsinrättning skall ha tillgång till en särskilt utsedd legitimerad läkare som ger råd om och övervakar inrättningens medicinska verksamhet såsom val av givare, granskning av kliniska resultat av användningen av vävnader och celler eller vid behov kommunikation med kliniska användare.

| 4. | Det skall finnas ett dokumenterat kvalitetsstyrningssystem som är anpassat till den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks, i enlighet med normerna i detta direktiv. |
| --- | --- |

4.

Det skall finnas ett dokumenterat kvalitetsstyrningssystem som är anpassat till den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks, i enlighet med normerna i detta direktiv.

| 5. | Det skall säkerställas att riskerna i samband med användning och hantering av biologiskt material kartläggs och minimeras och att tillräcklig kvalitet och säkerhet samtidigt upprätthålls för den avsedda användningen av vävnaderna och cellerna. Riskerna avser bl.a. metoderna, miljön och personalens hälsotillstånd vid ifrågavarande vävnadsinrättning. |
| --- | --- |

5.

Det skall säkerställas att riskerna i samband med användning och hantering av biologiskt material kartläggs och minimeras och att tillräcklig kvalitet och säkerhet samtidigt upprätthålls för den avsedda användningen av vävnaderna och cellerna. Riskerna avser bl.a. metoderna, miljön och personalens hälsotillstånd vid ifrågavarande vävnadsinrättning.

| 6. | Avtal mellan vävnadsinrättningar och tredje man skall överensstämma med bestämmelserna i artikel 24 i direktiv 2004/23/EG. I avtal med tredje man skall avtalsförhållandets villkor och ansvarsfördelningen anges, liksom de metoder som skall användas för att uppfylla resultatkraven. |
| --- | --- |

6.

Avtal mellan vävnadsinrättningar och tredje man skall överensstämma med bestämmelserna i artikel 24 i direktiv 2004/23/EG. I avtal med tredje man skall avtalsförhållandets villkor och ansvarsfördelningen anges, liksom de metoder som skall användas för att uppfylla resultatkraven.

| 7. | Det skall finnas ett dokumenterat system, som skall övervakas av den ansvariga personen, för intygande av att vävnader och/eller celler uppfyller adekvata krav på säkerhet och kvalitet för att få frisläppas eller distribueras. |
| --- | --- |

7.

Det skall finnas ett dokumenterat system, som skall övervakas av den ansvariga personen, för intygande av att vävnader och/eller celler uppfyller adekvata krav på säkerhet och kvalitet för att få frisläppas eller distribueras.

| 8. | För den händelse att verksamheten skulle upphöra skall de avtal som ingås och de förfaranden som antas i enlighet med artikel 21.5 i direktiv 2004/23/EG innehålla uppgifter om spårbarhet och information om cellernas och vävnadernas kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

8.

För den händelse att verksamheten skulle upphöra skall de avtal som ingås och de förfaranden som antas i enlighet med artikel 21.5 i direktiv 2004/23/EG innehålla uppgifter om spårbarhet och information om cellernas och vävnadernas kvalitet och säkerhet.

| 9. | Det skall finnas ett dokumenterat system för säker identifiering av varje vävnads- och cellenhet i alla skeden av den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. |
| --- | --- |

9.

Det skall finnas ett dokumenterat system för säker identifiering av varje vävnads- och cellenhet i alla skeden av den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks.

B.   PERSONAL

| 1. | En vävnadsinrättning skall ha tillräcklig personal som är kvalificerad för sina uppgifter. Personalens kompetens skall utvärderas med lämpliga intervaller som närmare anges i kvalitetssystemet. |
| --- | --- |

1.

En vävnadsinrättning skall ha tillräcklig personal som är kvalificerad för sina uppgifter. Personalens kompetens skall utvärderas med lämpliga intervaller som närmare anges i kvalitetssystemet.

| 2. | All personal bör ha tydliga, dokumenterade och aktuella befattningsbeskrivningar. Personalens uppgifter, skyldigheter och ansvar skall vara klart dokumenterade och skall förstås av personalen. |
| --- | --- |

2.

All personal bör ha tydliga, dokumenterade och aktuella befattningsbeskrivningar. Personalens uppgifter, skyldigheter och ansvar skall vara klart dokumenterade och skall förstås av personalen.

| 3. | Personalen skall ges inskolning och grundutbildning och vid behov uppdaterad utbildning när förfarandena ändras eller ny vetenskaplig kunskap tillkommer samt adekvata möjligheter till fortbildning. Utbildningsprogrammet måste säkerställa och omfatta dokumentation av att alla medlemmar av personalen






  a) | har visat prov på att de är kompetenta att utföra de uppgifter de tilldelats, |
| --- | --- | --- |

3.

Personalen skall ges inskolning och grundutbildning och vid behov uppdaterad utbildning när förfarandena ändras eller ny vetenskaplig kunskap tillkommer samt adekvata möjligheter till fortbildning. Utbildningsprogrammet måste säkerställa och omfatta dokumentation av att alla medlemmar av personalen

a)

har visat prov på att de är kompetenta att utföra de uppgifter de tilldelats,

| b) | är väl förtrogna med och förstår de naturvetenskapliga och tekniska processer och principer som är relevanta för vars och ens uppgifter, |
| --- | --- |

b)

är väl förtrogna med och förstår de naturvetenskapliga och tekniska processer och principer som är relevanta för vars och ens uppgifter,

| c) | förstår den organisatoriska ramen, kvalitetssystemet och hälso- och säkerhetsreglerna vid den inrättning där de arbetar, och |
| --- | --- |

c)

förstår den organisatoriska ramen, kvalitetssystemet och hälso- och säkerhetsreglerna vid den inrättning där de arbetar, och

| d) | är medvetna om de etiska och juridiska aspekterna av sitt arbete. |
| --- | --- |

d)

är medvetna om de etiska och juridiska aspekterna av sitt arbete.

C.   UTRUSTNING OCH MATERIAL

| 1. | All utrustning och allt material skall utformas och underhållas på sådant sätt att de lämpar sig för sin avsedda användning och att eventuella faror för mottagare eller personal minimeras. |
| --- | --- |

1.

All utrustning och allt material skall utformas och underhållas på sådant sätt att de lämpar sig för sin avsedda användning och att eventuella faror för mottagare eller personal minimeras.

| 2. | All kritisk utrustning och teknisk apparatur måste kartläggas och valideras, inspekteras regelbundet och underhållas preventivt i enlighet med tillverkarens anvisningar. Om utrustning eller material påverkar kritiska parametrar vid bearbetning eller förvaring (t.ex. temperatur, tryck, antal partiklar, mikrobiell kontaminering) skall de identifieras och bli föremål för ändamålsenliga övervaknings-, varnings-, larm- och korrigeringsåtgärder som skall se till att de kritiska parametrarna vid varje tidpunkt håller sig inom godtagbara gränser. All utrustning med en kritisk mätningsfunktion skall kalibreras mot en spårbar standard, om en sådan finns att tillgå. |
| --- | --- |

2.

All kritisk utrustning och teknisk apparatur måste kartläggas och valideras, inspekteras regelbundet och underhållas preventivt i enlighet med tillverkarens anvisningar. Om utrustning eller material påverkar kritiska parametrar vid bearbetning eller förvaring (t.ex. temperatur, tryck, antal partiklar, mikrobiell kontaminering) skall de identifieras och bli föremål för ändamålsenliga övervaknings-, varnings-, larm- och korrigeringsåtgärder som skall se till att de kritiska parametrarna vid varje tidpunkt håller sig inom godtagbara gränser. All utrustning med en kritisk mätningsfunktion skall kalibreras mot en spårbar standard, om en sådan finns att tillgå.

| 3. | Ny och reparerad utrustning skall testas vid installationen och skall valideras före användning. Testresultaten skall dokumenteras. |
| --- | --- |

3.

Ny och reparerad utrustning skall testas vid installationen och skall valideras före användning. Testresultaten skall dokumenteras.

| 4. | Underhåll, service, rengöring, desinficering och sanering av all kritisk utrustning skall utföras och dokumenteras regelbundet. |
| --- | --- |

4.

Underhåll, service, rengöring, desinficering och sanering av all kritisk utrustning skall utföras och dokumenteras regelbundet.

| 5. | Driftrutinerna för varje del av kritisk utrustning skall finnas tillgängliga och skall innehålla en utförlig beskrivning av de åtgärder som skall vidtas vid funktionsstörningar eller driftstopp. |
| --- | --- |

5.

Driftrutinerna för varje del av kritisk utrustning skall finnas tillgängliga och skall innehålla en utförlig beskrivning av de åtgärder som skall vidtas vid funktionsstörningar eller driftstopp.

| 6. | Rutinerna för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks skall omfatta utförliga specifikationer av allt kritiskt material och alla kritiska reagenser. Särskilt skall specifikationer av tillsatser (t.ex. lösningar) och förpackningsmaterial ingå. Kritiska reagenser och material skall överensstämma med dokumenterade krav och specifikationer och skall i tillämpliga fall uppfylla kraven i rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (2). |
| --- | --- |

6.

Rutinerna för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks skall omfatta utförliga specifikationer av allt kritiskt material och alla kritiska reagenser. Särskilt skall specifikationer av tillsatser (t.ex. lösningar) och förpackningsmaterial ingå. Kritiska reagenser och material skall överensstämma med dokumenterade krav och specifikationer och skall i tillämpliga fall uppfylla kraven i rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (2).

D.   ANLÄGGNINGAR/LOKALER

| 1. | En vävnadsinrättning skall ha lämpliga anläggningar för att bedriva den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks, i enlighet med normerna i detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

En vävnadsinrättning skall ha lämpliga anläggningar för att bedriva den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks, i enlighet med normerna i detta direktiv.

| 2. | Om denna verksamhet omfattar bearbetning av vävnader och celler medan dessa är exponerade för miljön, skall det ske i en miljö med specifikt angiven luftkvalitet och renhet för att minska risken för kontaminering, inklusive korskontaminering mellan donerade vävnader och celler. Dessa åtgärders effektivitet skall valideras och övervakas. |
| --- | --- |

2.

Om denna verksamhet omfattar bearbetning av vävnader och celler medan dessa är exponerade för miljön, skall det ske i en miljö med specifikt angiven luftkvalitet och renhet för att minska risken för kontaminering, inklusive korskontaminering mellan donerade vävnader och celler. Dessa åtgärders effektivitet skall valideras och övervakas.

| 3. | Om inte annat framgår av punkt 4 skall luftkvaliteten när vävnader och celler exponeras för miljön under bearbetning utan en påföljande mikrobiell inaktiveringsprocess, motsvara klass A i bilaga 1 till den europeiska vägledningen för god tillverkningssed (European Guide to Good Manufacturing Practice) och direktiv 2003/94/EG, och bakgrundsmiljön skall vara lämplig för bearbetningen av ifrågavarande vävnad/cell, men skall minst motsvara klass D i nämnda vägledning i fråga om partiklar och mikroorganismer. |
| --- | --- |

3.

Om inte annat framgår av punkt 4 skall luftkvaliteten när vävnader och celler exponeras för miljön under bearbetning utan en påföljande mikrobiell inaktiveringsprocess, motsvara klass A i bilaga 1 till den europeiska vägledningen för god tillverkningssed (European Guide to Good Manufacturing Practice) och direktiv 2003/94/EG, och bakgrundsmiljön skall vara lämplig för bearbetningen av ifrågavarande vävnad/cell, men skall minst motsvara klass D i nämnda vägledning i fråga om partiklar och mikroorganismer.

| 4. | En miljö som uppfyller mindre stränga krav än de i punkt 3 kan godtas om






  a) | en validerad mikrobiell inaktiveringsprocess eller validerad process för slutsterilisering tillämpas, |
| --- | --- | --- |

4.

En miljö som uppfyller mindre stränga krav än de i punkt 3 kan godtas om

a)

en validerad mikrobiell inaktiveringsprocess eller validerad process för slutsterilisering tillämpas,

| b) | det visas att exponering i en klass A-miljö har en försvagande effekt på de egenskaper som krävs av vävnaden eller cellen, |
| --- | --- |

b)

det visas att exponering i en klass A-miljö har en försvagande effekt på de egenskaper som krävs av vävnaden eller cellen,

| c) | det visas att det för användning av vävnaden eller cellen på mottagaren används en väg eller ett sätt som innebär en betydligt lägre risk för att bakteriell infektion eller svampinfektion skall överföras till mottagaren än vid cell- och vävnadstransplantation, |
| --- | --- |

c)

det visas att det för användning av vävnaden eller cellen på mottagaren används en väg eller ett sätt som innebär en betydligt lägre risk för att bakteriell infektion eller svampinfektion skall överföras till mottagaren än vid cell- och vävnadstransplantation,

| d) | det inte är tekniskt möjligt att genomföra den nödvändiga processen i en klass A-miljö (t.ex. för att det i behandlingsområdet krävs specifik utrustning som inte är helt förenlig med klass A). |
| --- | --- |

d)

det inte är tekniskt möjligt att genomföra den nödvändiga processen i en klass A-miljö (t.ex. för att det i behandlingsområdet krävs specifik utrustning som inte är helt förenlig med klass A).

| 5. | I punkt 4 a, b, c och d skall det anges vilken miljö det rör sig om. Det skall visas och dokumenteras att den valda miljön har den kvalitet och säkerhet som krävs, åtminstone med hänsyn till det avsedda syftet, sättet för användning och mottagarens immunstatus. Ändamålsenlig klädsel och utrustning för personligt skydd och hygien skall finnas i varje berörd avdelning på vävnadsinrättningen, tillsammans med skriftliga anvisningar om hygien och klädsel. |
| --- | --- |

5.

I punkt 4 a, b, c och d skall det anges vilken miljö det rör sig om. Det skall visas och dokumenteras att den valda miljön har den kvalitet och säkerhet som krävs, åtminstone med hänsyn till det avsedda syftet, sättet för användning och mottagarens immunstatus. Ändamålsenlig klädsel och utrustning för personligt skydd och hygien skall finnas i varje berörd avdelning på vävnadsinrättningen, tillsammans med skriftliga anvisningar om hygien och klädsel.

| 6. | Om den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks omfattar förvaring av vävnader och celler skall de förvaringsförhållanden specificeras som är nödvändiga för att bevara de krävda egenskaperna hos vävnader och celler, inklusive temperatur, luftfuktighet eller luftkvalitet. |
| --- | --- |

6.

Om den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks omfattar förvaring av vävnader och celler skall de förvaringsförhållanden specificeras som är nödvändiga för att bevara de krävda egenskaperna hos vävnader och celler, inklusive temperatur, luftfuktighet eller luftkvalitet.

| 7. | Kritiska parametrar (t.ex. temperatur, luftfuktighet, luftkvalitet) skall kontrolleras, övervakas och dokumenteras kontinuerligt för att säkerställa att de specificerade villkoren uppfylls. |
| --- | --- |

7.

Kritiska parametrar (t.ex. temperatur, luftfuktighet, luftkvalitet) skall kontrolleras, övervakas och dokumenteras kontinuerligt för att säkerställa att de specificerade villkoren uppfylls.

| 8. | Det skall finnas en sådan förvaringsanläggning att vävnader och celler som förvaras i väntan på frisläppande eller i karantän klart hålls isär från dem som frisläppts och dem som kasserats, så att förväxling och korskontamination undviks. Både i karantänområden och i förvaringsutrymmena för frisläppta vävnader och celler skall det finnas fysiskt åtskilda områden eller förvaringsanläggningar eller metoder för säker åtskillnad inom anläggningen för förvaring av vävnader och celler som samlats i enlighet med vissa kriterier. |
| --- | --- |

8.

Det skall finnas en sådan förvaringsanläggning att vävnader och celler som förvaras i väntan på frisläppande eller i karantän klart hålls isär från dem som frisläppts och dem som kasserats, så att förväxling och korskontamination undviks. Både i karantänområden och i förvaringsutrymmena för frisläppta vävnader och celler skall det finnas fysiskt åtskilda områden eller förvaringsanläggningar eller metoder för säker åtskillnad inom anläggningen för förvaring av vävnader och celler som samlats i enlighet med vissa kriterier.

| 9. | Vävnadsinrättningen skall ha skriftliga strategier och rutiner för kontrollerat tillträde, rengöring och underhåll, bortskaffande av avfall och omfördelning av arbetsuppgifter i nödsituationer. |
| --- | --- |

9.

Vävnadsinrättningen skall ha skriftliga strategier och rutiner för kontrollerat tillträde, rengöring och underhåll, bortskaffande av avfall och omfördelning av arbetsuppgifter i nödsituationer.

E.   DOKUMENTATION OCH ARKIVERING

| 1. | Det skall finnas ett system som resulterar i klart definierad och effektiv dokumentation, korrekta arkiv och register och auktoriserade standardrutiner för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Dokumenten skall ses över regelbundet och skall uppfylla normerna i detta direktiv. Systemet skall utgöra en garanti för att det arbete som utförs standardiseras och att alla steg i det kan spåras, dvs. kodning, urvalskriterier för givare, tillvaratagande, bearbetning, konservering, förvaring, transport, distribution eller kassation, inklusive kvalitetskontroll och kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

1.

Det skall finnas ett system som resulterar i klart definierad och effektiv dokumentation, korrekta arkiv och register och auktoriserade standardrutiner för den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Dokumenten skall ses över regelbundet och skall uppfylla normerna i detta direktiv. Systemet skall utgöra en garanti för att det arbete som utförs standardiseras och att alla steg i det kan spåras, dvs. kodning, urvalskriterier för givare, tillvaratagande, bearbetning, konservering, förvaring, transport, distribution eller kassation, inklusive kvalitetskontroll och kvalitetssäkring.

| 2. | För varje kritisk verksamhet skall materialet, utrustningen och personalen identifieras och dokumenteras. |
| --- | --- |

2.

För varje kritisk verksamhet skall materialet, utrustningen och personalen identifieras och dokumenteras.

| 3. | Vid vävnadsinrättningarna skall alla ändringar i dokument granskas, dateras, godkännas, dokumenteras och tillämpas utan dröjsmål av auktoriserad personal. |
| --- | --- |

3.

Vid vävnadsinrättningarna skall alla ändringar i dokument granskas, dateras, godkännas, dokumenteras och tillämpas utan dröjsmål av auktoriserad personal.

| 4. | Ett förfarande för dokumentkontroll skall inrättas för granskning av tidigare översyner och ändringar och för säkerställande av att endast aktuella versioner av dokumenten används. |
| --- | --- |

4.

Ett förfarande för dokumentkontroll skall inrättas för granskning av tidigare översyner och ändringar och för säkerställande av att endast aktuella versioner av dokumenten används.

| 5. | Det skall visas att arkivuppgifterna är tillförlitliga och att de ger en sann bild av resultaten. |
| --- | --- |

5.

Det skall visas att arkivuppgifterna är tillförlitliga och att de ger en sann bild av resultaten.

| 6. | Arkivuppgifterna skall vara klart läsbara och beständiga och kan vara handskrivna eller överförda till ett annat validerat system, t.ex. en dator eller mikrofilm. |
| --- | --- |

6.

Arkivuppgifterna skall vara klart läsbara och beständiga och kan vara handskrivna eller överförda till ett annat validerat system, t.ex. en dator eller mikrofilm.

| 7. | Utan att det påverkar artikel 9.2 skall alla sådana uppgifter, inklusive rådata, som är av kritisk betydelse för vävnadernas och cellernas säkerhet och kvalitet förvaras på ett sådant sätt att de säkert är åtkomliga minst tio år efter utgångsdatum, klinisk användning eller kassation. |
| --- | --- |

7.

Utan att det påverkar artikel 9.2 skall alla sådana uppgifter, inklusive rådata, som är av kritisk betydelse för vävnadernas och cellernas säkerhet och kvalitet förvaras på ett sådant sätt att de säkert är åtkomliga minst tio år efter utgångsdatum, klinisk användning eller kassation.

| 8. | Arkivuppgifterna skall uppfylla sekretesskraven i artikel 14 i direktiv 2004/23/EG. Tillgång till arkiv och data skall begränsas till personer som auktoriserats av den ansvariga personen och till den behöriga myndigheten för att användas i inspektions- och kontrollsyfte. |
| --- | --- |

8.

Arkivuppgifterna skall uppfylla sekretesskraven i artikel 14 i direktiv 2004/23/EG. Tillgång till arkiv och data skall begränsas till personer som auktoriserats av den ansvariga personen och till den behöriga myndigheten för att användas i inspektions- och kontrollsyfte.

F.   KVALITETSGRANSKNING

| 1. | Det skall finnas ett system för granskning av den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Utbildade och kompetenta personer skall utföra granskningen på ett oberoende sätt åtminstone vartannat år för att kontrollera överensstämmelsen med godkända metoder och föreskrivna krav. Resultat och korrigeringsåtgärder skall dokumenteras. |
| --- | --- |

1.

Det skall finnas ett system för granskning av den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks. Utbildade och kompetenta personer skall utföra granskningen på ett oberoende sätt åtminstone vartannat år för att kontrollera överensstämmelsen med godkända metoder och föreskrivna krav. Resultat och korrigeringsåtgärder skall dokumenteras.

| 2. | Om det förekommer avvikelser från de föreskrivna kvalitets- och säkerhetsnormerna skall det genomföras dokumenterade utredningar som bl.a. skall omfatta ett beslut om möjliga korrigeringsåtgärder och förebyggande åtgärder. Enligt skriftliga förfaranden och under överinsyn av den ansvariga personen skall det beslutas om vad som skall göras med de vävnader och celler som inte uppfyller kraven, och beslutet skall dokumenteras. Alla sådana vävnader och celler skall identifieras och redovisas. |
| --- | --- |

2.

Om det förekommer avvikelser från de föreskrivna kvalitets- och säkerhetsnormerna skall det genomföras dokumenterade utredningar som bl.a. skall omfatta ett beslut om möjliga korrigeringsåtgärder och förebyggande åtgärder. Enligt skriftliga förfaranden och under överinsyn av den ansvariga personen skall det beslutas om vad som skall göras med de vävnader och celler som inte uppfyller kraven, och beslutet skall dokumenteras. Alla sådana vävnader och celler skall identifieras och redovisas.

| 3. | Korrigeringsåtgärder skall dokumenteras, inledas och fullföljas utan dröjsmål och effektivt. Effektiviteten hos vidtagna förebyggande åtgärder och korrigeringsåtgärder bör utvärderas. |
| --- | --- |

3.

Korrigeringsåtgärder skall dokumenteras, inledas och fullföljas utan dröjsmål och effektivt. Effektiviteten hos vidtagna förebyggande åtgärder och korrigeringsåtgärder bör utvärderas.

| 4. | Vävnadsinrättningen bör ha rutiner för granskning av hur systemet för kvalitetsstyrning fungerar så att detta kontinuerligt och systematiskt förbättras. |
| --- | --- |

4.

Vävnadsinrättningen bör ha rutiner för granskning av hur systemet för kvalitetsstyrning fungerar så att detta kontinuerligt och systematiskt förbättras.

---

(1)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2)  EGT L 331, 7.12.1998, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

---

BILAGA II

Krav för auktorisation av preparationsmetoder för vävnader och celler vid vävnadsinrättningarna enligt artikel 4

Den behöriga myndigheten skall auktorisera varje preparationsmetod för vävnader och celler efter bedömning av urvalskriterierna för givare och förfarandena för tillvaratagande, protokollen för varje steg i processen, kvalitetsstyrningskriterierna och de slutliga kvantitativa och kvalitativa kriterierna för celler och vävnader. Bedömningen skall åtminstone uppfylla kraven i denna bilaga.

A.   MOTTAGNING VID VÄVNADSINRÄTTNINGEN

När tillvaratagna vävnader och celler tas emot vid vävnadsinrättningen skall vävnaderna och cellerna uppfylla kraven i direktiv 2006/17/EG.

B.   BEARBETNING

Om den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks omfattar bearbetning av vävnader och celler, skall vävnadsinrättningen uppfylla följande kriterier:

| 1. | De kritiska bearbetningsmetoderna skall valideras och får inte göra vävnaderna eller cellerna kliniskt ineffektiva eller skadliga för mottagaren. Denna validering kan grunda sig på studier som genomförs av inrättningen själv, eller på uppgifter från offentliggjorda studier eller, när det rör sig om väletablerade bearbetningsmetoder, på utvärdering i efterhand av de kliniska resultaten för vävnader som tillhandahållits av inrättningen. |
| --- | --- |

1.

De kritiska bearbetningsmetoderna skall valideras och får inte göra vävnaderna eller cellerna kliniskt ineffektiva eller skadliga för mottagaren. Denna validering kan grunda sig på studier som genomförs av inrättningen själv, eller på uppgifter från offentliggjorda studier eller, när det rör sig om väletablerade bearbetningsmetoder, på utvärdering i efterhand av de kliniska resultaten för vävnader som tillhandahållits av inrättningen.

| 2. | Det skall visas att den validerade processen kan genomföras konsekvent och effektivt vid vävnadsinrättningen av dess personal. |
| --- | --- |

2.

Det skall visas att den validerade processen kan genomföras konsekvent och effektivt vid vävnadsinrättningen av dess personal.

| 3. | Metoderna skall dokumenteras i standardrutiner som skall stämma överens med den validerade metoden och med normerna i detta direktiv, i enlighet med avsnitt E punkt 1–4 i bilaga I. |
| --- | --- |

3.

Metoderna skall dokumenteras i standardrutiner som skall stämma överens med den validerade metoden och med normerna i detta direktiv, i enlighet med avsnitt E punkt 1–4 i bilaga I.

| 4. | Det skall säkerställas att alla processer genomförs i enlighet med de godkända standardrutinerna. |
| --- | --- |

4.

Det skall säkerställas att alla processer genomförs i enlighet med de godkända standardrutinerna.

| 5. | Om en mikrobiell inaktiveringsprocess tillämpas på vävnaderna eller cellerna skall denna specificeras, dokumenteras och valideras. |
| --- | --- |

5.

Om en mikrobiell inaktiveringsprocess tillämpas på vävnaderna eller cellerna skall denna specificeras, dokumenteras och valideras.

| 6. | Innan någon betydande förändring företas i bearbetningen skall den ändrade processen valideras och dokumenteras. |
| --- | --- |

6.

Innan någon betydande förändring företas i bearbetningen skall den ändrade processen valideras och dokumenteras.

| 7. | Bearbetningsmetoderna skall regelbundet bli föremål för en kritisk utvärdering för säkerställande av att de fortfarande ger det avsedda resultatet. |
| --- | --- |

7.

Bearbetningsmetoderna skall regelbundet bli föremål för en kritisk utvärdering för säkerställande av att de fortfarande ger det avsedda resultatet.

| 8. | Rutinerna för att kassera vävnader och celler skall vara sådana att kontaminering av andra donerade vävnader och celler och av produkter, av miljön eller av personal förhindras. Dessa rutiner måste stå i överensstämmelse med nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

8.

Rutinerna för att kassera vävnader och celler skall vara sådana att kontaminering av andra donerade vävnader och celler och av produkter, av miljön eller av personal förhindras. Dessa rutiner måste stå i överensstämmelse med nationella bestämmelser.

C.   FÖRVARING OCH FRISLÄPPANDE AV PRODUKTER

Om den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks omfattar förvaring och frisläppande av vävnader och celler, skall den auktoriserade vävnadsinrättningen uppfylla följande kriterier:

| 1. | Längsta förvaringstid skall specificeras för varje typ av förvaringsförhållanden. Perioden skall bl.a. väljas med hänsyn till möjligheten att de egenskaper som krävs hos vävnaderna och cellerna försvagas. |
| --- | --- |

1.

Längsta förvaringstid skall specificeras för varje typ av förvaringsförhållanden. Perioden skall bl.a. väljas med hänsyn till möjligheten att de egenskaper som krävs hos vävnaderna och cellerna försvagas.

| 2. | Det skall finnas ett förvaringssystem för vävnader och/eller celler som garanterar att de inte frisläpps förrän alla krav enligt detta direktiv är uppfyllda. Det skall finnas en standardrutin där förhållandena, ansvarsförhållanden och rutinerna för frisläppande av vävnader och celler för distribution är fastställda. |
| --- | --- |

2.

Det skall finnas ett förvaringssystem för vävnader och/eller celler som garanterar att de inte frisläpps förrän alla krav enligt detta direktiv är uppfyllda. Det skall finnas en standardrutin där förhållandena, ansvarsförhållanden och rutinerna för frisläppande av vävnader och celler för distribution är fastställda.

| 3. | Ett system för identifiering av vävnader och celler genom varje fas av bearbetningen vid vävnadsinrättningen skall klart skilja mellan frisläppta och icke-frisläppta (karantänbelagda) samt kasserade produkter. |
| --- | --- |

3.

Ett system för identifiering av vävnader och celler genom varje fas av bearbetningen vid vävnadsinrättningen skall klart skilja mellan frisläppta och icke-frisläppta (karantänbelagda) samt kasserade produkter.

| 4. | Det skall finnas dokumenterade uppgifter om att vävnaderna och cellerna innan de frisläpps stämmer överens med alla relevanta specifikationer, och särskilt att alla gällande anmälningsblanketter, relevanta patientjournaler, bearbetningsuppgifter och testresultat har kontrollerats enligt en skriftlig procedur av en person som har auktoriserats för denna uppgift av den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG. Om en dator används för att utge laboratorieresultat bör en verifieringskedja visa vem som är ansvarig för utgivandet. |
| --- | --- |

4.

Det skall finnas dokumenterade uppgifter om att vävnaderna och cellerna innan de frisläpps stämmer överens med alla relevanta specifikationer, och särskilt att alla gällande anmälningsblanketter, relevanta patientjournaler, bearbetningsuppgifter och testresultat har kontrollerats enligt en skriftlig procedur av en person som har auktoriserats för denna uppgift av den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG. Om en dator används för att utge laboratorieresultat bör en verifieringskedja visa vem som är ansvarig för utgivandet.

| 5. | En dokumenterad riskbedömning som godkänts av den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG skall genomföras för att fastställa vad som skall göras med alla förvarade vävnader och celler efter införande av ett nytt urvalsförfarande för givare, ett nytt kontrollkriterium eller ett nytt, i betydande omfattning ändrat bearbetningssteg som förbättrar säkerheten eller kvaliteten. |
| --- | --- |

5.

En dokumenterad riskbedömning som godkänts av den ansvariga person som avses i artikel 17 i direktiv 2004/23/EG skall genomföras för att fastställa vad som skall göras med alla förvarade vävnader och celler efter införande av ett nytt urvalsförfarande för givare, ett nytt kontrollkriterium eller ett nytt, i betydande omfattning ändrat bearbetningssteg som förbättrar säkerheten eller kvaliteten.

D.   DISTRIBUTION OCH ÅTERKALLANDE

Om den verksamhet för vilken ackreditering, utseende, auktorisation eller tillstånd söks omfattar distribution av vävnader och celler, skall vävnadsinrättningen uppfylla följande kriterier:

| 1. | Kritiska transportförhållanden, som temperatur och tidsgräns skall fastställas för att de egenskaper som krävs hos vävnader och celler skall bevaras. |
| --- | --- |

1.

Kritiska transportförhållanden, som temperatur och tidsgräns skall fastställas för att de egenskaper som krävs hos vävnader och celler skall bevaras.

| 2. | Behållaren/förpackningen skall vara säker och skall säkerställa att de specificerade förhållandena för förvaringen av vävnaderna och cellerna upprätthålls. Alla behållare och förpackningar skall valideras med avseende på deras ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

2.

Behållaren/förpackningen skall vara säker och skall säkerställa att de specificerade förhållandena för förvaringen av vävnaderna och cellerna upprätthålls. Alla behållare och förpackningar skall valideras med avseende på deras ändamålsenlighet.

| 3. | Om distributionen sköts av en kontrakterad tredje man skall det finnas ett avtal för att säkerställa att de nödvändiga förhållandena upprätthålls. |
| --- | --- |

3.

Om distributionen sköts av en kontrakterad tredje man skall det finnas ett avtal för att säkerställa att de nödvändiga förhållandena upprätthålls.

| 4. | Det skall finnas personal på vävnadsinrättningen som är behörig att bedöma om vävnader eller celler måste återkallas och som kan inleda och samordna nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Det skall finnas personal på vävnadsinrättningen som är behörig att bedöma om vävnader eller celler måste återkallas och som kan inleda och samordna nödvändiga åtgärder.

| 5. | Det skall finnas ett effektivt förfarande för återkallande med en beskrivning av ansvarsfördelningen och de åtgärder som skall vidtas. Detta innefattar rapportering till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

5.

Det skall finnas ett effektivt förfarande för återkallande med en beskrivning av ansvarsfördelningen och de åtgärder som skall vidtas. Detta innefattar rapportering till den behöriga myndigheten.

| 6. | Åtgärder skall vidtas inom fastställda tidsrymder och skall inbegripa spårning av alla relevanta vävnader och celler och, där det är tillämpligt, även bakåtspårning. Syftet med undersökningen är att identifiera varje givare som kan ha bidragit till att orsaka reaktionen hos mottagaren och återkalla alla tillgängliga vävnader och celler från den givaren, samt att underrätta de inrättningar och patienter som tagit emot vävnader och celler från samma givare för den händelse att de har utsatts för risker. |
| --- | --- |

6.

Åtgärder skall vidtas inom fastställda tidsrymder och skall inbegripa spårning av alla relevanta vävnader och celler och, där det är tillämpligt, även bakåtspårning. Syftet med undersökningen är att identifiera varje givare som kan ha bidragit till att orsaka reaktionen hos mottagaren och återkalla alla tillgängliga vävnader och celler från den givaren, samt att underrätta de inrättningar och patienter som tagit emot vävnader och celler från samma givare för den händelse att de har utsatts för risker.

| 7. | Det skall finnas rutiner för hur en begäran om vävnader och celler skall behandlas. Reglerna för tilldelning av vävnader och celler till vissa patienter eller vårdinrättningar skall dokumenteras och på begäran göras tillgängliga för dessa parter. |
| --- | --- |

7.

Det skall finnas rutiner för hur en begäran om vävnader och celler skall behandlas. Reglerna för tilldelning av vävnader och celler till vissa patienter eller vårdinrättningar skall dokumenteras och på begäran göras tillgängliga för dessa parter.

| 8. | Det skall finnas ett dokumenterat system för hantering av återsända produkter, där det är tillämpligt med kriterier för godkännande av dessa för förvaring. |
| --- | --- |

8.

Det skall finnas ett dokumenterat system för hantering av återsända produkter, där det är tillämpligt med kriterier för godkännande av dessa för förvaring.

E.   SLUTLIG MÄRKNING FÖR DISTRIBUTION

| 1. | På primärbehållaren för vävnader/celler skall följande anges:






  a) | Typen av vävnader och celler, vävnadernas/cellernas identifikationsnummer eller kod, och parti- eller satsnummer där detta är tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

1.

På primärbehållaren för vävnader/celler skall följande anges:

a)

Typen av vävnader och celler, vävnadernas/cellernas identifikationsnummer eller kod, och parti- eller satsnummer där detta är tillämpligt.

| b) | Identifikation av vävnadsinrättningen. |
| --- | --- |

b)

Identifikation av vävnadsinrättningen.

| c) | Utgångsdatum. |
| --- | --- |

c)

Utgångsdatum.

| d) | Om det rör sig om autolog donation skall detta anges (”uteslutande för autolog användning”) och givarens/mottagarens identitet skall anges. |
| --- | --- |

d)

Om det rör sig om autolog donation skall detta anges (”uteslutande för autolog användning”) och givarens/mottagarens identitet skall anges.

| e) | För riktade donationer skall märkningen ange den avsedda mottagaren. |
| --- | --- |

e)

För riktade donationer skall märkningen ange den avsedda mottagaren.

| f) | Om det är känt att vävnaderna eller cellerna är positiva med avseende på en relevant markör för infektionssjukdom skall de märkas med orden ”biologisk risk”. |
| --- | --- |

f)

Om det är känt att vävnaderna eller cellerna är positiva med avseende på en relevant markör för infektionssjukdom skall de märkas med orden ”biologisk risk”.

Om någon av uppgifterna i d och e ovan inte kan anges på primärbehållarens märkning skall de anges på en särskild följesedel som skall medfölja primärbehållaren. Denna följesedel skall förpackas tillsammans med primärbehållaren på ett sådant sätt att de inte kan komma ifrån varandra.

| 2. | Följande information skall framgå av antingen etiketten eller ett följedokument:






  a) | En beskrivning (definition) av vävnads- eller cellprodukten, vid behov med angivande av dess dimensioner. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande information skall framgå av antingen etiketten eller ett följedokument:

a)

En beskrivning (definition) av vävnads- eller cellprodukten, vid behov med angivande av dess dimensioner.

| b) | Morfologi- och funktionsdata i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

b)

Morfologi- och funktionsdata i tillämpliga fall.

| c) | Datum för distribution av vävnaden/cellerna. |
| --- | --- |

c)

Datum för distribution av vävnaden/cellerna.

| d) | Biologiska bestämningar som gjorts på givaren och resultaten av dessa. |
| --- | --- |

d)

Biologiska bestämningar som gjorts på givaren och resultaten av dessa.

| e) | Förvaringsrekommendationer. |
| --- | --- |

e)

Förvaringsrekommendationer.

| f) | Instruktioner för öppning av behållaren och förpackningen och för nödvändig hantering och rekonstituering. |
| --- | --- |

f)

Instruktioner för öppning av behållaren och förpackningen och för nödvändig hantering och rekonstituering.

| g) | Utgångsdatum efter öppnandet/hanteringen. |
| --- | --- |

g)

Utgångsdatum efter öppnandet/hanteringen.

| h) | Anvisningar för anmälan av allvarliga biverkningar och/eller komplikationer i enlighet med artiklarna 5–6. |
| --- | --- |

h)

Anvisningar för anmälan av allvarliga biverkningar och/eller komplikationer i enlighet med artiklarna 5–6.

| i) | Förekomst av potentiellt skadliga restsubstanser (t.ex. antibiotika, etylenoxid etc.). |
| --- | --- |

i)

Förekomst av potentiellt skadliga restsubstanser (t.ex. antibiotika, etylenoxid etc.).

F.   YTTRE MÄRKNING AV TRANSPORTBEHÅLLAREN

Vid transport skall primärbehållaren placeras i en transportbehållare som skall märkas med åtminstone följande uppgifter:

| a) | Vävnadsinrättning från vilken försändelsen kommer, inklusive adress och telefonnummer. |
| --- | --- |

a)

Vävnadsinrättning från vilken försändelsen kommer, inklusive adress och telefonnummer.

| b) | Mottagande organisation med ansvar för användning på människa, inklusive adress och telefonnummer. |
| --- | --- |

b)

Mottagande organisation med ansvar för användning på människa, inklusive adress och telefonnummer.

| c) | Uppgift om att förpackningen innehåller mänskliga vävnader och/eller celler och anvisningen ”hanteras varsamt”. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om att förpackningen innehåller mänskliga vävnader och/eller celler och anvisningen ”hanteras varsamt”.

| d) | Om levande celler behövs vid transplantation, t.ex. stamceller, könsceller och embryon, skall följande tilläggas: ”får ej bestrålas”. |
| --- | --- |

d)

Om levande celler behövs vid transplantation, t.ex. stamceller, könsceller och embryon, skall följande tilläggas: ”får ej bestrålas”.

| e) | Rekommenderade transportförhållanden (t.ex. förvaras kallt, i upprätt läge etc.). |
| --- | --- |

e)

Rekommenderade transportförhållanden (t.ex. förvaras kallt, i upprätt läge etc.).

| f) | Säkerhetsanvisningar/nedkylningsmetod (där det är tillämpligt). |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsanvisningar/nedkylningsmetod (där det är tillämpligt).

---

BILAGA III

ANMÄLAN AV ALLVARLIGA BIVERKNINGAR

Image

Image

---

BILAGA IV

ANMÄLAN AV ALLVARLIGA KOMPLIKATIONER

Image

---

BILAGA V

FORMULÄR FÖR ÅRSRAPPORT

Image

Image

---

BILAGA VI

Information om de uppgifter om givare/mottagare som åtminstone skall bevaras i enlighet med artikel 9

A.   AV VÄVNADSINRÄTTNINGARNA

Uppgifter om givaren

Uppgifterna om givaren skall omfatta åtminstone följande:

| — | Angivande av organisationen för tillvaratagande eller vävnadsinrättningen. |
| --- | --- |

—

Angivande av organisationen för tillvaratagande eller vävnadsinrättningen.

| — | Donationens identifikationsnummer. |
| --- | --- |

—

Donationens identifikationsnummer.

| — | Datum för tillvaratagandet. |
| --- | --- |

—

Datum för tillvaratagandet.

| — | Plats för tillvaratagandet. |
| --- | --- |

—

Plats för tillvaratagandet.

| — | Typ av donation (t.ex. en eller flera vävnader, autolog eller allogen, från levande eller avliden). |
| --- | --- |

—

Typ av donation (t.ex. en eller flera vävnader, autolog eller allogen, från levande eller avliden).

Uppgifter om produkten, som skall omfatta åtminstone följande:

| — | Angivande av vävnadsinrättningen. |
| --- | --- |

—

Angivande av vävnadsinrättningen.

| — | Typ av vävnad och cell/produkt (basnomenklaturen). |
| --- | --- |

—

Typ av vävnad och cell/produkt (basnomenklaturen).

| — | Gruppartinummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Gruppartinummer (i förekommande fall).

| — | Delpartinummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Delpartinummer (i förekommande fall).

| — | Utgångsdatum. |
| --- | --- |

—

Utgångsdatum.

| — | Vävnadernas/cellernas status (t.ex. karantänbelagda, lämpliga för användning etc.). |
| --- | --- |

—

Vävnadernas/cellernas status (t.ex. karantänbelagda, lämpliga för användning etc.).

| — | Beskrivning av produkterna och deras ursprung, utförda bearbetningssteg, material och tillsatser som kommit i kontakt med vävnaderna och cellerna och som påverkar deras kvalitet och/eller säkerhet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av produkterna och deras ursprung, utförda bearbetningssteg, material och tillsatser som kommit i kontakt med vävnaderna och cellerna och som påverkar deras kvalitet och/eller säkerhet.

| — | Uppgifter om den anläggning som utfärdat den slutliga märkningen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den anläggning som utfärdat den slutliga märkningen.

Uppgifter om användningen på människa, som skall omfatta åtminstone följande:

| — | Datum för distribution/kassation. |
| --- | --- |

—

Datum för distribution/kassation.

| — | Uppgifter om klinisk expert eller slutanvändare/anläggning. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om klinisk expert eller slutanvändare/anläggning.

B.   AV ORGANISATIONER MED ANSVAR FÖR ANVÄNDNING PÅ MÄNNISKA

| a) | Uppgifter om den tillhandahållande vävnadsinrättningen |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om den tillhandahållande vävnadsinrättningen

| b) | Uppgifter om klinisk expert eller slutanvändare/anläggning |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om klinisk expert eller slutanvändare/anläggning

| c) | Typ av vävnader eller celler |
| --- | --- |

c)

Typ av vävnader eller celler

| d) | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

d)

Produktbeskrivning

| e) | Uppgifter om mottagaren |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om mottagaren

| f) | Datum för användningen |
| --- | --- |

f)

Datum för användningen

---

BILAGA VII

Uppgifter som införs i det europeiska kodningssystemet

| a) | Uppgifter om givaren:






  — | Givarens identifikationsnummer |
| --- | --- | --- |

a)

Uppgifter om givaren:

—

Givarens identifikationsnummer

| — | Angivande av vävnadsinrättningen |
| --- | --- |

—

Angivande av vävnadsinrättningen

| b) | Produktbeskrivning






  — | Produktkod (basnomenklaturen) |
| --- | --- | --- |

b)

Produktbeskrivning

—

Produktkod (basnomenklaturen)

| — | Delpartinummer (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Delpartinummer (i förekommande fall)

| — | Utgångsdatum |
| --- | --- |

—

Utgångsdatum

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/51

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 mars 2006

om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter

(2006/716/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal. |
| --- | --- |

(1)

Den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal.

| (2) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (nedan kallat ”avtalet”), i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (nedan kallat ”avtalet”), i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal.

| (3) | Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt, med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt, med förbehåll för att det senare ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för rådets beslut om ingående av avtalet.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som skall ha rätt att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

I avvaktan på att avtalet träder i kraft skall det tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.

Artikel 4

Rådets ordförande bemyndigas härmed att överlämna det meddelande som avses i artikel 8.2 i avtalet.

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2006.

På rådets vägnar

H. GORBACH

Ordförande

---

AVTAL

mellan Republiken Albaniens ministerråd och Europeiska gemenskapen om vissa luftfartsaspekter

REPUBLIKEN ALBANIENS MINISTERRÅD,

å ena sidan, och

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

å andra sidan,

nedan kallade ”parterna”, som

KONSTATERAR att bilaterala luftfartsavtal har slutits mellan flera medlemsstater i Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien med bestämmelser som strider mot EG-rätten,

KONSTATERAR att endast Europeiska gemenskapen är behörig i fråga om många av de aspekter som kan omfattas av bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater i Europeiska gemenskapen och tredjeländer,

KONSTATERAR att enligt EG-rätten har lufttrafikföretag från gemenskapen som är etablerade i en medlemsstat rätt till icke diskriminerande tillgång till flygrutter mellan medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen och tredjeländer,

BEAKTAR de avtal mellan Europeiska gemenskapen och vissa tredjeländer som innebär att medborgare i dessa tredjeländer får förvärva äganderätt i lufttrafikföretag som har tillstånd utfärdade i enlighet med EG rätten,

INSER att bestämmelser i de bilaterala luftfartsavtalen mellan medlemsstaterna i EG och Republiken Albanien som står i strid med EG-rätten måste ändras så att de blir förenliga med denna för att en sund rättslig grund skall kunna skapas för flygtrafiken mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien och för att kontinuiteten i denna flygtrafik skall kunna upprätthållas,

KONSTATERAR att Europeiska gemenskapen inte har som mål att som ett led i dessa förhandlingar öka totalvolymen för flygtrafik mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien, påverka balansen mellan lufttrafikföretag från gemenskapen och lufttrafikföretag från Albanien eller förhandla fram ändringar i de befintliga bilaterala luftfartsavtalen när det gäller trafikrättigheter,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   I detta avtal avses med ”medlemsstat” en medlemsstat i Europeiska gemenskapen.

2.   Hänvisningar i något av de avtal som ingår i förteckningen i bilaga I till medborgare i en medlemsstat som är part i det avtalet skall innebära hänvisningar till medborgare i Europeiska gemenskapens medlemsstater.

3.   Hänvisningar i något av de avtal som ingår i förteckningen i bilaga I till lufttrafikföretag i en medlemsstat som är part i det avtalet skall innebära hänvisningar till lufttrafikföretag som har utsetts av den medlemsstaten.

Artikel 2

Lufttrafikföretag utsedda av en medlemsstat

1.   Bestämmelserna i punkterna 2 och 3 i den här artikeln skall äga företräde framför motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga II a respektive b, när det gäller den berörda medlemsstatens utseende av ett lufttrafikföretag, godkännanden och tillstånd som Republiken Albanien beviljat för det företaget samt vägran, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning av godkännanden eller tillstånd för lufttrafikföretaget.

2.   När Republiken Albanien har underrättats om att ett lufttrafikföretag har utsetts av en medlemsstat, skall Republiken Albanien utfärda de tillämpliga godkännandena och tillstånden med så kort handläggningstid som möjligt, under förutsättning att

| i) | lufttrafikföretaget i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är etablerat i den medlemsstat där det har utsetts och har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten, |
| --- | --- |

i)

lufttrafikföretaget i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är etablerat i den medlemsstat där det har utsetts och har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten,

| ii) | att den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (AOC) utövar faktisk tillsyn över lufttrafikföretaget och att dess luftfartsmyndighet finns tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, och |
| --- | --- |

ii)

att den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (AOC) utövar faktisk tillsyn över lufttrafikföretaget och att dess luftfartsmyndighet finns tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, och

| iii) | lufttrafikföretaget ägs och skall fortsätta att ägas direkt eller genom majoritetsägande av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga III och/eller av medborgare i sådana andra stater och att det alltid står under faktisk kontroll av dessa stater och/eller dessa medborgare. |
| --- | --- |

iii)

lufttrafikföretaget ägs och skall fortsätta att ägas direkt eller genom majoritetsägande av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga III och/eller av medborgare i sådana andra stater och att det alltid står under faktisk kontroll av dessa stater och/eller dessa medborgare.

3.   Republiken Albanien får vägra, återkalla, tillfälligt upphäva eller begränsa godkännanden och tillstånd för ett lufttrafikföretag som har utsetts av en medlemsstat om

| i) | lufttrafikföretaget i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inte är etablerat i den medlemsstat där det har utsetts eller inte har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten, |
| --- | --- |

i)

lufttrafikföretaget i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inte är etablerat i den medlemsstat där det har utsetts eller inte har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten,

| ii) | den medlemsstat som utfärdar AOC (Air Operator Certificate) inte utövar faktisk tillsyn över lufttrafikföretaget eller om dess luftfartsmyndighet inte är tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, eller |
| --- | --- |

ii)

den medlemsstat som utfärdar AOC (Air Operator Certificate) inte utövar faktisk tillsyn över lufttrafikföretaget eller om dess luftfartsmyndighet inte är tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, eller

| iii) | lufttrafikföretaget inte ägs eller står under kontroll direkt eller genom majoritetsägande av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga III och/eller av medborgare i sådana andra stater. |
| --- | --- |

iii)

lufttrafikföretaget inte ägs eller står under kontroll direkt eller genom majoritetsägande av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga III och/eller av medborgare i sådana andra stater.

Vid utövandet av sina rättigheter enligt denna punkt får Republiken Albanien inte diskriminera EU lufttrafikföretag på grundval av nationalitet.

Artikel 3

Rättigheter i fråga om tillsyn

1.   Bestämmelserna i punkt 2 i den här artikeln skall komplettera de artiklar som förtecknas i bilaga II c.

2.   Om en medlemsstat har utsett ett lufttrafikföretag för vilket tillsynen utövas av en annan medlemsstat, skall Republiken Albaniens rättigheter enligt säkerhetsbestämmelserna i avtalet mellan den medlemsstat som har utsett lufttrafikföretaget och Republiken Albanien tillämpas på samma sätt när det gäller säkerhetsnormer som antas och tillämpas av den andra medlemsstaten samt när det gäller tillståndet för nämnda lufttrafikföretags trafik.

Artikel 4

Beskattning av flygbränsle

1.   Bestämmelserna i punkt 2 i den här artikeln skall komplettera de artiklar som förtecknas i bilaga II d.

2.   Utan hinder av eventuella andra bestämmelser med annat innehåll skall ingenting i de avtal som förtecknas i bilaga II d hindra en medlemsstat från att beskatta eller tull- eller avgiftsbelägga flygbränsle som tillhandahålls på dess territorium och som är avsett för luftfartyg som tillhör ett lufttrafikföretag som har utsetts av Republiken Albanien och som går i trafik mellan en ort i den medlemsstaten och en annan ort i den medlemsstaten eller i en annan medlemsstat.

Artikel 5

Priser för transporter inom Europeiska gemenskapen

1.   Bestämmelserna i punkt 2 i den här artikeln skall komplettera de artiklar som förtecknas i bilaga II e.

2.   De priser som tas ut av lufttrafikföretag som utses av Republiken Albanien enligt ett avtal i förteckningen i bilaga I med en bestämmelse som finns förtecknad i bilaga II e för transport helt och hållet inom Europeiska gemenskapen skall vara förenliga med EG-rätten.

Artikel 6

Bilagor till avtalet

Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av detta.

Artikel 7

Översyn och ändring

Parterna får när som helst genom överenskommelse se över eller ändra detta avtal.

Artikel 8

Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

1.   Detta avtal skall träda i kraft när parterna skriftligen har underrättat varandra om att de respektive interna förfaranden som krävs för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 skall parterna vara överens om att provisoriskt tillämpa detta avtal från och med den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.

3.   Avtal och andra överenskommelser mellan medlemsstaterna och Republiken Albanien som ännu inte har trätt i kraft när det här avtalet undertecknas och som inte preliminärt tillämpas förtecknas i bilaga I b. Det här avtalet skall tillämpas på alla sådana avtal och överenskommelser när de har trätt i kraft eller tillämpas provisoriskt.

Artikel 9

Upphörande

1.   Om ett avtal som förtecknas i bilaga I upphör att gälla, skall alla bestämmelser i det här avtalet som avser det avtal som förtecknas i bilaga I upphöra att gälla vid samma tidpunkt.

2.   Om alla de avtal som förtecknas i bilaga I upphör att gälla, skall det här avtalet upphöra att gälla vid samma tidpunkt.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Upprättat i Salzburg i två exemplar den femte maj tjugohundrasex på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och albanska.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Per Komunitetin Europian

Image

Image

Por el Consejo de Ministros de la República de Albania

Za Radu ministrû Albánské republiky

For Republikken Albaniens ministerråd

Für den Ministerrat der Republik Albanien

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel

Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας

For the Council of Ministers of the Republic of Albania

Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie

Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania

Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā

Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu

Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről

Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija

Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië

W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii

Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia

Za Radu ministrov Albánskej republiky

Za Ministrski Svet Republike Albanije

Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta

För Republiken Albaniens ministerråd

Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise

Image

BILAGA I

Förteckning över de avtal som avses i artikel 1 i det här avtalet

| a) | Luftfartsavtal mellan Republiken Albanien och medlemsstater i Europeiska gemenskapen som har slutits, undertecknats eller tillämpas provisoriskt den dag det här avtalet undertecknas






  — | Luftfartsavtal mellan Österrikes federala regering och Republiken Albaniens regering, undertecknat i Wien den 18 mars 1993, nedan kallat ”Albanien–Österrikeavtalet”. |
| --- | --- | --- |

a)

Luftfartsavtal mellan Republiken Albanien och medlemsstater i Europeiska gemenskapen som har slutits, undertecknats eller tillämpas provisoriskt den dag det här avtalet undertecknas

—

Luftfartsavtal mellan Österrikes federala regering och Republiken Albaniens regering, undertecknat i Wien den 18 mars 1993, nedan kallat ”Albanien–Österrikeavtalet”.

| — | Avtal mellan Konungariket Belgiens regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Bryssel den 14 november 2002, nedan kallat ”Albanien–Belgienavtalet”.
  Avtalet skall läsas tillsammans med det samförståndsavtal som ingicks i Bryssel den 18 juni 2002. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Konungariket Belgiens regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Bryssel den 14 november 2002, nedan kallat ”Albanien–Belgienavtalet”.

Avtalet skall läsas tillsammans med det samförståndsavtal som ingicks i Bryssel den 18 juni 2002.

| — | Luftfartsavtal mellan Republiken Tjeckoslovakiens regering och Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 20 maj 1958, nedan kallat ”Albanien–Tjeckienavtalet”. |
| --- | --- |

—

Luftfartsavtal mellan Republiken Tjeckoslovakiens regering och Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 20 maj 1958, nedan kallat ”Albanien–Tjeckienavtalet”.

| — | Avtal om civil luftfart mellan Republiken Frankrikes regering och Socialistiska Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 12 januari 1989, nedan kallat ”Albanien–Frankrikeavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal om civil luftfart mellan Republiken Frankrikes regering och Socialistiska Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 12 januari 1989, nedan kallat ”Albanien–Frankrikeavtalet”.

| — | Avtal mellan Förbundsrepubliken Tysklands regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 22 april 1992, nedan kallat ”Albanien–Tysklandavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Förbundsrepubliken Tysklands regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 22 april 1992, nedan kallat ”Albanien–Tysklandavtalet”.

| — | Avtal om civil luftfart mellan Republiken Greklands regering och Socialistiska Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 16 juli 1977, nedan kallat ”Albanien–Greklandavtalet” samt det samförståndsavtal som ingicks i Rom den 25 juni 1998. |
| --- | --- |

—

Avtal om civil luftfart mellan Republiken Greklands regering och Socialistiska Folkrepubliken Albaniens regering, undertecknat i Tirana den 16 juli 1977, nedan kallat ”Albanien–Greklandavtalet” samt det samförståndsavtal som ingicks i Rom den 25 juni 1998.

| — | Avtal mellan Folkrepubliken Ungerns regering och Folkrepubliken Albaniens regering om reglering av luftfart mellan Ungern och Albanien, undertecknat i Budapest den 16 januari 1958, nedan kallat ”Albanien–Ungernavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Folkrepubliken Ungerns regering och Folkrepubliken Albaniens regering om reglering av luftfart mellan Ungern och Albanien, undertecknat i Budapest den 16 januari 1958, nedan kallat ”Albanien–Ungernavtalet”.

| — | Avtal mellan Republiken Italiens regering och Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 18 december 1992, nedan kallat ”Albanien–Italienavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Republiken Italiens regering och Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 18 december 1992, nedan kallat ”Albanien–Italienavtalet”.

| — | Avtal mellan Konungariket Nederländerna och Republiken Albanien om luftfart mellan och utanför deras respektive territorier, undertecknat i Haag den 25 september 1996, nedan kallat ”Albanien–Nederländernaavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Konungariket Nederländerna och Republiken Albanien om luftfart mellan och utanför deras respektive territorier, undertecknat i Haag den 25 september 1996, nedan kallat ”Albanien–Nederländernaavtalet”.

| — | Avtal mellan Folkrepubliken Polens regering och Folkrepubliken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 8 juli 1957, nedan kallat ”Albanien–Polenavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Folkrepubliken Polens regering och Folkrepubliken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i Tirana den 8 juli 1957, nedan kallat ”Albanien–Polenavtalet”.

| — | Avtal mellan Republiken Sloveniens regering och Republiken Albaniens regering om regelbunden lufttrafik, undertecknat i Ljubljana den 10 november 1992, nedan kallat ”Albanien–Slovenienavtalet”. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Republiken Sloveniens regering och Republiken Albaniens regering om regelbunden lufttrafik, undertecknat i Ljubljana den 10 november 1992, nedan kallat ”Albanien–Slovenienavtalet”.

| — | Avtal mellan Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i London den 30 mars 1994, nedan kallat ”Albanien–UK-avtalet”.
  Avtalet skall läsas tillsammans med det samförståndsavtal som ingicks i London den 14 november 2002. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands regering och Republiken Albaniens regering om luftfart, undertecknat i London den 30 mars 1994, nedan kallat ”Albanien–UK-avtalet”.

Avtalet skall läsas tillsammans med det samförståndsavtal som ingicks i London den 14 november 2002.

| b) | Luftfartsavtal och andra överenskommelser som har paraferats eller undertecknats mellan Republiken Albanien och medlemsstater i Europeiska gemenskapen och som den dag det här avtalet undertecknas ännu inte har trätt i kraft eller ännu inte tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

b)

Luftfartsavtal och andra överenskommelser som har paraferats eller undertecknats mellan Republiken Albanien och medlemsstater i Europeiska gemenskapen och som den dag det här avtalet undertecknas ännu inte har trätt i kraft eller ännu inte tillämpas provisoriskt.

BILAGA II

Förteckning över artiklar i de avtal som förtecknas i bilaga I och som avses i artiklarna 2–5 i det här avtalet

| a) | Lufttrafikföretag utsedda av en medlemsstat:






  — | Artikel 3.5 i Albanien–Österrikeavtalet. |
| --- | --- | --- |

a)

Lufttrafikföretag utsedda av en medlemsstat:

—

Artikel 3.5 i Albanien–Österrikeavtalet.

| — | Artikel 3 i Albanien–Tysklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Albanien–Tysklandavtalet.

| — | Artikel 3.1 och 3.2 i Albanien–Greklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 3.1 och 3.2 i Albanien–Greklandavtalet.

| — | Artikel 6 i Albanien–Frankrikeavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Albanien–Frankrikeavtalet.

| — | Artikel 2 i Albanien–Ungernavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i Albanien–Ungernavtalet.

| — | Artikel 4 i Albanien–Italienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Albanien–Italienavtalet.

| — | Artikel 4 i Albanien–Nederländernaavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Albanien–Nederländernaavtalet.

| — | Artiklarna 2 och 3 samt bilaga II punkt 1 i Albanien–Polenavtalet. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 2 och 3 samt bilaga II punkt 1 i Albanien–Polenavtalet.

| — | Artikel 7 i Albanien–Slovenienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Albanien–Slovenienavtalet.

| — | Artikel 4 i Albanien–UK-avtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Albanien–UK-avtalet.

| b) | Vägran, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning av godkännanden och tillstånd:






  — | Artikel 4.1a i Albanien–Österrikeavtalet. |
| --- | --- | --- |

b)

Vägran, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning av godkännanden och tillstånd:

—

Artikel 4.1a i Albanien–Österrikeavtalet.

| — | Artikel 5 i Albanien–Belgienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Albanien–Belgienavtalet.

| — | Artikel 4 i Albanien–Tysklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Albanien–Tysklandavtalet.

| — | Artikel 3.3 i Albanien–Greklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 3.3 i Albanien–Greklandavtalet.

| — | Artikel 7 i Albanien–Frankrikeavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Albanien–Frankrikeavtalet.

| — | Artikel 5 i Albanien–Italienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Albanien–Italienavtalet.

| — | Artikel 5 i Albanien–Nederländernaavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Albanien–Nederländernaavtalet.

| — | Artikel 8 i Albanien–Slovenienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i Albanien–Slovenienavtalet.

| — | Artikel 5 i Albanien–UK-avtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Albanien–UK-avtalet.

| c) | Tillsyn |
| --- | --- |

c)

Tillsyn

| d) | Beskattning av flygbränsle:






  — | Artikel 7 i Albanien–Österrikeavtalet. |
| --- | --- | --- |

d)

Beskattning av flygbränsle:

—

Artikel 7 i Albanien–Österrikeavtalet.

| — | Artikel 10 i Albanien–Belgienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i Albanien–Belgienavtalet.

| — | Artikel 4 i Albanien–Tjeckienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Albanien–Tjeckienavtalet.

| — | Artikel 10 i Albanien–Tysklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i Albanien–Tysklandavtalet.

| — | Artikel 7 i Albanien–Greklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Albanien–Greklandavtalet.

| — | Artikel 13 i Albanien–Frankrikeavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 13 i Albanien–Frankrikeavtalet.

| — | Artikel 6 i Albanien–Italienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Albanien–Italienavtalet.

| — | Artikel 10 i Albanien–Nederländernaavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i Albanien–Nederländernaavtalet.

| — | Artikel 6 i Albanien–Polenavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Albanien–Polenavtalet.

| — | Artikel 10 i Albanien–Slovenienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i Albanien–Slovenienavtalet.

| — | Artikel 8 i Albanien–UK-avtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i Albanien–UK-avtalet.

| e) | Priser för transporter inom Europeiska gemenskapen:






  — | Artikel 11 i Albanien–Österrikeavtalet. |
| --- | --- | --- |

e)

Priser för transporter inom Europeiska gemenskapen:

—

Artikel 11 i Albanien–Österrikeavtalet.

| — | Artikel 13 i Albanien–Belgienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 13 i Albanien–Belgienavtalet.

| — | Artikel 2 i Albanien–Tjeckienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i Albanien–Tjeckienavtalet.

| — | Artikel 14 i Albanien–Tysklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i Albanien–Tysklandavtalet.

| — | Artikel 6 i Albanien–Greklandavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Albanien–Greklandavtalet.

| — | Artikel 17 i Albanien–Frankrikeavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 17 i Albanien–Frankrikeavtalet.

| — | Artikel 8 i Albanien–Italienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 8 i Albanien–Italienavtalet.

| — | Artikel 6 i Albanien–Nederländernaavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Albanien–Nederländernaavtalet.

| — | Artikel 7 i Albanien–Polenavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Albanien–Polenavtalet.

| — | Artikel 14 i Albanien–Slovenienavtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 14 i Albanien–Slovenienavtalet.

| — | Artikel 7 i Albanien–UK-avtalet. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Albanien–UK-avtalet.

BILAGA III

Förteckning över andra stater som avses i artikel 2 i detta avtal

| a) | Republiken Island (enligt EES-avtalet) |
| --- | --- |

a)

Republiken Island (enligt EES-avtalet)

| b) | Furstendömet Liechtenstein (enligt EES-avtalet) |
| --- | --- |

b)

Furstendömet Liechtenstein (enligt EES-avtalet)

| c) | Konungariket Norge (enligt EES-avtalet) |
| --- | --- |

c)

Konungariket Norge (enligt EES-avtalet)

| d) | Schweiziska edsförbundet (enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart) |
| --- | --- |

d)

Schweiziska edsförbundet (enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart)

---

Kommissionen

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/59

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 september 2006

om fastställandet av en kod och standardregler för överföring till maskinläslig form av data från de statistiska grundundersökningarna av vinodlingsområden

[delgivet med nr K(2006) 3881]

(kodifierad version)

(2006/717/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 357/79 av den 5 februari 1979 om statistiska undersökningar av vinodlingsområden (1), särskilt artiklarna 4.2, 4.4 , och 6.7 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 79/491/EEG av den 17 maj 1979 om fastställandet av en kod och standardregler för överföring till maskinläslig form av data från de statistiska grundundersökningarna av vinodlingsområden (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det beslutet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 79/491/EEG av den 17 maj 1979 om fastställandet av en kod och standardregler för överföring till maskinläslig form av data från de statistiska grundundersökningarna av vinodlingsområden (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det beslutet kodifieras.

| (2) | Förordning (EEG) nr 357/79 föreskriver att medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen de uppgifter som de insamlar inom ramen för statistiska grundundersökningar om vinodlingsområden, i enlighet med ett tabellschema som är indelat efter geografiska enheter, och att dessa enheter skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 8 i den förordningen, det vill säga genom beslut av kommissionen efter det att Ständiga kommittén för jordbruksstatistik yttrat sig över förslaget. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EEG) nr 357/79 föreskriver att medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen de uppgifter som de insamlar inom ramen för statistiska grundundersökningar om vinodlingsområden, i enlighet med ett tabellschema som är indelat efter geografiska enheter, och att dessa enheter skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 8 i den förordningen, det vill säga genom beslut av kommissionen efter det att Ständiga kommittén för jordbruksstatistik yttrat sig över förslaget.

| (3) | De medlemsstater som bearbetar resultaten av sina undersökningar om vinodlingsområden elektroniskt skall överlämna dessa resultat i maskinläsbar form. Denna kodning för överlämnande av undersökningsresultat skall fastställas genom förfarandet enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 357/79. |
| --- | --- |

(3)

De medlemsstater som bearbetar resultaten av sina undersökningar om vinodlingsområden elektroniskt skall överlämna dessa resultat i maskinläsbar form. Denna kodning för överlämnande av undersökningsresultat skall fastställas genom förfarandet enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 357/79.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den maskinläsbara form för inlämnande av de uppgifter som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 357/79 av de medlemsstater som behandlar sina statistiska uppgifter från undersökningarna på elektronisk väg skall vara magnetband.

Artikel 2

De koder och standardbestämmelser som gäller för överföringen till magnetband av de uppgifter som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 357/79 skall vara i enlighet med bilagorna I till III till detta beslut.

Artikel 3

Beslut 79/491/EEG skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet skall anses som hänvisningar till detta beslut och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 september 2006.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 54, 5.3.1979, s. 124. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 129, 28.5.1979, s. 9. Kommissionens beslut senast ändrat genom beslut 1999/661/EG (EGT L 261, 7.10.1999, s. 42).

2

(3)  Se bilaga IV.

3

---

BILAGA I

BESKRIVNING AV DE MAGNETBAND SOM SKALL ANVÄNDAS VID ÖVERLÄMNANDET TILL EUROSTAT AV UPPGIFTER FRÅN GRUNDUNDERSÖKNINGAR AV VINODLINGSOMRÅDEN

(Förordning (EEG) nr 357/79)

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| I | De medlemsstater som bearbetar sina statistiska uppgifter elekroniskt skall i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i förordning (EEG) nr 357/79 överlämna de uppgifter som har registrerats till Eurostat i följande form:






  1. | Uppgifterna skall avse sammanfattningar av företag om undersökningen är en totalundersökning (eller avrundade sammanfattningar av företag om undersökningen utförts på grundval av slumpmässigt urval) och inte enskilda företag. |
| --- | --- | --- |

I

De medlemsstater som bearbetar sina statistiska uppgifter elekroniskt skall i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i förordning (EEG) nr 357/79 överlämna de uppgifter som har registrerats till Eurostat i följande form:

1.

Uppgifterna skall avse sammanfattningar av företag om undersökningen är en totalundersökning (eller avrundade sammanfattningar av företag om undersökningen utförts på grundval av slumpmässigt urval) och inte enskilda företag.

| 2. | Uppgifterna skall överlämnas på niospårs magnetband/1 600 BPI (630 byte/cm) med ”standard label”. |
| --- | --- |

2.

Uppgifterna skall överlämnas på niospårs magnetband/1 600 BPI (630 byte/cm) med ”standard label”.

| 3. | Uppgifterna skall ha en fast postlängd om 308 positioner och registreras i EBCDIC. |
| --- | --- |

3.

Uppgifterna skall ha en fast postlängd om 308 positioner och registreras i EBCDIC.

| 4. | De två förstafälten i varje post skall innehålla information som möjliggör identifiering. Det första fältet (tre positioner) anger den geografiska enheten, vars kod anges i de närmare bestämmelserna och i bilaga 2. |
| --- | --- |

4.

De två förstafälten i varje post skall innehålla information som möjliggör identifiering. Det första fältet (tre positioner) anger den geografiska enheten, vars kod anges i de närmare bestämmelserna och i bilaga 2.

| 5. | Det andra fältet (två positioner) identifierar tabellen i det tabellsystem som föreskrivs i förordning (EEG) nr 357/79. Koderna för dessa tabeller anges i de närmare bestämmelserna. |
| --- | --- |

5.

Det andra fältet (två positioner) identifierar tabellen i det tabellsystem som föreskrivs i förordning (EEG) nr 357/79. Koderna för dessa tabeller anges i de närmare bestämmelserna.

| 6. | Fältens antal och storlek i varje post varierar beroende på tabellen. Om alla 308 positioner i vissa tabeller inte fylls i skall posten kompletteras med blanksteg. |
| --- | --- |

6.

Fältens antal och storlek i varje post varierar beroende på tabellen. Om alla 308 positioner i vissa tabeller inte fylls i skall posten kompletteras med blanksteg.

| 7. | Uppgifterna skall vara högerställda i varje fält. |
| --- | --- |

7.

Uppgifterna skall vara högerställda i varje fält.

| 8. | Data om arealer skall anges i hektar med två decimaler med virtuell punkt. |
| --- | --- |

8.

Data om arealer skall anges i hektar med två decimaler med virtuell punkt.

| 9. | Medlemsstaterna får välja blockfaktor och skall meddela Eurostat vilken blockfaktor som har använts. |
| --- | --- |

9.

Medlemsstaterna får välja blockfaktor och skall meddela Eurostat vilken blockfaktor som har använts.

| 10. | Posterna skall sorteras efter geografiska enhet, tabell och storleksklass eller sort i denna ordningsföljd. |
| --- | --- |

10.

Posterna skall sorteras efter geografiska enhet, tabell och storleksklass eller sort i denna ordningsföljd.

| 11. | Administrativa standardförfaranden som skall styra överlämnandet till Eurostat av registren på magnetband skall fastställas gemensamt av Eurostat och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Administrativa standardförfaranden som skall styra överlämnandet till Eurostat av registren på magnetband skall fastställas gemensamt av Eurostat och medlemsstaterna.

| II | På följande sidor anges för varje tabell och för de olika delarna av en post:






  a) | De koder som skall användas. |
| --- | --- | --- |

II

På följande sidor anges för varje tabell och för de olika delarna av en post:

a)

De koder som skall användas.

| b) | Det maximala antal siffror som behövs för uppgiften i fråga. |
| --- | --- |

b)

Det maximala antal siffror som behövs för uppgiften i fråga.

| c) | Löpnumren för positionerna för de olika uppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Löpnumren för positionerna för de olika uppgifterna.

NÄRMARE BESTÄMMELSER

De första två fälten i varje post innehåller följande information:

| | Kod | Antal siffror | Byte nummer på bandet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Geografisk enhet |

Kod

Antal siffror

Byte nummer på bandet

1.

Geografisk enhet

Se bilaga 2

3

1-3

| 2. | Tabeller |
| --- | --- |

2.

Tabeller

2

4-5

1

10

2.1

21

2.2

22

2.3

23

2.4

24

2.5

25

2.6

26

3

30

4

40

5 (1)

50

Följande förteckning anger postspecifikationerna per tabell:

| | Kod | Antal siffror | Byte nummer på bandet |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabell 1 |
| 1.1 | Storleksklasser för vinodlingsområdena (ha) |

Kod

Antal siffror

Byte nummer på bandet

Tabell 1

1.1

2

6-7

≤ 0·10

01

0·10 ≤ 0·20

02

0·20 ≤ 0·30

03

0·30 ≤ 0·50

04

0·50 ≤ 1

05

1 ≤ 2

06

2 ≤ 3

07

3 ≤ 5

08

5 ≤ 10 (b)

11

10 ≤ 20 (a)(b)

12

20 ≤ 30 (a)(b)

13

≥ 30 (a)(b)

14

≥ 10

21

≥ 5

31

Alla klasser

41

| (a) | För geografiska enheter får en enda storleksklass, ”≥ 10 ha” användas för Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

(a)

För geografiska enheter får en enda storleksklass, ”≥ 10 ha” användas för Frankrike och Italien.

| (b) | För geografiska enheter får en enda storleksklass, ”≥ 5 ha” användas för Tyskland, Grekland och Luxemburg. |
| --- | --- |

(b)

För geografiska enheter får en enda storleksklass, ”≥ 5 ha” användas för Tyskland, Grekland och Luxemburg.

| | Kod | Antal siffror | Byte nummer på bandet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2   Totalt |
| Företag | | 7 | 8-14 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 15-24 |
| Areal (ha) | | 9 | 25-33 |
| 1.3   Olika druvsorter för vinproduktion |
| Totalt |
| Företag | | 7 | 34-40 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 41-50 |
| Areal (ha) | | 9 | 51-59 |
| Kvalitetsviner fso |
| Företag | | 7 | 60-66 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 67-76 |
| Areal (ha) | | 9 | 77-85 |
| Övriga viner |
| Totalt | | | |
| Företag | | 7 | 86-92 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 93-102 |
| Areal (ha) | | 9 | 103-111 |
| Viner för spritdrycker av dessa |
| Företag | | 7 | 112-118 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 119-128 |
| Areal (ha) | | 9 | 129-137 |
| 1.4   Bordsdruvor |
| Företag | | 7 | 138-144 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 145-154 |
| Areal (ha) | | 9 | 155-163 |
| 1.5   Planterade vinstockar för ympning |
| Företag | | 7 | 164-170 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 171-180 |
| Areal (ha) | | 9 | 181-189 |
| 1.6   Areal för förökning |
| Plantskolor |
| Företag | | 7 | 190-196 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 197-206 |
| Areal (ha) | | 9 | 207-215 |
| Rotstockar för förökning |
| Företag | | 7 | 216-222 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 223-232 |
| Areal (ha) | | 9 | 233-241 |
| 1.7   Druvor för torkning |
| Företag | | 7 | 242-248 |
| Brukad jordbruksareal (ha) | | 10 | 249-258 |
| Areal (ha) | | 9 | 259-267 |
| Tabell 2 (Tabeller 2.1 till 2.6) |
| 2.1 | Storleksklasser för vinodlingsområden

  (Se tabell 1) |

Kod

Antal siffror

Byte nummer på bandet

Totalt

Företag

7

8-14

Brukad jordbruksareal (ha)

10

15-24

Areal (ha)

9

25-33

Olika druvsorter för vinproduktion

Totalt

Företag

7

34-40

Brukad jordbruksareal (ha)

10

41-50

Areal (ha)

9

51-59

Kvalitetsviner fso

Företag

7

60-66

Brukad jordbruksareal (ha)

10

67-76

Areal (ha)

9

77-85

Övriga viner

Totalt

Företag

7

86-92

Brukad jordbruksareal (ha)

10

93-102

Areal (ha)

9

103-111

Viner för spritdrycker av dessa

Företag

7

112-118

Brukad jordbruksareal (ha)

10

119-128

Areal (ha)

9

129-137

Bordsdruvor

Företag

7

138-144

Brukad jordbruksareal (ha)

10

145-154

Areal (ha)

9

155-163

Planterade vinstockar för ympning

Företag

7

164-170

Brukad jordbruksareal (ha)

10

171-180

Areal (ha)

9

181-189

Areal för förökning

Plantskolor

Företag

7

190-196

Brukad jordbruksareal (ha)

10

197-206

Areal (ha)

9

207-215

Rotstockar för förökning

Företag

7

216-222

Brukad jordbruksareal (ha)

10

223-232

Areal (ha)

9

233-241

Druvor för torkning

Företag

7

242-248

Brukad jordbruksareal (ha)

10

249-258

Areal (ha)

9

259-267

Tabell 2 (Tabeller 2.1 till 2.6)

2.1

(Se tabell 1)

Se tabell 1

2

6-7

Totalt

Företag

7

8-14

Brukad jordbruksareal (ha)

10

15-24

Areal (ha)

9

25-33

> 0 ≤ 10

Företag

7

34-40

Brukad jordbruksareal (ha)

10

41-50

Areal (ha)

9

51-59

10 ≤ 25

Företag

7

60-66

Brukad jordbruksareal (ha)

10

67-76

Areal (ha)

9

77-85

25 ≤ 50

Företag

7

86-92

Brukad jordbruksareal (ha)

10

93-102

Areal (ha)

9

103-111

50 ≤ 75

Företag

7

112-118

Brukad jordbruksareal (ha)

10

119-128

Areal (ha)

9

129-137

75 ≤ 90

Företag

7

138-144

Brukad jordbruksareal (ha)

10

145-154

Areal (ha)

9

155-163

≥ 90

Företag

7

164-170

Brukad jordbruksareal (ha)

10

171-180

Areal (ha)

9

181-189

Tabell 3

| 3.1 | Storleksklasser för vinodlingsområden

  (Se tabell 1) |
| --- | --- |

3.1

(Se tabell 1)

Se tabell 1

2

6-7

Totalt

Företag

7

8-14

Totalt (ha)

9

15-23

Kvalitetsviner fso (ha)

9

24-32

0

Företag

7

33-39

Totalt (ha)

9

40-48

Kvalitetsviner fso (ha) (Värdet måste vara 0)

9

49-57

> 0 ≤ 10

Företag

7

58-64

Totalt (ha)

9

65-73

Kvalitetsviner fso (ha)

9

74-82

10 ≤ 25

Företag

7

83-89

Totalt (ha)

9

90-98

Kvalitetsviner fso (ha)

9

99-107

25 ≤ 50

Företag

7

108-114

Totalt (ha)

9

115-123

Kvalitetsviner fso (ha)

9

124-132

50 ≤ 75

Företag

7

133-139

Totalt (ha)

9

140-148

Kvalitetsviner fso (ha)

9

149-157

75 ≤ 90

Företag

7

158-164

Totalt (ha)

9

165-173

Kvalitetsviner fso (ha)

9

174-182

90 ≤ 100

Företag

7

183-189

Totalt (ha)

9

190-198

Kvalitetsviner fso (ha)

9

199-207

100

Företag

7

208-214

Totalt (ha)

9

215-223

Kvalitetsviner fso (ha) (lika med föregående fält)

9

224-232

Tabell 4

Det finns tre olika druvsorter per post. De tre sorterna har samma struktur

Druvsort ett

Druvsort

Druvsortskoderna anges i bilaga 3

Se bilaga 3

4

6-9

Åldersklasser

Samtliga

Areal (ha)

9

10-18

Åldersklass 1

Klassificering

10

2

19-20

Areal (ha)

9

21-29

Åldersklass 2

Klassificering

20

2

30-31

Areal (ha)

9

32-40

Åldersklass 3

Klassificering

30

2

41-42

Areal (ha)

9

43-51

Åldersklass 4

Klassificering

40

2

52-53

Areal (ha)

9

54-62

Åldersklass 5

Klassificering

41

2

63-64

Areal (ha)

9

65-73

Åldersklass 6

Klassificering

45

2

74-75

Areal (ha)

9

76-84

Åldersklass 7

Klassificering

21

2

85-86

Areal (ha)

9

87-95

Åldersklass 8

Klassificering

22

2

96-97

Areal (ha)

9

98-106

Druvsort två

| 4.2.1 | Druvsort |
| --- | --- |

4.2.1

Druvsort

Se bilaga 3

4

107-110

Åldersklasser

Samtliga (ha)

9

111-119

Åldersklasserna 1 till 8

Klassificering

8 fält av 2

120-207

Areal (ha)

8 fält av 9

Druvsort tre

| 4.3.1 | Druvsort |
| --- | --- |

4.3.1

Druvsort

Se bilaga 3

4

208-211

Åldersklasser

Samtliga (ha)

9

212-220

Åldersklasserna 1 till 8

Klassificering

8 fält av 2

221-308

Areal (ha)

8 fält av 9

Om alla klasser inte används skall zonerna för varje druvsort i respektive uppgift alltid fyllas ut med nollor.

Om det endast finns en druvsort (eller två druvsorter) i den sista uppgiften, skall uppgifterna som gäller den druvsort (de druvsorter) som inte finns anges med nollor (byte 107–308 eller 208–308).

| | Kod | Antal siffror | Byte nummer på bandet |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabell 5 |
| 5.1   Samtliga |
| Areal (ha) | | 9 | 6-14 |
| 5.2   Kvalitetsviner fso |
| Totalt (ha) | | 9 | 15-23 |
| Avkastningsklass 1 |
| Klassificering (2) | | 2 | 24-25 |
| Areal (ha) | | 9 | 26-34 |
| Avkastningsklass 2 |
| Klassificering (2) | | 2 | 35-36 |
| Areal (ha) | | 9 | 37-45 |
| Avkastningsklass 3 |
| Klassificering (2) | | 2 | 46-47 |
| Areal (ha) | | 9 | 48-56 |
| Avkastningsklass 4 |
| Klassificering (2) | | 2 | 57-58 |
| Areal (ha) | | 9 | 59-67 |
| Avkastningsklass 5 |
| Klassificering (2) | | 2 | 68-69 |
| Areal (ha) | | 9 | 70-78 |
| 5.3   Övriga viner |
| Totalt (ha) | | 9 | 79-87 |
| Avkastningsklass 1 till 5 |
| Klassificering (2) | | 5 fält av 2 | 88-142 |
| Areal (ha) | | 5 fält av 9 |

Kod

Antal siffror

Byte nummer på bandet

Tabell 5

Samtliga

Areal (ha)

9

6-14

Kvalitetsviner fso

Totalt (ha)

9

15-23

Avkastningsklass 1

Klassificering (2)

2

24-25

Areal (ha)

9

26-34

Avkastningsklass 2

Klassificering (2)

2

35-36

Areal (ha)

9

37-45

Avkastningsklass 3

Klassificering (2)

2

46-47

Areal (ha)

9

48-56

Avkastningsklass 4

Klassificering (2)

2

57-58

Areal (ha)

9

59-67

Avkastningsklass 5

Klassificering (2)

2

68-69

Areal (ha)

9

70-78

Övriga viner

Totalt (ha)

9

79-87

Avkastningsklass 1 till 5

Klassificering (2)

5 fält av 2

88-142

Areal (ha)

5 fält av 9

---

(1)  Vad gäller dessa tabeller är det önskvärt att de medlemsstater som bearbetar resultaten av grundundersökningen elektroniskt överlämnar de uppgifter som föreskrivs i artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 357/79 till Eurostat på magnetband.

(2)  Koderna för denna avkastningsklassificering (nummer och gränser) kommer att fastställas senare.

---

BILAGA II

GEOGRAFISKA ENHETER SOM FASTSTÄLLS I ARTIKEL 4.3 I FÖRORDNING (EEG) 357/79

| | Kod |
| --- | --- |
| TYSKLAND
  (vinodlingsområden) | 100 |
| Ahr | 101 |
| Mittelrhein | 102 |
| Mosel-Saar-Ruwer | 103 |
| Nahe | 104 |
| Rheinhessen | 105 |
| Pfalz | 106 |
| Hessische Bergstraße | 107 |
| Rheingau | 108 |
| Württemberg | 109 |
| Baden | 110 |
| Franken | 111 |
| Saale-Unstrut | 112 |
| Sachsen | 113 |
| GREKLAND | 600 |
| Ανατολική Μακεδονία, Θράκη | 601 |
| Κεντρική Μακεδονία | 602 |
| Δυτική Μακεδονία | 603 |
| Ήπειρος | 604 |
| Θεσσαλία | 605 |
| Ιόνια Νησιά | 606 |
| Δυτική Ελλάδα | 607 |
| Στερεά Ελλάδα | 608 |
| Αττική | 609 |
| Πελοπόννησος | 610 |
| Βόρειο Αιγαίο | 611 |
| Νότιο Αιγαίο | 612 |
| Κρήτη | 613 |
| SPANIEN
  (provinser eller autonoma regioner) | 700 |
| Galicia | 701 |
| Principado de Asturias | 702 |
| Cantabria | 703 |
| País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) | 704 |
| País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) | 705 |
| Navarra | 706 |
| La Rioja | 707 |
| Aragón A (provincia de Zaragoza) | 708 |
| Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) | 709 |
| Catalunya A (provincia de Barcelona) | 710 |
| Catalunya B (provincia de Tarragona) | 711 |
| Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) | 712 |
| Illes Balears | 713 |
| Castilla y León A (provincia de Burgos) | 714 |
| Castilla y León B (provincia de León) | 715 |
| Castilla y León C (provincia de Valladolid) | 716 |
| Castilla y León D (provincia de Zamora) | 717 |
| Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) | 718 |
| Comunidad de Madrid | 719 |
| Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) | 720 |
| Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) | 721 |
| Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) | 722 |
| Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) | 723 |
| Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) | 724 |
| Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) | 725 |
| Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) | 726 |
| Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) | 727 |
| Región de Murcia | 728 |
| Extremadura A (provincia de Badajoz) | 729 |
| Extremadura B (provincia de Cáceres) | 730 |
| Andalucía A (provincia de Cádiz) | 731 |
| Andalucía B (provincia de Córdoba) | 732 |
| Andalucía C (provincia de Huelva) | 733 |
| Andalucía D (provincia de Málaga) | 734 |
| Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) | 735 |
| Canarias | 736 |
| FRANKRIKE
  (departement eller grupper av departement) | 200 |
| Aude | 201 |
| Gard | 202 |
| Hérault | 203 |
| Lozère | 204 |
| Pyrénées-Orientales | 205 |
| Var | 206 |
| Vaucluse | 207 |
| Bouches-du-Rhône | 208 |
| Gironde | 209 |
| Gers | 210 |
| Charente | 211 |
| Charente-Maritime | 212 |
| Ardèche | 213 |
| Aisne | 214 |
| Seine-et-Marne | 215 |
| Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne | 250 |
| Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret | 251 |
| Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne | 252 |
| Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges | 253 |
| Bas-Rhin, Haut-Rhin | 254 |
| Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort | 255 |
| Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée | 256 |
| Deux-Sèvres, Vienne | 220 |
| Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques | 221 |
| Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne | 222 |
| Corrèze, Haute-Vienne | 223 |
| Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie | 224 |
| Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme | 257 |
| Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes | 225 |
| Corse-du-Sud, Haute-Corse | 258 |
| ITALIEN
  (regioner) | 300 |
| Torino | 301 |
| Vercelli | 302 |
| Novara | 303 |
| Cuneo | 304 |
| Asti | 305 |
| Alessandria | 306 |
| Biella | 307 |
| Verbano-Cusio-Ossola | 308 |
| Aosta | 309 |
| Imperia | 310 |
| Savona | 311 |
| Genova | 312 |
| La Spezia | 313 |
| Varese | 314 |
| Como | 315 |
| Sondrio | 316 |
| Milano | 317 |
| Bergamo | 318 |
| Brescia | 319 |
| Pavia | 320 |
| Cremona | 321 |
| Mantova | 322 |
| Lecco | 323 |
| Lodi | 324 |
| Bolzano-Bozen | 325 |
| Trento | 326 |
| Verona | 327 |
| Vicenza | 328 |
| Belluno | 329 |
| Treviso | 330 |
| Venezia | 331 |
| Padova | 332 |
| Rovigo | 333 |
| Pordenone | 334 |
| Udine | 335 |
| Gorizia | 336 |
| Trieste | 337 |
| Piacenza | 338 |
| Parma | 339 |
| Reggio nell'Emilia | 340 |
| Modena | 341 |
| Bologna | 342 |
| Ferrara | 343 |
| Ravenna | 344 |
| Forlì | 345 |
| Rimini | 346 |
| Massa Carrara | 347 |
| Lucca | 348 |
| Pistoia | 349 |
| Firenze | 350 |
| Livorno | 351 |
| Pisa | 352 |
| Arezzo | 353 |
| Siena | 354 |
| Grosseto | 355 |
| Prato | 356 |
| Perugia | 357 |
| Terni | 358 |
| Pesaro e Urbino | 359 |
| Ancona | 360 |
| Macerata | 361 |
| Ascoli Piceno | 362 |
| Viterbo | 363 |
| Rieti | 364 |
| Roma | 365 |
| Latina | 366 |
| Frosinone | 367 |
| Caserta | 368 |
| Benevento | 369 |
| Napoli | 370 |
| Avellino | 371 |
| Salerno | 372 |
| L'Aquila | 373 |
| Teramo | 374 |
| Pescara | 375 |
| Chieti | 376 |
| Campobasso | 377 |
| Isernia | 378 |
| Foggia | 379 |
| Bari | 380 |
| Taranto | 381 |
| Brindisi | 382 |
| Lecce | 383 |
| Potenza | 384 |
| Matera | 385 |
| Cosenza | 386 |
| Catanzaro | 387 |
| Reggio di Calabria | 388 |
| Crotone | 389 |
| Vibo Valentia | 390 |
| Trapani | 391 |
| Palermo | 392 |
| Messina | 393 |
| Agrigento | 394 |
| Caltanissetta | 395 |
| Enna | 396 |
| Catania | 397 |
| Ragusa | 398 |
| Siracusa | 399 |
| Sassari | 400 |
| Nuoro | 401 |
| Cagliari | 402 |
| Oristano | 403 |
| LUXEMBURG
  (utgör en enda geografisk enhet) | 500 |
| ÖSTERRIKE | 900 |
| Burgenland | 901 |
| Niederösterreich | 902 |
| Steiermark | 903 |
| Wien und die anderen Bundesländer | 904 |
| PORTUGAL | 800 |
| Entre Douro e Minho | 801 |
| Trás-os-Montes | 802 |
| Beira Litoral | 803 |
| Beira Interior | 804 |
| Ribatejo e Oeste | 805 |
| Alentejo | 806 |
| Algarve | 807 |
| Região Autónoma dos Açores | 808 |
| Região Autónoma da Madeira | 809 |
| FÖRENADE KUNGARIKET
  (utgör en enda geografisk enhet) | 550 |

Kod

TYSKLAND

(vinodlingsområden)

100

Ahr

101

Mittelrhein

102

Mosel-Saar-Ruwer

103

Nahe

104

Rheinhessen

105

Pfalz

106

Hessische Bergstraße

107

Rheingau

108

Württemberg

109

Baden

110

Franken

111

Saale-Unstrut

112

Sachsen

113

GREKLAND

600

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη

601

Κεντρική Μακεδονία

602

Δυτική Μακεδονία

603

Ήπειρος

604

Θεσσαλία

605

Ιόνια Νησιά

606

Δυτική Ελλάδα

607

Στερεά Ελλάδα

608

Αττική

609

Πελοπόννησος

610

Βόρειο Αιγαίο

611

Νότιο Αιγαίο

612

Κρήτη

613

SPANIEN

(provinser eller autonoma regioner)

700

Galicia

701

Principado de Asturias

702

Cantabria

703

País Vasco A (Territorio Histórico de Álava)

704

País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya)

705

Navarra

706

La Rioja

707

Aragón A (provincia de Zaragoza)

708

Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

709

Catalunya A (provincia de Barcelona)

710

Catalunya B (provincia de Tarragona)

711

Catalunya C (provincias de Girona y Lleida)

712

Illes Balears

713

Castilla y León A (provincia de Burgos)

714

Castilla y León B (provincia de León)

715

Castilla y León C (provincia de Valladolid)

716

Castilla y León D (provincia de Zamora)

717

Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

718

Comunidad de Madrid

719

Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

720

Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

721

Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

722

Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

723

Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

724

Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante)

725

Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón)

726

Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia)

727

Región de Murcia

728

Extremadura A (provincia de Badajoz)

729

Extremadura B (provincia de Cáceres)

730

Andalucía A (provincia de Cádiz)

731

Andalucía B (provincia de Córdoba)

732

Andalucía C (provincia de Huelva)

733

Andalucía D (provincia de Málaga)

734

Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

735

Canarias

736

FRANKRIKE

(departement eller grupper av departement)

200

Aude

201

Gard

202

Hérault

203

Lozère

204

Pyrénées-Orientales

205

Var

206

Vaucluse

207

Bouches-du-Rhône

208

Gironde

209

Gers

210

Charente

211

Charente-Maritime

212

Ardèche

213

Aisne

214

Seine-et-Marne

215

Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne

250

Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

251

Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

252

Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

253

Bas-Rhin, Haut-Rhin

254

Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort

255

Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

256

Deux-Sèvres, Vienne

220

Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

221

Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

222

Corrèze, Haute-Vienne

223

Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

224

Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

257

Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

225

Corse-du-Sud, Haute-Corse

258

ITALIEN

(regioner)

300

Torino

301

Vercelli

302

Novara

303

Cuneo

304

Asti

305

Alessandria

306

Biella

307

Verbano-Cusio-Ossola

308

Aosta

309

Imperia

310

Savona

311

Genova

312

La Spezia

313

Varese

314

Como

315

Sondrio

316

Milano

317

Bergamo

318

Brescia

319

Pavia

320

Cremona

321

Mantova

322

Lecco

323

Lodi

324

Bolzano-Bozen

325

Trento

326

Verona

327

Vicenza

328

Belluno

329

Treviso

330

Venezia

331

Padova

332

Rovigo

333

Pordenone

334

Udine

335

Gorizia

336

Trieste

337

Piacenza

338

Parma

339

Reggio nell'Emilia

340

Modena

341

Bologna

342

Ferrara

343

Ravenna

344

Forlì

345

Rimini

346

Massa Carrara

347

Lucca

348

Pistoia

349

Firenze

350

Livorno

351

Pisa

352

Arezzo

353

Siena

354

Grosseto

355

Prato

356

Perugia

357

Terni

358

Pesaro e Urbino

359

Ancona

360

Macerata

361

Ascoli Piceno

362

Viterbo

363

Rieti

364

Roma

365

Latina

366

Frosinone

367

Caserta

368

Benevento

369

Napoli

370

Avellino

371

Salerno

372

L'Aquila

373

Teramo

374

Pescara

375

Chieti

376

Campobasso

377

Isernia

378

Foggia

379

Bari

380

Taranto

381

Brindisi

382

Lecce

383

Potenza

384

Matera

385

Cosenza

386

Catanzaro

387

Reggio di Calabria

388

Crotone

389

Vibo Valentia

390

Trapani

391

Palermo

392

Messina

393

Agrigento

394

Caltanissetta

395

Enna

396

Catania

397

Ragusa

398

Siracusa

399

Sassari

400

Nuoro

401

Cagliari

402

Oristano

403

LUXEMBURG

(utgör en enda geografisk enhet)

500

ÖSTERRIKE

900

Burgenland

901

Niederösterreich

902

Steiermark

903

Wien und die anderen Bundesländer

904

PORTUGAL

800

Entre Douro e Minho

801

Trás-os-Montes

802

Beira Litoral

803

Beira Interior

804

Ribatejo e Oeste

805

Alentejo

806

Algarve

807

Região Autónoma dos Açores

808

Região Autónoma da Madeira

809

FÖRENADE KUNGARIKET

(utgör en enda geografisk enhet)

550

---

BILAGA III

KODER FÖR SPECIFICERADE DRUVSORTER FÖR VINFRAMSTÄLLNING VID ÖVERLÄMNANDE TILL EUROSTAT AV RESULTATEN FRÅN STATISTISKA UNDERSÖKNINGAR AV VINODLINGSOMRÅDEN

(Förordning (EEG) nr 357/79)

| Druvsorter | Kod |
| --- | --- |
| Individuella sorter (som skall specificeras) |
| Blå | 1000–1799 |
| Summa | 1800 |
| Gröna och andra färger | 2000–2799 |
| Summa | 2800 |
| Summa individuella sorter | 3800 |
| Övriga sorter |
| Blå | 1900 |
| Gröna och andra färger | 2900 |
| Summa | 3900 |
| Samtliga sorter |
| Blå | 1999 |
| Gröna och andra färger | 2999 |
| Summa | 3999 |

Druvsorter

Kod

Individuella sorter (som skall specificeras)

Blå

1000–1799

Summa

1800

Gröna och andra färger

2000–2799

Summa

2800

Summa individuella sorter

3800

Övriga sorter

Blå

1900

Gröna och andra färger

2900

Summa

3900

Samtliga sorter

Blå

1999

Gröna och andra färger

2999

Summa

3999

---

BILAGA IV

Upphävt beslut och ändringar av det i kronologisk ordning

| Kommissionens beslut 79/491/EEG | (EGT L 129, 28.5.1979, s. 9) |
| --- | --- |
| Kommissionens beslut 85/620/EEG | (EGT L 379, 31.12.1985, s. 1) |
| Kommissionens beslut 96/20/EG | (EGT L 7, 10.1.1996, s. 6) |
| Kommissionens beslut 1999/661/EG | (EGT L 261, 7.10.1999, s. 42) |

Kommissionens beslut 79/491/EEG

(EGT L 129, 28.5.1979, s. 9)

Kommissionens beslut 85/620/EEG

(EGT L 379, 31.12.1985, s. 1)

Kommissionens beslut 96/20/EG

(EGT L 7, 10.1.1996, s. 6)

Kommissionens beslut 1999/661/EG

(EGT L 261, 7.10.1999, s. 42)

---

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Beslut 79/491/EEG | Detta beslut |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| — | Artikel 3 |
| Artikel 3 | Artikel 4 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |
| — | Bilaga V |

Beslut 79/491/EEG

Detta beslut

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

—

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

—

Bilaga IV

—

Bilaga V

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

| 25.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/72

---

RÅDETS BESLUT 2006/718/GUSP

av den 23 oktober 2006

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP av den 10 april 2006 om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland (1), särskilt artikel 2 jämförd med artikel 23.2 andra strecksatsen i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Den 10 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP, som bekräftade de befintliga restriktiva åtgärderna mot dem som bär ansvaret för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 och för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen och de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP, som bekräftade de befintliga restriktiva åtgärderna mot dem som bär ansvaret för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 och för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen och de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem.

| (2) | Den 18 maj 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/362/GUSP om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP i syfte att frysa tillgångar och ekonomiska resurser för ovannämnda personer samt de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 maj 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/362/GUSP om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP i syfte att frysa tillgångar och ekonomiska resurser för ovannämnda personer samt de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem.

| (3) | I enlighet med gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP har rådet sett över de restriktiva åtgärderna och mot bakgrund av den senaste tidens utveckling beslutat att ytterligare personer som är ansvariga för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen bör ingå i målgruppen. Förteckningarna i bilagorna III och IV till gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP har rådet sett över de restriktiva åtgärderna och mot bakgrund av den senaste tidens utveckling beslutat att ytterligare personer som är ansvariga för repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen bör ingå i målgruppen. Förteckningarna i bilagorna III och IV till gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna III och IV till gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP skall ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 23 oktober 2006.

På rådets vägnar

J.-E. ENESTAM

Ordförande

---

(1)  EUT L 101, 11.4.2006, s. 5. Den gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom rådets gemensamma ståndpunkt 2006/362/GUSP (EUT L 134, 20.5.2006, s. 45).

1

---

BILAGA

BILAGA III

Förteckning över de personer som avses i artikel 1.1 c

| Namn (svensk translitterering) | Namn (vitrysk stavning) | Namn (rysk stavning) | Födelsedatum | Födelseort | Adress | Passnummer | Tjänsteställning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukasjenko, Aleksandr Grigorjevitj
  (Lukasjenka Aljaksandr Ryhoravitj) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopys, länet Vitebsk (numera Vitsebsk) | | | President |
| Nevyglas Gennadij Nikolajevitj
  (Nevyhlas Henadz Mikalajevitj) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, länet Pinsk | | | Chef för presidentens kansli |
| Petkevitj Natalja Vladimirovna
  (Pjatkevitj Natallja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Biträdande chef för presidentens kansli |
| Rubinov Anatolij Nikolajevitj
  (Rubinau Anatol Mikalajevitj) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogiljov (numera Mahiljou) | | | Biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor, presidentens kansli |
| Proleskovskij Oleg Vitoldovitj
  Praljaskouski Aleh Vitoldavitj, | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (numera Sergijev Posad), Ryssland | | | Medarbetare samt chef för den centrala ideologiska avdelningen, presidentens kansli |
| Radkov Aleksandr Michajlovitj
  (Radzkou Aljaksandr Michajlavitj) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, distriktet Bychov (numera Bychau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)
  (Votnya, Вотня Быховского района Могилевской области) | | | Utbildningsminister |
| Rusakevitj Vladimir Vasiljevitj
  (Rusakevitj Uladzimir Vasiljevitj) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonosjtji (numera Vyhonosjtji), länet Brest
  (Vygonoshchi, Выгонощи, Брестская область) | | | Informationsminister |
| Golovanov Viktor Grigorjevitj
  Halavanau Viktar Ryhoravitj, | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov (numera Barysou) | | | Justitieminister |
| Zimovskij Aleksandr Leonidovitj
  (Zimouski Aljaksandr Leanidavitj) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Tyskland | | | Ledamot av parlamentets överhus
  Chef för det statliga radio- och TV-bolaget |
| Konoplev Vladimir Nikolajevitj
  (Kanapljou Uladzimir Mikalajevitj) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, länet Mogiljov (mumera Mahiljou)
  (Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района) | | | Talman i parlamentets underhus |
| Tjerginets Nikolaj Ivanovitj
  (Tjarhinets Mikalaj Ivanavitj), | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Ordförande i överhusets utrikesutskott |
| Kostjan Sergej Ivanovitj
  (Kastsian Siarhej Ivanavitj), | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usochi, distriktet Klitjev (numera Krytjau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Ordförande i underhusets utrikesutskott |
| Orda Michail Sergejevitj
  (Orda Michail Siarhejevitj) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo (numera Dzjatlava), länet Grodno (numera Hrodna)
  (Дятлово Гродненской области) | | | Ledamot av parlamentets överhus, ledare för Vitryska republikanska ungdomsförbundet (BRSM) |
| Lozovik Nikolaj Ivanovitj
  (Lazavik Mikalaj Ivanavitj) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjanij, distriktet Vilejka, länet Minsk
  (Невиняны Вилейского р-на Минской области) | | | Biträdande ordförande i den centrala valkommissionen |
| Miklasjevitj Pjotr Petrovitj
  (Miklasjevitj Pjotr Pjatrovitj) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, länet Minsk
  (Косута Минской области) | | | Allmän åklagare |
| Slizjevskij Oleg Leonidovitj
  (Slizjeuski Aleh Leanidavitj) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Chef för Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet |
| Chariton Aleksandr
  (Charyton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Rådgivare vid Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet |
| Smirnov Jevgenij Aleksandrovitj
  (Smirnou Jauhen Aljaksandravitj) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Länet Rjazan, Ryssland | | | Förste biträdande ordförande vid ekonomiska domstolen |
| Reutskaya Nadezjda Zalovna
  (Ravutskaja Nadzeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Domare inom distriktet Moskva, Minsk |
| Trubnikov Nikolaj Aleksejevitj
  (Trubnikau Mikalaj Aljaksejevitj) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Domare inom Partizanskijdistriktet, Minsk |
| Kuprijanov Nikolaj Michajlovitj
  (Kupryjanau Mikalaj Michajlavitj) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Biträdande allmän åklagare |
| Suchorenko Stepan Nikolajevitj
  (Sucharenka Stsiapan Mikalajevitj) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditji, distriktet Svetlogorsk (numera Svetlahorsk), länet Gomel (numera Homel)
  (Здудичи Светлогорского района Гомельской области) | | | KGB-chef |
| Dementej Vasilij Ivanovitj
  (Dzemjantsiej Vasil Ivanavitj) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | Förste biträdande chef, KGB |
| Kozik Leonid Petrovitj
  (Kozik Leanid Pjatrovitj) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov (numera Barysau) | | | Ordförande i den centrala fackföreningsorganisationen |
| Koleda Alexandr Michajlovitj
  (Kaljada Aljaksandr Michajlavitj) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Ordförande i valkommissionen i länet Brest |
| Michasev Vladimir Iljitj
  (Michasiou Uladzimir Iljitj) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Homel |
| Lutjina Leonid Aleksandrovitj | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Länet Minsk | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Hrodna |
| Karpenko Igor Vasiljevitj
  (Karpenka Ihar Vasiljevitj) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, länet Kemerovo, Ryssland
  (Новокузнецк Кемеровской области, Россия) | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i staden Minsk |
| Kurlovitj Vladimir Anatoljevitj
  (Kurlovitj Uladzimir Anatoljevitj) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Minsk |
| Metelitsa Nikolaj Timofejevitj
  (Mjatselitsa Mikalaj Tsimafejevitj) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Mahiljou |
| Pisjtjulenok Michail Vasiljevitj
  (Pisjtjuljonak Michail Vasiljevitj) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Vitsebsk |
| Rybakov Aleksej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Domare i distriktsdomstolen i Moskovsky, Minsk |
| Bortnik Sergej Aleksandrovitj | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Allmän åklagare |
| Jasinovitj Leonid Stanislavovitj | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butjany, länet Vitebsk (numera Vitsebsk) | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Domare i den centrala länsdomstolen i Minsk |
| Migun Andrej Arkadevitj | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | Ul. Goretskovo Maksima 53-16 Minsk | MP1313262 | Allmän åklagare |

Namn (svensk translitterering)

Namn (vitrysk stavning)

Namn (rysk stavning)

Födelsedatum

Födelseort

Adress

Passnummer

Tjänsteställning

Lukasjenko, Aleksandr Grigorjevitj

(Lukasjenka Aljaksandr Ryhoravitj)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopys, länet Vitebsk (numera Vitsebsk)

President

Nevyglas Gennadij Nikolajevitj

(Nevyhlas Henadz Mikalajevitj)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, länet Pinsk

Chef för presidentens kansli

Petkevitj Natalja Vladimirovna

(Pjatkevitj Natallja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Biträdande chef för presidentens kansli

Rubinov Anatolij Nikolajevitj

(Rubinau Anatol Mikalajevitj)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogiljov (numera Mahiljou)

Biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor, presidentens kansli

Proleskovskij Oleg Vitoldovitj

Praljaskouski Aleh Vitoldavitj,

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (numera Sergijev Posad), Ryssland

Medarbetare samt chef för den centrala ideologiska avdelningen, presidentens kansli

Radkov Aleksandr Michajlovitj

(Radzkou Aljaksandr Michajlavitj)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, distriktet Bychov (numera Bychau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)

(Votnya, Вотня Быховского района Могилевской области)

Utbildningsminister

Rusakevitj Vladimir Vasiljevitj

(Rusakevitj Uladzimir Vasiljevitj)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonosjtji (numera Vyhonosjtji), länet Brest

(Vygonoshchi, Выгонощи, Брестская область)

Informationsminister

Golovanov Viktor Grigorjevitj

Halavanau Viktar Ryhoravitj,

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov (numera Barysou)

Justitieminister

Zimovskij Aleksandr Leonidovitj

(Zimouski Aljaksandr Leanidavitj)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Tyskland

Ledamot av parlamentets överhus

Chef för det statliga radio- och TV-bolaget

Konoplev Vladimir Nikolajevitj

(Kanapljou Uladzimir Mikalajevitj)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, länet Mogiljov (mumera Mahiljou)

(Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района)

Talman i parlamentets underhus

Tjerginets Nikolaj Ivanovitj

(Tjarhinets Mikalaj Ivanavitj),

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Ordförande i överhusets utrikesutskott

Kostjan Sergej Ivanovitj

(Kastsian Siarhej Ivanavitj),

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usochi, distriktet Klitjev (numera Krytjau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)

Усохи Кличевского района Могилевской области

Ordförande i underhusets utrikesutskott

Orda Michail Sergejevitj

(Orda Michail Siarhejevitj)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo (numera Dzjatlava), länet Grodno (numera Hrodna)

(Дятлово Гродненской области)

Ledamot av parlamentets överhus, ledare för Vitryska republikanska ungdomsförbundet (BRSM)

Lozovik Nikolaj Ivanovitj

(Lazavik Mikalaj Ivanavitj)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjanij, distriktet Vilejka, länet Minsk

(Невиняны Вилейского р-на Минской области)

Biträdande ordförande i den centrala valkommissionen

Miklasjevitj Pjotr Petrovitj

(Miklasjevitj Pjotr Pjatrovitj)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, länet Minsk

(Косута Минской области)

Allmän åklagare

Slizjevskij Oleg Leonidovitj

(Slizjeuski Aleh Leanidavitj)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Chef för Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet

Chariton Aleksandr

(Charyton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Rådgivare vid Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet

Smirnov Jevgenij Aleksandrovitj

(Smirnou Jauhen Aljaksandravitj)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Länet Rjazan, Ryssland

Förste biträdande ordförande vid ekonomiska domstolen

Reutskaya Nadezjda Zalovna

(Ravutskaja Nadzeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Domare inom distriktet Moskva, Minsk

Trubnikov Nikolaj Aleksejevitj

(Trubnikau Mikalaj Aljaksejevitj)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Domare inom Partizanskijdistriktet, Minsk

Kuprijanov Nikolaj Michajlovitj

(Kupryjanau Mikalaj Michajlavitj)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Biträdande allmän åklagare

Suchorenko Stepan Nikolajevitj

(Sucharenka Stsiapan Mikalajevitj)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditji, distriktet Svetlogorsk (numera Svetlahorsk), länet Gomel (numera Homel)

(Здудичи Светлогорского района Гомельской области)

KGB-chef

Dementej Vasilij Ivanovitj

(Dzemjantsiej Vasil Ivanavitj)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

Förste biträdande chef, KGB

Kozik Leonid Petrovitj

(Kozik Leanid Pjatrovitj)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov (numera Barysau)

Ordförande i den centrala fackföreningsorganisationen

Koleda Alexandr Michajlovitj

(Kaljada Aljaksandr Michajlavitj)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Ordförande i valkommissionen i länet Brest

Michasev Vladimir Iljitj

(Michasiou Uladzimir Iljitj)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Homel

Lutjina Leonid Aleksandrovitj

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Länet Minsk

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Hrodna

Karpenko Igor Vasiljevitj

(Karpenka Ihar Vasiljevitj)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, länet Kemerovo, Ryssland

(Новокузнецк Кемеровской области, Россия)

Ordförande i den centrala valkommissionen i staden Minsk

Kurlovitj Vladimir Anatoljevitj

(Kurlovitj Uladzimir Anatoljevitj)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Minsk

Metelitsa Nikolaj Timofejevitj

(Mjatselitsa Mikalaj Tsimafejevitj)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Mahiljou

Pisjtjulenok Michail Vasiljevitj

(Pisjtjuljonak Michail Vasiljevitj)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Vitsebsk

Rybakov Aleksej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Domare i distriktsdomstolen i Moskovsky, Minsk

Bortnik Sergej Aleksandrovitj

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Allmän åklagare

Jasinovitj Leonid Stanislavovitj

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butjany, länet Vitebsk (numera Vitsebsk)

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Domare i den centrala länsdomstolen i Minsk

Migun Andrej Arkadevitj

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

Ul. Goretskovo Maksima 53-16 Minsk

MP1313262

Allmän åklagare

BILAGA IV

Förteckning över de personer som avses i artikel 1a

| Namn (svensk translitterering) | Namn (vitrysk stavning) | Namn (rysk stavning) | Födelsedatum | Födelseort | Adress | Passnummer | Tjänsteställning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukasjenko, Aleksandr Grigorjevitj
  (Lukasjenka Aljaksandr Ryhoravitj) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopys, länet Vitebsk (numera Vitsebsk) | | | President |
| Nevyglas Gennadij Nikolajevitj
  (Nevyhlas Henadz Mikalajevitj) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, länet Pinsk | | | Chef för presidentens kansli |
| Petkevitj Natalja Vladimirovna
  (Pjatkevitj Natallja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | Biträdande chef för presidentens kansli |
| Rubinov Anatolij Nikolajevitj
  (Rubinau Anatol Mikalajevitj) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogiljov (numera Mahiljou) | | | Biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor, presidentens kansli |
| Proleskovskij Oleg Vitoldovitj
  Praljaskouski Aleh Vitoldavitj, | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (numera Sergijev Posad), Ryssland | | | Medarbetare samt chef för den centrala ideologiska avdelningen, presidentens kansli |
| Radkov Aleksandr Michajlovitj
  (Radzkou Aljaksandr Michajlavitj) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votnja, distriktet Bychov (numera Bychau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)
  (Вотня Быховского района Могилевской области) | | | Utbildningsminister |
| Rusakevitj Vladimir Vasiljevitj
  (Rusakevitj Uladzimir Vasiljevitj) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonosjtji (numera Vyhonosjtji), länet Brest
  (Выгонощи, Брестская область) | | | Informationsminister |
| Golovanov Viktor Grigorjevitj
  Halavanau Viktar Ryhoravitj, | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov (numera Barysau) | | | Justitieminister |
| Zimovskij Aleksandr Leonidovitj
  (Zimouski Aljaksandr Leanidavitj) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Tyskland | | | Ledamot av parlamentets överhus
  Chef för det statliga radio- och TV-bolaget |
| Konoplev Vladimir Nikolajevitj
  (Kanapljou Uladzimir Mikalajevitj) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, distriktet Mogiljov (numera Mahiljou)
  (Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района) | | | Talman i parlamentets underhus |
| Tjerginets Nikolaj Ivanovitj
  (Tjarhinets Mikalaj Ivanavitj), | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | Ordförande i överhusets utrikesutskott |
| Kostjan Sergej Ivanovitj
  (Kastsian Siarhej Ivanavitj), | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usochi, distriktet Klitjev (numera Krytjau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)
  (Усохи Кличевского района Могилевской области) | | | Ordförande i underhusets utrikesutskott |
| Orda Michail Sergejevitj
  (Orda Michail Siarhejevitj) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo (numera Dzjatlava), länet Grodno (numera Hrodna)
  (Дятлово Гродненской области) | | | Ledamot av parlamentets överhus, ledare för Vitryska republikanska ungdomsförbundet (BRSM) |
| Lozovik Nikolaj Ivanovitj
  (Lazavik Mikalaj Ivanavitj) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Nevinjany, distriktet Vilejka, länet Minsk
  (Невиняны Вилейского р-на Минской обл) | | | Biträdande ordförande i den centrala valkommissionen |
| Miklasjevitj Pjotr Petrovitj
  (Miklasjevitj Pjotr Pjatrovitj) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, länet Minsk
  (Косута Минской области) | | | Allmän åklagare |
| Slizjevskij Oleg Leonidovitj
  (Slizjeuski Aleh Leanidavitj) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Chef för Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet |
| Chariton Aleksandr
  (Charyton Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Rådgivare vid Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet |
| Smirnov Jevgenij Aleksandrovitj
  (Smirnou Jauhen Aljaksandravitj) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Länet Rjazan, Ryssland | | | Förste biträdande ordförande vid ekonomiska domstolen |
| Reutskaja Nadezjda Zalovna
  (Ravutskaja Nadzeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Domare inom distriktet Moskva, Minsk |
| Trubnikov Nikolaj Aleksejevitj
  (Trubnikau Mikalaj Aljaksejevitj) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Domare inom Partizanskijdistriktet, Minsk |
| Kuprijanov Nikolaj Michajlovitj
  (Kupryjanau Mikalaj Michajlavitj) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Biträdande allmän åklagare |
| Suchorenko Stepan Nikolajevitj
  (Sucharenka Stsiapan Mikalajevitj) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zduditji, distriktet Svetlogorsk (numera Svetlahorsk), länet Gomel (numera Homel)
  (Здудичи Светлогорского района Гомельской области) | | | KGB-chef |
| Dementej Vasilij Ivanovitj
  (Dzemjantsiej Vasil Ivanavitj) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | Förste biträdande chef, KGB |
| Kozik Leonid Petrovitj
  (Kozik Leanid Pjatrovitj) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov (numera Barysau) | | | Ordförande i den centrala fackföreningsorganisationen |
| Koleda Alexandr Michajlovitj
  (Kaljada Aljaksandr Michajlavitj) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Ordförande i valkommissionen i länet Brest |
| Michasev Vladimir Iljitj
  (Michasiou Uladzimir Iljitj) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Homel |
| Lutjina Leonid Aleksandrovitj | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Länet Minsk | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Hrodna |
| Karpenko Igor Vasiljevitj
  (Karpenka Ihar Vasiljevitj) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznetsk, länet Kemerovo, Ryssland
  (Новокузнецк Кемеровской области, Россия) | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i staden Minsk |
| Kurlovitj Vladimir Anatoljevitj
  (Kurlovitj Uladzimir Anatoljevitj) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Minsk |
| Metelitsa Nikolaj Timofejevitj
  (Mjatselitsa Mikalaj Tsimafejevitj) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Mahiljou |
| Pisjtjulenok Michail Vasiljevitj
  (Pisjuljonak Michail Vasiljevitj) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Vitsebsk |
| Sjejman, Viktor Vladimirovitj | | | 26.5.1958 | Länet Grodno (numera Hrodna) | | | Statssekreterare i det vitryska säkerhetsrådet |
| Pavlitjenko (Pavljutjenko), Dmitrij Valerijevitj | | | 1966 | Vitebsk (numera Vitsebsk) | | | Chef för Vitrysslands specialstyrkor |
| Naumov, Vladimir Vladimïrovitj | | | 7.2.1956 | | | | Inrikesminister |
| Jermosjina Lidija Michajlovna | | | 29.1.1953 | Slutsk (länet Minsk) | | | Ordförande i den centrala valkommissionen |
| Podobed Jurij Nikolajevitj | | | 5.3.1962 | Slutsk (länet Minsk) | | | Överstelöjtnant inom milisen, enheten för särskilda ändamål (Omon), inrikesministeriet |
| Rybakov Alexej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | Domare i distriktsdomstolen Moskovsky, Minsk |
| Bortnik Sergej Aleksandrovitj | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | Allmän åklagare |
| Jasinovitj Leonid Stanislavovitj | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Butjany, länet Vitebsk (numera Vitsebsk) | Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk | MP0515811 | Domare i den centrala länsdomstolen i Minsk |
| Migun Andrej Arkadevitj | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | Allmän åklagare |

Namn (svensk translitterering)

Namn (vitrysk stavning)

Namn (rysk stavning)

Födelsedatum

Födelseort

Adress

Passnummer

Tjänsteställning

Lukasjenko, Aleksandr Grigorjevitj

(Lukasjenka Aljaksandr Ryhoravitj)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopys, länet Vitebsk (numera Vitsebsk)

President

Nevyglas Gennadij Nikolajevitj

(Nevyhlas Henadz Mikalajevitj)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, länet Pinsk

Chef för presidentens kansli

Petkevitj Natalja Vladimirovna

(Pjatkevitj Natallja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

Biträdande chef för presidentens kansli

Rubinov Anatolij Nikolajevitj

(Rubinau Anatol Mikalajevitj)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogiljov (numera Mahiljou)

Biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor, presidentens kansli

Proleskovskij Oleg Vitoldovitj

Praljaskouski Aleh Vitoldavitj,

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (numera Sergijev Posad), Ryssland

Medarbetare samt chef för den centrala ideologiska avdelningen, presidentens kansli

Radkov Aleksandr Michajlovitj

(Radzkou Aljaksandr Michajlavitj)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votnja, distriktet Bychov (numera Bychau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)

(Вотня Быховского района Могилевской области)

Utbildningsminister

Rusakevitj Vladimir Vasiljevitj

(Rusakevitj Uladzimir Vasiljevitj)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonosjtji (numera Vyhonosjtji), länet Brest

(Выгонощи, Брестская область)

Informationsminister

Golovanov Viktor Grigorjevitj

Halavanau Viktar Ryhoravitj,

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov (numera Barysau)

Justitieminister

Zimovskij Aleksandr Leonidovitj

(Zimouski Aljaksandr Leanidavitj)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Tyskland

Ledamot av parlamentets överhus

Chef för det statliga radio- och TV-bolaget

Konoplev Vladimir Nikolajevitj

(Kanapljou Uladzimir Mikalajevitj)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, distriktet Mogiljov (numera Mahiljou)

(Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района)

Talman i parlamentets underhus

Tjerginets Nikolaj Ivanovitj

(Tjarhinets Mikalaj Ivanavitj),

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

Ordförande i överhusets utrikesutskott

Kostjan Sergej Ivanovitj

(Kastsian Siarhej Ivanavitj),

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usochi, distriktet Klitjev (numera Krytjau), länet Mogiljov (numera Mahiljou)

(Усохи Кличевского района Могилевской области)

Ordförande i underhusets utrikesutskott

Orda Michail Sergejevitj

(Orda Michail Siarhejevitj)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo (numera Dzjatlava), länet Grodno (numera Hrodna)

(Дятлово Гродненской области)

Ledamot av parlamentets överhus, ledare för Vitryska republikanska ungdomsförbundet (BRSM)

Lozovik Nikolaj Ivanovitj

(Lazavik Mikalaj Ivanavitj)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Nevinjany, distriktet Vilejka, länet Minsk

(Невиняны Вилейского р-на Минской обл)

Biträdande ordförande i den centrala valkommissionen

Miklasjevitj Pjotr Petrovitj

(Miklasjevitj Pjotr Pjatrovitj)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, länet Minsk

(Косута Минской области)

Allmän åklagare

Slizjevskij Oleg Leonidovitj

(Slizjeuski Aleh Leanidavitj)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Chef för Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet

Chariton Aleksandr

(Charyton Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Rådgivare vid Avdelningen för sociala organisationer, partier och icke-statliga organisationer vid justitieministeriet

Smirnov Jevgenij Aleksandrovitj

(Smirnou Jauhen Aljaksandravitj)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Länet Rjazan, Ryssland

Förste biträdande ordförande vid ekonomiska domstolen

Reutskaja Nadezjda Zalovna

(Ravutskaja Nadzeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Domare inom distriktet Moskva, Minsk

Trubnikov Nikolaj Aleksejevitj

(Trubnikau Mikalaj Aljaksejevitj)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Domare inom Partizanskijdistriktet, Minsk

Kuprijanov Nikolaj Michajlovitj

(Kupryjanau Mikalaj Michajlavitj)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Biträdande allmän åklagare

Suchorenko Stepan Nikolajevitj

(Sucharenka Stsiapan Mikalajevitj)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zduditji, distriktet Svetlogorsk (numera Svetlahorsk), länet Gomel (numera Homel)

(Здудичи Светлогорского района Гомельской области)

KGB-chef

Dementej Vasilij Ivanovitj

(Dzemjantsiej Vasil Ivanavitj)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

Förste biträdande chef, KGB

Kozik Leonid Petrovitj

(Kozik Leanid Pjatrovitj)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov (numera Barysau)

Ordförande i den centrala fackföreningsorganisationen

Koleda Alexandr Michajlovitj

(Kaljada Aljaksandr Michajlavitj)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Ordförande i valkommissionen i länet Brest

Michasev Vladimir Iljitj

(Michasiou Uladzimir Iljitj)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Homel

Lutjina Leonid Aleksandrovitj

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Länet Minsk

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Hrodna

Karpenko Igor Vasiljevitj

(Karpenka Ihar Vasiljevitj)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznetsk, länet Kemerovo, Ryssland

(Новокузнецк Кемеровской области, Россия)

Ordförande i den centrala valkommissionen i staden Minsk

Kurlovitj Vladimir Anatoljevitj

(Kurlovitj Uladzimir Anatoljevitj)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Minsk

Metelitsa Nikolaj Timofejevitj

(Mjatselitsa Mikalaj Tsimafejevitj)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Mahiljou

Pisjtjulenok Michail Vasiljevitj

(Pisjuljonak Michail Vasiljevitj)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Ordförande i den centrala valkommissionen i länet Vitsebsk

Sjejman, Viktor Vladimirovitj

26.5.1958

Länet Grodno (numera Hrodna)

Statssekreterare i det vitryska säkerhetsrådet

Pavlitjenko (Pavljutjenko), Dmitrij Valerijevitj

1966

Vitebsk (numera Vitsebsk)

Chef för Vitrysslands specialstyrkor

Naumov, Vladimir Vladimïrovitj

7.2.1956

Inrikesminister

Jermosjina Lidija Michajlovna

29.1.1953

Slutsk (länet Minsk)

Ordförande i den centrala valkommissionen

Podobed Jurij Nikolajevitj

5.3.1962

Slutsk (länet Minsk)

Överstelöjtnant inom milisen, enheten för särskilda ändamål (Omon), inrikesministeriet

Rybakov Alexej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

Domare i distriktsdomstolen Moskovsky, Minsk

Bortnik Sergej Aleksandrovitj

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

Allmän åklagare

Jasinovitj Leonid Stanislavovitj

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Butjany, länet Vitebsk (numera Vitsebsk)

Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

MP0515811

Domare i den centrala länsdomstolen i Minsk

Migun Andrej Arkadevitj

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

Allmän åklagare

---