# Euroopa Liidu L 111/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.111.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 111 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide4. mai 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.111.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 111

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide4. mai 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 375/2010, 3. mai 2010, millega keeldutakse lubamast toidu kohta tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 376/2010, 3. mai 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 983/2009, mis käsitleb selliste toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist, mis viitavad haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 377/2010, 3. mai 2010, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 378/2010, 3. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/251/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 31. märts 2010, millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige | 19 |
| | | 2010/252/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 26. aprill 2010, millega täiendatakse Schengeni piirieeskirju seoses välistel merepiiridel toimuva patrull- ja vaatlustegevusega, mis toimub Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös | 20 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2010/253/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 28. aprill 2010, teadusuuringute ühise kavandamise algatuse Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus kohta | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 375/2010, 3. mai 2010, millega keeldutakse lubamast toidu kohta tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 376/2010, 3. mai 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 983/2009, mis käsitleb selliste toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist, mis viitavad haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 377/2010, 3. mai 2010, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes

5

Komisjoni määrus (EL) nr 378/2010, 3. mai 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

OTSUSED

2010/251/EL

*

Nõukogu otsus, 31. märts 2010, millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige

19

2010/252/EL

*

Nõukogu otsus, 26. aprill 2010, millega täiendatakse Schengeni piirieeskirju seoses välistel merepiiridel toimuva patrull- ja vaatlustegevusega, mis toimub Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös

20

SOOVITUSED

2010/253/EL

*

Komisjoni soovitus, 28. aprill 2010, teadusuuringute ühise kavandamise algatuse Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus kohta

27

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/254/EÜ |
| | * | EL-Ukraina koostöönõukogu otsus nr 1/2009, 23. november 2009, ühiskomitee asutamise kohta | 30 |
| | | 2010/255/EÜ |
| | * | EL-Ukraina koostöönõukogu soovitus nr 1/2009, 23. november 2009, EL-Ukraina assotsieerimiskava rakendamise kohta | 31 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/254/EÜ

*

EL-Ukraina koostöönõukogu otsus nr 1/2009, 23. november 2009, ühiskomitee asutamise kohta

30

2010/255/EÜ

*

EL-Ukraina koostöönõukogu soovitus nr 1/2009, 23. november 2009, EL-Ukraina assotsieerimiskava rakendamise kohta

31

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Keskpanga 19. märtsi 2009. aasta otsuse EKP/2009/6 (TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta) parandused (ELT L 102, 22.4.2009) | 32 |

Parandused

*

Euroopa Keskpanga 19. märtsi 2009. aasta otsuse EKP/2009/6 (TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta) parandused (ELT L 102, 22.4.2009)

ELT L 102, 22.4.2009

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 375/2010,

3. mai 2010,

millega keeldutakse lubamast toidu kohta tervisealaste väidete, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavate väidete esitamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eelkõige selle artikli 18 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt neile luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatavate väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt neile luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatavate väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et tervisealaste väidete loataotlusi võivad toidukäitlejad esitada liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab kehtivad taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”). |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et tervisealaste väidete loataotlusi võivad toidukäitlejad esitada liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab kehtivad taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”).

| (3) | Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse.

| (4) | Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui PROBI AB oli 22. detsembril 2008 esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, mis on seotud Lactobacillus plantarum 299v mõjuga raua paremale imendumisele (küsimus nr EFSA-Q-2008-785) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parandab raua imendumist”. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui PROBI AB oli 22. detsembril 2008 esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, mis on seotud Lactobacillus plantarum 299v mõjuga raua paremale imendumisele (küsimus nr EFSA-Q-2008-785) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parandab raua imendumist”.

| (6) | Komisjon ja liikmesriigid said 6. aprillil 2009 toiduohutusameti teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) tarbimise ja väidetud mõju vahel ei ole tuvastatud põhjuslikku seost. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon ja liikmesriigid said 6. aprillil 2009 toiduohutusameti teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete alusel järeldusele, et Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) tarbimise ja väidetud mõju vahel ei ole tuvastatud põhjuslikku seost. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotlejate ja avalikkuse esindajate märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotlejate ja avalikkuse esindajate märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

| (8) | Määruse nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud tervisealaste väidete puhul tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 28 lõikes 5 sätestatud üleminekumeetmeid üksnes juhul, kui need väited on kooskõlas nimetatud lõikes osutatud tingimustega, mille hulka kuulub tingimus, et need peavad olema kooskõlas määrusega. Kuna toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) tarbimise ja väidetud mõju vahel ei ole tuvastatud põhjuslikku seost, ei vasta väide määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning järelikult ei saa selle suhtes kohaldada kõnealuse määruse artikli 28 lõikega 5 ettenähtud üleminekuaega. Nähakse ette kuuekuuline üleminekuaeg selleks, et võimaldada toidukäitlejatel teha käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

(8)

Määruse nr 1924/2006 artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud tervisealaste väidete puhul tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 28 lõikes 5 sätestatud üleminekumeetmeid üksnes juhul, kui need väited on kooskõlas nimetatud lõikes osutatud tingimustega, mille hulka kuulub tingimus, et need peavad olema kooskõlas määrusega. Kuna toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) tarbimise ja väidetud mõju vahel ei ole tuvastatud põhjuslikku seost, ei vasta väide määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning järelikult ei saa selle suhtes kohaldada kõnealuse määruse artikli 28 lõikega 5 ettenähtud üleminekuaega. Nähakse ette kuuekuuline üleminekuaeg selleks, et võimaldada toidukäitlejatel teha käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud kohandused.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealast väidet ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohasesse ühenduse lubatud väidete nimekirja.

Kõnealuse tervisealase väite kasutamist võib siiski jätkata kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 999, 1–9.

2

The EFSA Journal

---

LISA

Tagasilükatud tervisealased väited

| Kohaldamine – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parandab raua imendumist. | Q-2008-785 |

Kohaldamine – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

EFSA arvamuse viide

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843)

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parandab raua imendumist.

Q-2008-785

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 376/2010,

3. mai 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 983/2009, mis käsitleb selliste toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist, mis viitavad haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et tervisealase väite lubamist heakskiitev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamus peaks sisaldama teatavaid andmeid. Seega peaksid need andmed sisalduma toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist käsitlevate määruste lisades, milles käsitletakse lubatud tervisealaseid väiteid, ja sõltuvalt olukorrast tuleks esitada väite muudetud sõnastus, väite kasutamise eritingimused ning vajaduse korral toidu kasutamise tingimused või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt ning kooskõlas toiduohutusameti arvamustega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et tervisealase väite lubamist heakskiitev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamus peaks sisaldama teatavaid andmeid. Seega peaksid need andmed sisalduma toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist käsitlevate määruste lisades, milles käsitletakse lubatud tervisealaseid väiteid, ja sõltuvalt olukorrast tuleks esitada väite muudetud sõnastus, väite kasutamise eritingimused ning vajaduse korral toidu kasutamise tingimused või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt ning kooskõlas toiduohutusameti arvamustega.

| (2) | Võttes arvesse toiduohutusameti kahte arvamust taimsete stanoolide ja taimsete steroolide ning vere LDL-kolesterooli taseme vähendamise kohta (küsimus nr EFSA-Q-2008-085 ja küsimus nr EFSA-Q-2008-118), (2) lubas komisjon määrusega (EÜ) 983/2009 (3) esitada tervisealast väidet, mille kohaselt on taimsete steroolide/stanoolestrite puhul „tõestatud vere kolesteroolitaset vähendav toime. Kõrge vere kolesteroolitase on südame isheemiatõve tekkimise riskitegur,” ning sätestas väite kasutamise eritingimuse: „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse vähemalt 2 g taimseid steroole/stanoole”. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse toiduohutusameti kahte arvamust taimsete stanoolide ja taimsete steroolide ning vere LDL-kolesterooli taseme vähendamise kohta (küsimus nr EFSA-Q-2008-085 ja küsimus nr EFSA-Q-2008-118), (2) lubas komisjon määrusega (EÜ) 983/2009 (3) esitada tervisealast väidet, mille kohaselt on taimsete steroolide/stanoolestrite puhul „tõestatud vere kolesteroolitaset vähendav toime. Kõrge vere kolesteroolitase on südame isheemiatõve tekkimise riskitegur,” ning sätestas väite kasutamise eritingimuse: „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse vähemalt 2 g taimseid steroole/stanoole”.

| (3) | Tervisealaste väidete lubamise menetluse raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 järeldas toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee 20. veebruari 2009. aasta koosolekul, et toiduohutusametilt tuleb taotleda teaduslikku arvamust tervisealastes väidetes koguselise mõju esitamise kohta, et sellised tervisealased väited ei eksitaks tarbijat ja et kasutamistingimused kehtestataks ühtsel viisil. Selleks taotles komisjon toiduohutusameti arvamust vastavalt kõnealuse määruse artikli 19 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Tervisealaste väidete lubamise menetluse raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 järeldas toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee 20. veebruari 2009. aasta koosolekul, et toiduohutusametilt tuleb taotleda teaduslikku arvamust tervisealastes väidetes koguselise mõju esitamise kohta, et sellised tervisealased väited ei eksitaks tarbijat ja et kasutamistingimused kehtestataks ühtsel viisil. Selleks taotles komisjon toiduohutusameti arvamust vastavalt kõnealuse määruse artikli 19 lõikele 2.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid said toiduohutusametilt 3. augustil 2009 teadusliku arvamuse (küsimus nr EFSA-Q-2009-00530/EFSA-Q-2009-00718), (4) milles esitati järeldus, et kui päevas tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid steroole/stanoole lisatuna kollastele rasvavõietele, piimatoodetele, majoneesile ja salatikastmetele , võib eeldada, et vere LDL-kolesterooli tase väheneb 7–10,5 % ning et sellisel vähenemisel on bioloogiline tähtsus. Lisaks sellele märkis toiduohutusamet, et vere LDL-kolesterooli taset vähendav mõju ilmneb tavaliselt kahe kuni kolme nädala jooksul ning et taimsete steroolide/stanoolide tarbimise jätkamisel on nende mõju püsiv. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid said toiduohutusametilt 3. augustil 2009 teadusliku arvamuse (küsimus nr EFSA-Q-2009-00530/EFSA-Q-2009-00718), (4) milles esitati järeldus, et kui päevas tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid steroole/stanoole lisatuna kollastele rasvavõietele, piimatoodetele, majoneesile ja salatikastmetele , võib eeldada, et vere LDL-kolesterooli tase väheneb 7–10,5 % ning et sellisel vähenemisel on bioloogiline tähtsus. Lisaks sellele märkis toiduohutusamet, et vere LDL-kolesterooli taset vähendav mõju ilmneb tavaliselt kahe kuni kolme nädala jooksul ning et taimsete steroolide/stanoolide tarbimise jätkamisel on nende mõju püsiv.

| (5) | Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikku arvamust ning et tagada väidetava mõju ulatust käsitlevate tervisealaste väidete lubamine nii, et need tarbijat ei eksitaks ja et kasutamistingimused kehtestataks ühtsel viisil, on vaja muuta kasutamistingimusi, mis on kehtestatud kahe taimsete steroolide ja taimsete stanoolestrite vere kolesteroolitaset vähendavat mõju käsitleva lubatud tervisealase väite suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikku arvamust ning et tagada väidetava mõju ulatust käsitlevate tervisealaste väidete lubamine nii, et need tarbijat ei eksitaks ja et kasutamistingimused kehtestataks ühtsel viisil, on vaja muuta kasutamistingimusi, mis on kehtestatud kahe taimsete steroolide ja taimsete stanoolestrite vere kolesteroolitaset vähendavat mõju käsitleva lubatud tervisealase väite suhtes.

| (6) | Võttes arvesse toiduohutusameti arvamust asendamatute rasvhapete, eelkõige α-linoleenhappe (ALA) ja linoolhappe (LA) ning laste normaalse kasvu ja arengu kohta (küsimus nr EFSA-Q-2008-079), (5) lubas komisjon määrusega (EÜ) nr 983/2009 esitada järgmist tervisealast väidet: „Asendamatud rasvhapped on vajalikud laste normaalseks kasvuks ja arenguks,” ning sätestas väite kasutamise eritingimuse: „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev moodustab linoolhape 1 % päevasest toiduenergiast ja α-linoleenhape 0,2 % päevasest toiduenergiast.”. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse toiduohutusameti arvamust asendamatute rasvhapete, eelkõige α-linoleenhappe (ALA) ja linoolhappe (LA) ning laste normaalse kasvu ja arengu kohta (küsimus nr EFSA-Q-2008-079), (5) lubas komisjon määrusega (EÜ) nr 983/2009 esitada järgmist tervisealast väidet: „Asendamatud rasvhapped on vajalikud laste normaalseks kasvuks ja arenguks,” ning sätestas väite kasutamise eritingimuse: „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev moodustab linoolhape 1 % päevasest toiduenergiast ja α-linoleenhape 0,2 % päevasest toiduenergiast.”.

| (7) | Tervisealaste väidete lubamise menetluse raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 järeldas toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee 20. veebruari 2009. aasta koosolekul, et toiduohutusametilt tuleks vastavalt kõnealuse määruse artikli 19 lõikele 2 taotleda üldist arvamust rasvhapete võrdluskoguste kohta märgistamise eesmärgil, et oleks võimalik asjaomase lubatud tervisealase väite kasutamise eritingimused läbi vaadata. Komisjon ja liikmesriigid said toiduohutusametilt 3. augustil 2009 teadusliku arvamuse (küsimus nr EFSA-Q-2009-00548), (6) milles esitati järeldus, et märgistamise jaoks kavandatud polüküllastumata n-3-rasvhappe (ALA) võrdluskogus 2 g on kooskõlas Euroopa riikide elanikkonnale üldiselt soovitatava kogusega. Lisaks sellele soovitas toiduohutusamet märgistamise jaoks polüküllastumata n-6-rasvhappe (LA) puhul võrdluskoguseks 10 g. |
| --- | --- |

(7)

Tervisealaste väidete lubamise menetluse raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 järeldas toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee 20. veebruari 2009. aasta koosolekul, et toiduohutusametilt tuleks vastavalt kõnealuse määruse artikli 19 lõikele 2 taotleda üldist arvamust rasvhapete võrdluskoguste kohta märgistamise eesmärgil, et oleks võimalik asjaomase lubatud tervisealase väite kasutamise eritingimused läbi vaadata. Komisjon ja liikmesriigid said toiduohutusametilt 3. augustil 2009 teadusliku arvamuse (küsimus nr EFSA-Q-2009-00548), (6) milles esitati järeldus, et märgistamise jaoks kavandatud polüküllastumata n-3-rasvhappe (ALA) võrdluskogus 2 g on kooskõlas Euroopa riikide elanikkonnale üldiselt soovitatava kogusega. Lisaks sellele soovitas toiduohutusamet märgistamise jaoks polüküllastumata n-6-rasvhappe (LA) puhul võrdluskoguseks 10 g.

| (8) | Seega on toiduohutusameti teaduslikku arvamust arvesse võttes ning rasvhapete mõju kohta esitatud tervisealaste väidete asjakohaste kasutamistingimuste kehtestamiseks vaja muuta selliste lubatud tervisealaste väidete kasutamistingimusi, mis on esitatud asendamatute rasvhapete mõju kohta laste normaalsele kasvule ja arengule. |
| --- | --- |

(8)

Seega on toiduohutusameti teaduslikku arvamust arvesse võttes ning rasvhapete mõju kohta esitatud tervisealaste väidete asjakohaste kasutamistingimuste kehtestamiseks vaja muuta selliste lubatud tervisealaste väidete kasutamistingimusi, mis on esitatud asendamatute rasvhapete mõju kohta laste normaalsele kasvule ja arengule.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 983/2009 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | esimese kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:
  „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid steroole. Mõju ulatuse võib esitada ainult järgmiste toidukategooriate puhul: kollased rasvavõided, piimatooted, majonees ja salatikastmed. Mõju ulatust esitades tuleb tarbijale teatada koguvahemik „7–10 %” ja mõju saavutamiseks vajalik tarbimise aeg „kaks kuni kolm nädalat”.” |
| --- | --- |

1)

esimese kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:

„Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid steroole. Mõju ulatuse võib esitada ainult järgmiste toidukategooriate puhul: kollased rasvavõided, piimatooted, majonees ja salatikastmed. Mõju ulatust esitades tuleb tarbijale teatada koguvahemik „7–10 %” ja mõju saavutamiseks vajalik tarbimise aeg „kaks kuni kolm nädalat”.”

| 2) | teise kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:
  „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid stanoole. Mõju ulatuse võib esitada ainult järgmiste toidukategooriate puhul: kollased rasvavõided, piimatooted, majonees ja salatikastmed. Mõju ulatust esitades tuleb tarbijale teatada koguvahemik „7–10 %” ja mõju saavutamiseks vajalik tarbimise aeg „kaks kuni kolm nädalat”.” |
| --- | --- |

2)

teise kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:

„Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju saavutatakse, kui iga päev tarbitakse 1,5–2,4 g taimseid stanoole. Mõju ulatuse võib esitada ainult järgmiste toidukategooriate puhul: kollased rasvavõided, piimatooted, majonees ja salatikastmed. Mõju ulatust esitades tuleb tarbijale teatada koguvahemik „7–10 %” ja mõju saavutamiseks vajalik tarbimise aeg „kaks kuni kolm nädalat”.”

| 3) | kolmanda kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:
  „Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju ilmneb, kui iga päev tarbitakse 2 g α-linoleenhapet (ALA) ja 10 g linoolhapet (LA)”. |
| --- | --- |

3)

kolmanda kande viienda veeru tekst (väite kasutamise tingimused) asendatakse järgmise tekstiga:

„Tarbijale esitatakse teave, et kasulik mõju ilmneb, kui iga päev tarbitakse 2 g α-linoleenhapet (ALA) ja 10 g linoolhapet (LA)”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  The EFSA Journal (2008) 781, lk-d 1–2 ja lk 825, lk-d 1–13.

2

The EFSA Journal

(3)  ELT L 277, 22.10.2009, lk 3.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1175, lk-d 1–9.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2008) 783, lk-d 1–10.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2009) 1176, lk-d 1–11.

6

The EFSA Journal

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 377/2010,

3. mai 2010,

millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) ja eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon sai 30. juunil 2009 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, kuiva naatriumglükonaadi kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 30. juunil 2009 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, kuiva naatriumglükonaadi kogutoodangust liidus.

| (2) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 11. augustil 2009 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 11. augustil 2009 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, müüjatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitanud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, müüjatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitanud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(5)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

| (6) | Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Üks eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning teine eksportiv tootja taotles koos kahe seotud äriühinguga individuaalset kohtlemist vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Üks eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning teine eksportiv tootja taotles koos kahe seotud äriühinguga individuaalset kohtlemist vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 5.

| (7) | Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ning liidu importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ning liidu importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse rakendada väljavõttelist uuringut.

| (8) | Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel ja liidu importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009). |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel ja liidu importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009).

| (9) | Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud piiratud vastuste arvu, otsustati mitte moodustada valimit ei Hiina eksportivatest tootjatest ega ka liidu importijatest. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud piiratud vastuste arvu, otsustati mitte moodustada valimit ei Hiina eksportivatest tootjatest ega ka liidu importijatest.

| (10) | Küsimustikud saadeti kõigile Hiina äriühingutele ja liidu importijatele, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule, liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu importijatele ja kasutajatele. Vastused saadi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate ühenduselt, kahelt liidu tootjalt ja neljalt importijalt/kasutajalt. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti kõigile Hiina äriühingutele ja liidu importijatele, kes vastasid valimi moodustamiseks koostatud küsimustikule, liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu importijatele ja kasutajatele. Vastused saadi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate ühenduselt, kahelt liidu tootjalt ja neljalt importijalt/kasutajalt.

| (11) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:






  1) | liidu tootjad:






  — | Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Prantsusmaa, ja seotud müügiettevõtted; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:

1)

liidu tootjad:

—

Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Prantsusmaa, ja seotud müügiettevõtted;

| — | Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itaalia, ja seotud müügiettevõtted; |
| --- | --- |

—

Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itaalia, ja seotud müügiettevõtted;

| 2) | hiina eksportivad tootjad:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

2)

hiina eksportivad tootjad:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd;

| — | Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;

| 3) | liidu kasutajad/importijad:






  — | Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

3)

liidu kasutajad/importijad:

—

Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Prantsusmaa;

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksamaa.

| (12) | Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.






  — | USA tootja: PMP – Fermentation Products Inc., Peoria, USA. |
| --- | --- | --- |

(12)

Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.

—

USA tootja: PMP – Fermentation Products Inc., Peoria, USA.

3.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja tekitatud kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood” või „UP”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on Hiinast pärit CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) numbriga 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumbriga 527-07-1 tähistatud naatriumglükonaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 all. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) numbriga 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumbriga 527-07-1 tähistatud naatriumglükonaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 all.

| (15) | Kuiva naatriumglükonaati kasutatakse peamiselt ehituses tardumise aeglustaja ja betooni plastifikaatorina ning teistes tööstusharudes metallpindade töötlemiseks (rooste, oksiidi ja rasva eemaldamiseks) ning pudelite ja tootmisseadmete puhastamiseks. Toodet võib kasutada ka toiduaine- ja ravimitööstuses. |
| --- | --- |

(15)

Kuiva naatriumglükonaati kasutatakse peamiselt ehituses tardumise aeglustaja ja betooni plastifikaatorina ning teistes tööstusharudes metallpindade töötlemiseks (rooste, oksiidi ja rasva eemaldamiseks) ning pudelite ja tootmisseadmete puhastamiseks. Toodet võib kasutada ka toiduaine- ja ravimitööstuses.

2.   Samasugune toode

| (16) | Uurimine on näidanud, et kuiv naatriumglükonaat, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, kuiv naatrrimglükonaat, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud USA siseturul, kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul ning kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse Hiinas ja müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi ja tehnilisi põhiomadusi. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine on näidanud, et kuiv naatriumglükonaat, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, kuiv naatrrimglükonaat, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud USA siseturul, kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul ning kuiv naatriumglükonaat, mida toodetakse Hiinas ja müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi ja tehnilisi põhiomadusi.

| (17) | Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (18) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.

| (19) | Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:






  1) | majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(19)

Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:

1)

majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| 2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3) | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3)

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5) | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (20) | Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.

| (21) | Äriühing tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(21)

Äriühing tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja talle saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (22) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(22)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.

| (23) | Viitamise hõlbustamiseks on need nõuded allpool kokkuvõtlikult esitatud:






  1) | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(23)

Viitamise hõlbustamiseks on need nõuded allpool kokkuvõtlikult esitatud:

1)

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| 2) | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

2)

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| 3) | enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest; |
| --- | --- |

3)

enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;

| 4) | valuutat konverteeritakse turukursiga ning |
| --- | --- |

4)

valuutat konverteeritakse turukursiga ning

| 5) | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

5)

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (24) | Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja täitis individuaalse kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(24)

Pärast menetluse algatamist taotles üks Hiina eksportiv tootja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja täitis individuaalse kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.

| (25) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(25)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.

| (27) | Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks USAd. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(27)

Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks USAd. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.

| (28) | Ükski huvitatud isik arvamust ei avaldanud. |
| --- | --- |

(28)

Ükski huvitatud isik arvamust ei avaldanud.

| (29) | Väljaspool ELi toodetakse kuiva naatriumglükonaati väga vähestes riikides: USAs, Hiinas ja Lõuna-Koreas. Seetõttu oli USA-le ainus võimalik alternatiiv Lõuna-Korea. Komisjon võttis ühendust teadaolevate kuiva naatriumglükonaadi tootjatega Lõuna-Koreas, kuid vastust nendelt tootjatelt ei saadud. |
| --- | --- |

(29)

Väljaspool ELi toodetakse kuiva naatriumglükonaati väga vähestes riikides: USAs, Hiinas ja Lõuna-Koreas. Seetõttu oli USA-le ainus võimalik alternatiiv Lõuna-Korea. Komisjon võttis ühendust teadaolevate kuiva naatriumglükonaadi tootjatega Lõuna-Koreas, kuid vastust nendelt tootjatelt ei saadud.

| (30) | USA tootja tegi uurimisel täielikult koostööd, vastas kõigile küsimustiku küsimustele ja nõustus kontrollkäiguga. |
| --- | --- |

(30)

USA tootja tegi uurimisel täielikult koostööd, vastas kõigile küsimustiku küsimustele ja nõustus kontrollkäiguga.

| (31) | Komisjon leidis, et USA vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna turul müüdavad kogused on piisavalt suured ning turul valitseb tihe konkurents, kus osaleb nii omamaine toodang kui ka import teistest riikidest, st Hiinast, Itaaliast ja Prantsusmaalt. Lisaks ei kohalda USA vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon leidis, et USA vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna turul müüdavad kogused on piisavalt suured ning turul valitseb tihe konkurents, kus osaleb nii omamaine toodang kui ka import teistest riikidest, st Hiinast, Itaaliast ja Prantsusmaalt. Lisaks ei kohalda USA vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastast tollimaksu.

| (32) | Eelnevat silmas pidades tehakse seega esialgne järeldus, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(32)

Eelnevat silmas pidades tehakse seega esialgne järeldus, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

3.2.   Normaalväärtuse määramiseks kasutatav metoodika

3.2.1.   Äriühing, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist kõigepealt, kas siseturul sõltumatutele tarbijatele müüdud kuiva naatriumglükonaadi müügimaht oli uurimisperioodil tüüpiline, st kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud Hiina ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist kõigepealt, kas siseturul sõltumatutele tarbijatele müüdud kuiva naatriumglükonaadi müügimaht oli uurimisperioodil tüüpiline, st kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud Hiina ekspordi kogumahust.

| (34) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(34)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need toote liigid, mida omamaisel turul müüs tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühing ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (35) | Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava kuiva naatriumglükonaadiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(35)

Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava kuiva naatriumglükonaadiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise sõltumatutele tarbijatele müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (36) | Komisjon kontrollis seejärel, kas kuiva naatriumglükonaadi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon kontrollis seejärel, kas kuiva naatriumglükonaadi siseriiklikku müüki tüüpilistes kogustes saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (37) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(37)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (38) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(38)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

| (39) | Kuna uurimine näitas, et omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul. |
| --- | --- |

(39)

Kuna uurimine näitas, et omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis arvutati normaalväärtus lähtuvalt kõigi uurimisperioodil toimunud müügitehingute tegelikust hinnast siseturul.

3.2.2.   Äriühing, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist

| (40) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus Hiina puhul võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat esinduslik võrreldes asjaomase tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus Hiina puhul võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat esinduslik võrreldes asjaomase tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja.

| (41) | Kontrolliti ka seda, kas omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, selleks määrati kindlaks, kui suure osakaalu moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(41)

Kontrolliti ka seda, kas omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, selleks määrati kindlaks, kui suure osakaalu moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul.

3.3.   Ekspordihind

| (42) | Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet ainult otse sõltumatutele klientidele liidus, mistõttu määrati ekspordihind vaatlusaluse toote eest uurimisperioodil tegelikult makstud või makstava hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(42)

Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet ainult otse sõltumatutele klientidele liidus, mistõttu määrati ekspordihind vaatlusaluse toote eest uurimisperioodil tegelikult makstud või makstava hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.4.   Võrdlus

| (43) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (44) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud äriühingute (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, kaudsetes maksudes, panga teenustasudes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(44)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud äriühingute (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, kaudsetes maksudes, panga teenustasudes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.

4.   Dumpingumarginaalid

| (45) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(45)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (46) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(46)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi kohta kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust liitu eksportimise kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (47) | Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 51,1 % |

(47)

Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

51,1 %

| (48) | Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast. |
| --- | --- |

(48)

Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu Hiinast pärit impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast.

| (49) | Kuna koostöö tase oli madal, st 56 %, ning sobivaid Eurostati hinnaandmeid ei olnud piisavalt, sest need sisaldasid ka muid kõrge hinnaga tooteid, mida ei saanud täpselt maha arvata, siis arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kaebuses esitatud uurimisperioodiks ajakohastatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Kuna koostöö tase oli madal, st 56 %, ning sobivaid Eurostati hinnaandmeid ei olnud piisavalt, sest need sisaldasid ka muid kõrge hinnaga tooteid, mida ei saanud täpselt maha arvata, siis arvutati üleriigiline dumpingumarginaal kaebuses esitatud uurimisperioodiks ajakohastatud andmete põhjal.

| (50) | Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 79,2 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(50)

Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 79,2 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

D.   KAHJU

1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (51) | Koostööd teinud tööstusettevõtted Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) moodustavad 100 % liidu toodangust. |
| --- | --- |

(51)

Koostööd teinud tööstusettevõtted Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) moodustavad 100 % liidu toodangust.

| (52) | Seepärast moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Seepärast moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (53) | Kuna liidu tootmisharu moodustavad seega ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena. |
| --- | --- |

(53)

Kuna liidu tootmisharu moodustavad seega ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

2.   Liidu tarbimine

| (54) | Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügist liidu turul, millele liideti import liitu Eurostati andmetel. Kuna viimati nimetatud andmed sisaldavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid kui naatriumglükonaat, siis tehti Eurostati andmetes vajalikke kohandusi, et esitada mõistlik hinnang vaatlusaluse toote müügimahtude kohta liidus. |
| --- | --- |

(54)

Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügist liidu turul, millele liideti import liitu Eurostati andmetel. Kuna viimati nimetatud andmed sisaldavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid kui naatriumglükonaat, siis tehti Eurostati andmetes vajalikke kohandusi, et esitada mõistlik hinnang vaatlusaluse toote müügimahtude kohta liidus.

| (55) | Liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2005–2007 12 %. Seejärel vähenes see uurimisperioodil 21 %, jäädes allapoole 2005. aasta taset. Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tarbimine 8 %.

  Tabel 1 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides, indeks) | 100 | 106 | 112 | 104 | 91 |
| Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete ja küsimustiku vastuste põhjal. |

(55)

Liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2005–2007 12 %. Seejärel vähenes see uurimisperioodil 21 %, jäädes allapoole 2005. aasta taset. Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tarbimine 8 %.

Tabel 1

2005

2006

2007

2008

UP

Liidu tarbimine (tonnides, indeks)

100

106

112

104

91

Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete ja küsimustiku vastuste põhjal.

3.   Hiina import liitu

3.1.   Impordi maht ja turuosa

| (56) | Hiina impordi maht kasvas märkimisväärselt: 2 300 tonnilt 2005. aastal 4 000 tonnini uurimisperioodil, st 77 %, saavutades tipu 2008. aastal, mil imporditi 5 300 tonni. Hiina impordi vastav turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,8 protsendile uurimisperioodil. Tuleb märkida, et Hiina import moodustas 28,6 % aastal 2008 just uurimisperioodi eel ning langes uurimisperioodi jooksul 24,8 protsendini.

  Tabel 2 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina impordi maht (tonnides) | 2 291 | 3 470 | 5 204 | 5 348 | 4 065 |
| Hiina import (tonnides, indeks) | 100 | 152 | 227 | 234 | 177 |
| Hiina turuosa | 12,8 % | 18,3 % | 26 % | 28,6 % | 24,8 % |
| Hiina turuosa, indeks | 100 | 143 | 203 | 224 | 194 |
| Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete põhjal. |

(56)

Hiina impordi maht kasvas märkimisväärselt: 2 300 tonnilt 2005. aastal 4 000 tonnini uurimisperioodil, st 77 %, saavutades tipu 2008. aastal, mil imporditi 5 300 tonni. Hiina impordi vastav turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,8 protsendile uurimisperioodil. Tuleb märkida, et Hiina import moodustas 28,6 % aastal 2008 just uurimisperioodi eel ning langes uurimisperioodi jooksul 24,8 protsendini.

Tabel 2

2005

2006

2007

2008

UP

Hiina impordi maht (tonnides)

2 291

3 470

5 204

5 348

4 065

Hiina import (tonnides, indeks)

100

152

227

234

177

Hiina turuosa

12,8 %

18,3 %

26 %

28,6 %

24,8 %

Hiina turuosa, indeks

100

143

203

224

194

Allikas: kohandatud impordimahud Eurostati andmete põhjal.

3.2.   Ühiku müügihind

| (57) | Hiina impordi keskmine hind oli 2005. aastal 482 eurot tonn. Hinnad tõusid pidevalt, jõudes 2008. aastal tasemele 524 eurot tonn, ning seejärel langesid uurimisperioodil 502 euroni tonnist. Vaatlusalusel perioodil kasvasid hinnad kokkuvõttes 4 %.

  Tabel 3 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina impordi hinnad (eurot/tonn) | 482 | 511 | 514 | 524 | 502 |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 109 | 104 |
| Allikas: kohandatud impordihinnad Eurostati andmete põhjal. |

(57)

Hiina impordi keskmine hind oli 2005. aastal 482 eurot tonn. Hinnad tõusid pidevalt, jõudes 2008. aastal tasemele 524 eurot tonn, ning seejärel langesid uurimisperioodil 502 euroni tonnist. Vaatlusalusel perioodil kasvasid hinnad kokkuvõttes 4 %.

Tabel 3

2005

2006

2007

2008

UP

Hiina impordi hinnad (eurot/tonn)

482

511

514

524

502

Indeks

100

106

107

109

104

Allikas: kohandatud impordihinnad Eurostati andmete põhjal.

3.3.   Hindade allalöömine

| (58) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu turul sõltumatutele klientidele pakutavate liidu tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu, korrigeerituna tehasehindade tasemele, vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. |
| --- | --- |

(58)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu turul sõltumatutele klientidele pakutavate liidu tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu, korrigeerituna tehasehindade tasemele, vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.

| (59) | Eespool kirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, mis on esitatud protsendimäärana liidu toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), jäi vahemikku 13–29 %. Vahemiku ülemisse äärde jäid koostööst keeldunud eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(59)

Eespool kirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, mis on esitatud protsendimäärana liidu toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), jäi vahemikku 13–29 %. Vahemiku ülemisse äärde jäid koostööst keeldunud eksportivad tootjad.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (60) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(60)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

4.1.   Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (61) | Tootmisvõimsus suurenes 4 % ajavahemikus 2005–2007 ning jäi sellele tasemele kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(61)

Tootmisvõimsus suurenes 4 % ajavahemikus 2005–2007 ning jäi sellele tasemele kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.

| (62) | Vaatlusaluse toote tootmine suurenes ajavahemikus 2005–2007, seejärel aga vähenes kuni uurimisperioodi alguseni. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Kogutoodang jäi uurimisperioodil vahemikku 30 000–40 000 tonni. |
| --- | --- |

(62)

Vaatlusaluse toote tootmine suurenes ajavahemikus 2005–2007, seejärel aga vähenes kuni uurimisperioodi alguseni. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Kogutoodang jäi uurimisperioodil vahemikku 30 000–40 000 tonni.

| (63) | Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 15 %.

  Tabel 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Tootmismaht (indeks) | 100 | 104 | 105 | 84 | 88 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks) | 100 | 104 | 101 | 81 | 85 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(63)

Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 15 %.

Tabel 4

2005

2006

2007

2008

UP

Tootmisvõimsus (indeks)

100

100

104

104

104

Tootmismaht (indeks)

100

104

105

84

88

Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

100

104

101

81

85

Allikas: küsimustiku vastused.

4.2.   Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus

| (64) | Liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele püsis ajavahemikus 2005–2007 samal tasemel ning seejärel langes 13 protsendipunkti võrra. Vaatlusalusel perioodil vähenes müügimaht 21 %. |
| --- | --- |

(64)

Liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele püsis ajavahemikus 2005–2007 samal tasemel ning seejärel langes 13 protsendipunkti võrra. Vaatlusalusel perioodil vähenes müügimaht 21 %.

| (65) | Liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes, kukkudes 74,9 protsendilt 2005. aastal 64,7 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(65)

Liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes, kukkudes 74,9 protsendilt 2005. aastal 64,7 protsendini uurimisperioodil.

| (66) | Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Ajavahemikus 2006–2008 püsisid keskmised müügihinnad samal tasemel, kuid seejärel langesid 9 % uurimisperioodi jooksul.

  Tabel 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 104 | 99 | 86 | 79 |
| Liidu tootmisharu turuosa | 74,9 % | 73,4 % | 66,5 % | 61,4 % | 64,7 % |
| Indeks | 100 | 98 | 89 | 82 | 86 |
| Keskmised hinnad (indeks) | 100 | 97 | 97 | 97 | 88 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(66)

Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul kahanesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Ajavahemikus 2006–2008 püsisid keskmised müügihinnad samal tasemel, kuid seejärel langesid 9 % uurimisperioodi jooksul.

Tabel 5

2005

2006

2007

2008

UP

Müügimaht (indeks)

100

104

99

86

79

Liidu tootmisharu turuosa

74,9 %

73,4 %

66,5 %

61,4 %

64,7 %

Indeks

100

98

89

82

86

Keskmised hinnad (indeks)

100

97

97

97

88

Allikas: küsimustiku vastused.

4.3.   Varud

| (67) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 37 %. Uurimisperioodi lõpuks oli varusid vahemikus 1 000 – 5 000 tonni.

  Tabel 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (indeks) | 100 | 92 | 120 | 92 | 63 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(67)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 37 %. Uurimisperioodi lõpuks oli varusid vahemikus 1 000 – 5 000 tonni.

Tabel 6

2005

2006

2007

2008

UP

Varud (indeks)

100

92

120

92

63

Allikas: küsimustiku vastused.

4.4.   Tasuvus, investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

| (68) | Liidu tootmisharu samasuguse toote müük liidu turul oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, kuid kasumlikkus vähenes märgatavalt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(68)

Liidu tootmisharu samasuguse toote müük liidu turul oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, kuid kasumlikkus vähenes märgatavalt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini.

| (69) | Kuigi ajavahemikus 2005–2007 investeeringud jätkusid, vähenedes 2006. aastal, langesid need märgatavalt 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud 76 %. |
| --- | --- |

(69)

Kuigi ajavahemikus 2005–2007 investeeringud jätkusid, vähenedes 2006. aastal, langesid need märgatavalt 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud 76 %.

| (70) | Sarnaselt oli vaatlusaluse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus ajavahemikus 2005–2007 stabiilne, kuid vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(70)

Sarnaselt oli vaatlusaluse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus ajavahemikus 2005–2007 stabiilne, kuid vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodi jooksul.

| (71) | Nagu teisedki finantsnäitajad, vähenes liidu tootmisharu rahavoog vaatlusaluse perioodi vältel 51 %.

  Tabel 7 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (indeks) | 100 | 90 | 86 | 52 | 19 |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 61 | 140 | 16 | 24 |
| Investeeringutasuvus (indeks) | 100 | 100 | 100 | 60 | 21 |
| Rahavoog (indeks) | 100 | 92 | 20 | 106 | 49 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(71)

Nagu teisedki finantsnäitajad, vähenes liidu tootmisharu rahavoog vaatlusaluse perioodi vältel 51 %.

Tabel 7

2005

2006

2007

2008

UP

Kasumlikkus (indeks)

100

90

86

52

19

Investeeringud (indeks)

100

61

140

16

24

Investeeringutasuvus (indeks)

100

100

100

60

21

Rahavoog (indeks)

100

92

20

106

49

Allikas: küsimustiku vastused.

4.5.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (72) | Tööhõive mõnevõrra suurenes ajavahemikus 2005–2007 ning seejärel vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tööhõive 13 %. |
| --- | --- |

(72)

Tööhõive mõnevõrra suurenes ajavahemikus 2005–2007 ning seejärel vähenes 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tööhõive 13 %.

| (73) | Töötasud vähenesid 2006. aastal 6 %, kuid 2007. aastal tõusid tagasi 2005. aasta tasemele. 2008. aastal ja uurimisperioodil töötasud suurenesid. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid töötasud 10 %. |
| --- | --- |

(73)

Töötasud vähenesid 2006. aastal 6 %, kuid 2007. aastal tõusid tagasi 2005. aasta tasemele. 2008. aastal ja uurimisperioodil töötasud suurenesid. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid töötasud 10 %.

| (74) | Töötaja tootlikkus püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena, suurenedes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 1 %.

  Tabel 8 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (indeks) | 100 | 99 | 104 | 85 | 87 |
| Palgad (indeks) | 100 | 94 | 100 | 104 | 110 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 104 | 101 | 99 | 101 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(74)

Töötaja tootlikkus püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena, suurenedes 2005. aastast kuni uurimisperioodini 1 %.

Tabel 8

2005

2006

2007

2008

UP

Tööhõive (indeks)

100

99

104

85

87

Palgad (indeks)

100

94

100

104

110

Tootlikkus (indeks)

100

104

101

99

101

Allikas: küsimustiku vastused.

4.6.   Kasv

| (75) | Kui tarbimine vähenes liidus vaatlusalusel perioodil 9 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 21 %. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 10 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(75)

Kui tarbimine vähenes liidus vaatlusalusel perioodil 9 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 21 %. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 10 protsendipunkti võrra.

4.7.   Dumpingumarginaali suurus

| (76) | Hiina dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(76)

Hiina dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud eespool dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

5.   Järeldus kahju kohta

| (77) | Enamik liidu tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud liidu tootmisharu finantsnäitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus. |
| --- | --- |

(77)

Enamik liidu tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud liidu tootmisharu finantsnäitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus.

| (78) | Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 29 %. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid. |
| --- | --- |

(78)

Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 29 %. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid.

| (79) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (80) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit kuiva naatriumglükonaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(80)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit kuiva naatriumglükonaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (81) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht 77 % võrra, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa liidu turul 94 % võrra. Hiina impordi vähenemist 2008. aastal ja uurimisperioodil, kaasa arvatud turuosa kaotust, ei peeta märkimisväärseks võrreldes üldise olukorraga vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(81)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht 77 % võrra, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa liidu turul 94 % võrra. Hiina impordi vähenemist 2008. aastal ja uurimisperioodil, kaasa arvatud turuosa kaotust, ei peeta märkimisväärseks võrreldes üldise olukorraga vaatlusalusel perioodil.

| (82) | Hiina impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate langustrendiga. Liidu tootmisharu müük liidu turul vähenes nii mahult kui ka väärtuselt, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse 10 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud eespool põhjenduses 65. Hiina impordi hindade allalöömine takistas liidu tootmisharul oma hinnataseme hoidmist liidu turul. See põhjustas märkimisväärse kasumlikkuse vähenemise allapoole taset, mis võimaldaks vajalikke investeeringuid. |
| --- | --- |

(82)

Hiina impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate langustrendiga. Liidu tootmisharu müük liidu turul vähenes nii mahult kui ka väärtuselt, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse 10 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud eespool põhjenduses 65. Hiina impordi hindade allalöömine takistas liidu tootmisharul oma hinnataseme hoidmist liidu turul. See põhjustas märkimisväärse kasumlikkuse vähenemise allapoole taset, mis võimaldaks vajalikke investeeringuid.

| (83) | Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul, ning turuosa kaotuses. |
| --- | --- |

(83)

Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul, ning turuosa kaotuses.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (84) | Import kolmandatest riikidest, mida käesolevas uurimises ei kajastata, langes vaatlusalusel perioodil 23 %, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse kahe protsendipunkti võrra. Sellise impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 102 %. |
| --- | --- |

(84)

Import kolmandatest riikidest, mida käesolevas uurimises ei kajastata, langes vaatlusalusel perioodil 23 %, mis põhjustas vaatlusalusel perioodil turuosa languse kahe protsendipunkti võrra. Sellise impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 102 %.

| (85) | Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus vaatlusalusel perioodil oli järgmine:

  Tabel 9











  Muud kolmandad riigid | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muu impordi kogumaht (tonnides) | 2 210 | 1 566 | 1 502 | 1 867 | 1 709 |
| Indeks | 100 | 71 | 68 | 84 | 77 |
| Muu impordi keskmine hind (eurot/tonn) | 914 | 1 275 | 1 305 | 1 680 | 1 844 |
| Indeks | 100 | 140 | 143 | 184 | 202 |
| Allikas: kohandatud Eurostati andmed. |

(85)

Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus vaatlusalusel perioodil oli järgmine:

Tabel 9

Muud kolmandad riigid

2005

2006

2007

2008

UP

Muu impordi kogumaht (tonnides)

2 210

1 566

1 502

1 867

1 709

Indeks

100

71

68

84

77

Muu impordi keskmine hind (eurot/tonn)

914

1 275

1 305

1 680

1 844

Indeks

100

140

143

184

202

Allikas: kohandatud Eurostati andmed.

| (86) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %, samas kui impordihinnad samal perioodil kahekordistusid. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kõrgemad liidu tootmisharu müügihindadest. Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(86)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %, samas kui impordihinnad samal perioodil kahekordistusid. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt kõrgemad liidu tootmisharu müügihindadest. Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

3.2.   Liidu tootmisharu eksport

| (87) | Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordimüük vähenes 10 % ning hinnad tõusid 8 %. |
| --- | --- |

(87)

Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordimüük vähenes 10 % ning hinnad tõusid 8 %.

| (88) | Eelöeldu põhjal järeldati, et liidu tootmisharu ekspordimüük muudesse kolmandatesse riikidesse ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(88)

Eelöeldu põhjal järeldati, et liidu tootmisharu ekspordimüük muudesse kolmandatesse riikidesse ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

3.3.   Omatarbimine

| (89) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu omatarbimine 56 %, nagu on näha järgmisest tabelist.

  Tabel 10 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omatarbimine, indeks | 100 | 126 | 115 | 148 | 156 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(89)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu omatarbimine 56 %, nagu on näha järgmisest tabelist.

Tabel 10

2005

2006

2007

2008

UP

Omatarbimine, indeks

100

126

115

148

156

Allikas: küsimustiku vastused.

| (90) | Siiski märgitakse, et liidu tootmisharul oli kasutamata tootmisvõimsust vahemikus 10 000–20 000 tonni. See tähendab, et omatarbimise muutuse taga võib näha Hiina dumpinguhinnaga impordist tulenevat majandusotsust, sest naatriumglükonaadi madalat hinda silmas pidades on kasumlikum toota järgmise etapi tooteid. Fakt, et naatriumglükonaadi tootmisvõimsust on märkimisväärselt üle, näitab, et liidu tootmisharu ei soovi lõplikult tootma hakata järgmise etapi tooteid ning järgmise etapi toodete tootmist võib näha kaitsemeetmena dumpinguhinnaga impordi vastu. |
| --- | --- |

(90)

Siiski märgitakse, et liidu tootmisharul oli kasutamata tootmisvõimsust vahemikus 10 000–20 000 tonni. See tähendab, et omatarbimise muutuse taga võib näha Hiina dumpinguhinnaga impordist tulenevat majandusotsust, sest naatriumglükonaadi madalat hinda silmas pidades on kasumlikum toota järgmise etapi tooteid. Fakt, et naatriumglükonaadi tootmisvõimsust on märkimisväärselt üle, näitab, et liidu tootmisharu ei soovi lõplikult tootma hakata järgmise etapi tooteid ning järgmise etapi toodete tootmist võib näha kaitsemeetmena dumpinguhinnaga impordi vastu.

| (91) | Seetõttu ollakse seisukohal, et omatarbimise suurenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu ollakse seisukohal, et omatarbimise suurenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

3.4.   ELi tarbimise areng

| (92) | Märgitakse, et ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % võrra ning selle põhjuseks võib olla jätkuv majanduslangus. Seetõttu uuriti, kas tarbimise vähenemine võib mõjutada liidu tootmisharu kahju. |
| --- | --- |

(92)

Märgitakse, et ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % võrra ning selle põhjuseks võib olla jätkuv majanduslangus. Seetõttu uuriti, kas tarbimise vähenemine võib mõjutada liidu tootmisharu kahju.

| (93) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes oluliselt rohkem, st 21 %, samas kui Hiina import suurenes samal perioodil 77 %. Turuosa puhul võib täheldada sarnast suundumust. Liidu tootmisharu kaotas umbes 10 protsendipunkti oma turuosast, samas kui Hiina impordi turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,9 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(93)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes oluliselt rohkem, st 21 %, samas kui Hiina import suurenes samal perioodil 77 %. Turuosa puhul võib täheldada sarnast suundumust. Liidu tootmisharu kaotas umbes 10 protsendipunkti oma turuosast, samas kui Hiina impordi turuosa peaaegu kahekordistus: 12,8 protsendilt 2005. aastal 24,9 protsendini uurimisperioodil.

| (94) | Eelnimetatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et ELi tarbimise vähenemist ei saa iseenesest pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(94)

Eelnimetatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et ELi tarbimise vähenemist ei saa iseenesest pidada põhjuseks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (95) | Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid Hiinast pärit impordi maht ja turuosa oluliselt, millega kaasnes märkimisväärne hindade allalöömine. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega halvendas vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(95)

Ülaltoodud analüüs näitas, et vaatlusaluse perioodi vältel suurenesid Hiinast pärit impordi maht ja turuosa oluliselt, millega kaasnes märkimisväärne hindade allalöömine. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega halvendas vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.

| (96) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(96)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ELi HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (97) | Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis Euroopa Komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. ELi huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(97)

Algmääruse artikli 21 kohaselt kontrollis Euroopa Komisjon, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. ELi huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

2.   Liidu tootmisharu

2.1.   Meetmete kehtestamise või nendest loobumise mõju liidu tootmisharule

| (98) | Nagu eespool selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkinud kahju, mis väljendus müügimahu ja hindade märkimisväärses languses, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu olukorra halvenemist. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseksid liidu tootmisharu müüdava kuiva naatriumglükonaadi hinnad ning see võimaldaks liidu tootmisharul saavutada rahuldaval tasemel kasumlikkuse. |
| --- | --- |

(98)

Nagu eespool selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkinud kahju, mis väljendus müügimahu ja hindade märkimisväärses languses, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu olukorra halvenemist. Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise järel tõuseksid liidu tootmisharu müüdava kuiva naatriumglükonaadi hinnad ning see võimaldaks liidu tootmisharul saavutada rahuldaval tasemel kasumlikkuse.

| (99) | Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu kasumi vähenemine on tingitud raskustest konkureerimisel Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab liidu tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(99)

Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu kasumi vähenemine on tingitud raskustest konkureerimisel Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab liidu tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju kasumlikkusele.

| (100) | Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik liidu tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse piisavasse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu liidu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(100)

Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik liidu tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse piisavasse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu liidu tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis.

| (101) | Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust. |
| --- | --- |

(101)

Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.

3.   Importijad/ettevõtjad

| (102) | Küsimustikud saadeti viiele importijale. Ükski neist uurimise ajal koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(102)

Küsimustikud saadeti viiele importijale. Ükski neist uurimise ajal koostööd ei teinud.

| (103) | Sellises olukorras tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju importijatele/müüjatele on tõenäoliselt väike või olematu. |
| --- | --- |

(103)

Sellises olukorras tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju importijatele/müüjatele on tõenäoliselt väike või olematu.

4.   Kasutajad

| (104) | Küsimustikud saadeti 23 kasutajale. Uurimise vältel tegi koostööd siiski ainult neli kasutajat, kellest kolm kasutasid ja importisid vaatlusalust toodet otse Hiinast. Kolme koostööd teinud kasutaja otseimport moodustas 10 % kuiva naatriumglükonaadi koguimpordist Hiinast uurimisperioodi jooksul. Neljas koostööd teinud kasutaja ei kasutanud Hiinast pärit vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(104)

Küsimustikud saadeti 23 kasutajale. Uurimise vältel tegi koostööd siiski ainult neli kasutajat, kellest kolm kasutasid ja importisid vaatlusalust toodet otse Hiinast. Kolme koostööd teinud kasutaja otseimport moodustas 10 % kuiva naatriumglükonaadi koguimpordist Hiinast uurimisperioodi jooksul. Neljas koostööd teinud kasutaja ei kasutanud Hiinast pärit vaatlusalust toodet.

| (105) | Need neli Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis asuvat kasutajat on tegevad keemiatööstuses, tootes suurt hulka erinevaid tooteid, millest osa puhul kasutatakse naatriumglükonaati toormena. Üldiselt ei moodusta naatriumglükonaat märkimisväärset osa sisendi hinnast. Dumpinguvastase tollimaksu maksimaalne mõju, eeldusel et hinnatõusu ei suunata edasi lõpptarbijale, on hinnanguliselt väga väike. Tuleb märkida, et nende äriühingute puhul moodustasid naatriumglükonaati sisaldavat tooted vähem kui 5 % kogukäibest. |
| --- | --- |

(105)

Need neli Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis asuvat kasutajat on tegevad keemiatööstuses, tootes suurt hulka erinevaid tooteid, millest osa puhul kasutatakse naatriumglükonaati toormena. Üldiselt ei moodusta naatriumglükonaat märkimisväärset osa sisendi hinnast. Dumpinguvastase tollimaksu maksimaalne mõju, eeldusel et hinnatõusu ei suunata edasi lõpptarbijale, on hinnanguliselt väga väike. Tuleb märkida, et nende äriühingute puhul moodustasid naatriumglükonaati sisaldavat tooted vähem kui 5 % kogukäibest.

| (106) | Eelöeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju tõenäoliselt väike või olematu. |
| --- | --- |

(106)

Eelöeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju tõenäoliselt väike või olematu.

5.   Järeldus ELi huvide kohta

| (107) | Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(107)

Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (108) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(108)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (109) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel on võetud arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(109)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel on võetud arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (110) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Taotluses nimetatud maksueelset kasumimarginaali peeti mõistlikuks ning seda kasutati sel eesmärgil. |
| --- | --- |

(110)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Taotluses nimetatud maksueelset kasumimarginaali peeti mõistlikuks ning seda kasutati sel eesmärgil.

| (111) | Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(111)

Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (112) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kohandatud kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu liidu turul samasugust toodet müüs. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(112)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kohandatud kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu liidu turul samasugust toodet müüs. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.

| (113) | Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile ülejäänud Hiina eksportivatele tootjatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seetõttu arvutati kahjumarginaal taotluses esitatud uurimisperioodil ajakohastatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(113)

Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile ülejäänud Hiina eksportivatele tootjatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seetõttu arvutati kahjumarginaal taotluses esitatud uurimisperioodil ajakohastatud andmete põhjal.

2.   Ajutised meetmed

| (114) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. |
| --- | --- |

(114)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.

| (115) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 29,9 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | 51,1 % | 27,3 % |
| Kõik teised äriühingud | 53,4 % | 79,2 % | 53,4 % |

(115)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

29,9 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

51,1 %

27,3 %

Kõik teised äriühingud

53,4 %

79,2 %

53,4 %

| (116) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste ettevõtjate” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mis on toodetud nimetatud ettevõtjate, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(116)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste ettevõtjate” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mis on toodetud nimetatud ettevõtjate, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (117) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(117)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (118) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(118)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

3.   Erikontroll

| (119) | Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed. |
| --- | --- |

(119)

Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed.

| (120) | Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(120)

Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (121) | Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(121)

Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

H.   LÕPPSÄTE

| (122) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(122)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi suhtes, mille CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) number on 0023277-9 ja CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumber 527-07-1 ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 (TARICi kood 2918160010) all.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate toodetud toodete puhul järgmine:

| Äriühing | Tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 27,3 % | A973 |
| Kõik teised äriühingud | 53,4 % | A999 |

Äriühing

Tollimaks

TARICi lisakood

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

27,3 %

A973

Kõik teised äriühingud

53,4 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 188, 11.8.2009, lk 24.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1. | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1.

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| 2. | Järgmine avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava naatriumglükonaadi (kogus) on valmistanud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
  Kuupäev ja allkiri” |
| --- | --- |

2.

Järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava naatriumglükonaadi (kogus) on valmistanud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri”

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 378/2010,

3. mai 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. mail 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 126,4 |
| TN | 107,3 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | MA | 61,4 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 86,3 |
| 0709 90 70 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 69,6 |
| MA | 60,6 |
| TN | 47,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZA | 77,8 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,0 |
| BR | 79,2 |
| CA | 80,5 |
| CL | 79,7 |
| CN | 81,9 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 107,9 |
| US | 126,4 |
| UY | 93,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

68,6

MA

126,4

TN

107,3

TR

95,9

ZZ

99,6

0707 00 05

MA

61,4

TR

111,2

ZZ

86,3

0709 90 70

TR

105,8

ZZ

105,8

0805 10 20

EG

56,8

IL

69,6

MA

60,6

TN

47,1

TR

54,8

ZZ

57,8

0805 50 10

TR

66,3

ZA

77,8

ZZ

72,1

0808 10 80

AR

82,0

BR

79,2

CA

80,5

CL

79,7

CN

81,9

MK

22,1

NZ

107,9

US

126,4

UY

93,0

ZA

92,6

ZZ

84,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

31. märts 2010,

millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige

(2010/251/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 5,

võttes arvesse Iirimaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Máire GEOGHEGAN-QUINN i ametiaega pikendati nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsuseg (1) ajavahemikuks 1. märtsist 2006 kuni 29. veebruarini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Máire GEOGHEGAN-QUINN i ametiaega pikendati nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsuseg (1) ajavahemikuks 1. märtsist 2006 kuni 29. veebruarini 2012.

| (2) | Máire GEOGHEGAN-QUINN taotles 8. veebruaril 2010 nõukogu eesistujale saadetud kirjas tagasiastumist kontrollikoja liikme ametikohalt. |
| --- | --- |

(2)

Máire GEOGHEGAN-QUINN taotles 8. veebruaril 2010 nõukogu eesistujale saadetud kirjas tagasiastumist kontrollikoja liikme ametikohalt.

| (3) | Tulenevalt tema tagasiastumisest on vaja nimetada tema järelejäänud ametiajaks ametisse uus liige, |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt tema tagasiastumisest on vaja nimetada tema järelejäänud ametiajaks ametisse uus liige,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Máire GEOGHEGAN-QUINNII järelejäänud ametiajaks, mis lõpeb 29. veebruaril 2012, nimetatakse kontrollikoja liikmeks Eoin O’SHEA.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 51.

1

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/20

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. aprill 2010,

millega täiendatakse Schengeni piirieeskirju seoses välistel merepiiridel toimuva patrull- ja vaatlustegevusega, mis toimub Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös

(2010/252/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), (1) eriti selle artikli 12 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Patrull- ja vaatlustegevuse põhieesmärgiks on tõkestada ebaseaduslikku piiriületamist, võidelda piiriülese kuritegevuse vastu ja pidada kinni ebaseaduslikult piiri ületanud isikud või võtta nende suhtes muid meetmeid. Patrull- ja vaatlustegevus peaks olema tõhus vahend, mille abil hoida ära ja takistada isikutel piiripunktides toimuvate kontrollide vältimist ning avastada välispiiride ebaseaduslikku ületamist. |
| --- | --- |

(1)

Patrull- ja vaatlustegevuse põhieesmärgiks on tõkestada ebaseaduslikku piiriületamist, võidelda piiriülese kuritegevuse vastu ja pidada kinni ebaseaduslikult piiri ületanud isikud või võtta nende suhtes muid meetmeid. Patrull- ja vaatlustegevus peaks olema tõhus vahend, mille abil hoida ära ja takistada isikutel piiripunktides toimuvate kontrollide vältimist ning avastada välispiiride ebaseaduslikku ületamist.

| (2) | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi „agentuur”) vastutab liikmesriikidevahelise operatiivkoostöö kooskõlastamise eest, et hõlbustada liidu õiguse kohaldamist, sealhulgas patrull- ja vaatlustegevust. On tarvis täiendavaid eeskirju seoses liikmesriikide laeva- ja lennuüksuste patrull- ja vaatlustegevusega teiste liikmesriikide merepiiril, mis toimub agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös, ja sellise koostöö edasiseks tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi „agentuur”) vastutab liikmesriikidevahelise operatiivkoostöö kooskõlastamise eest, et hõlbustada liidu õiguse kohaldamist, sealhulgas patrull- ja vaatlustegevust. On tarvis täiendavaid eeskirju seoses liikmesriikide laeva- ja lennuüksuste patrull- ja vaatlustegevusega teiste liikmesriikide merepiiril, mis toimub agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös, ja sellise koostöö edasiseks tugevdamiseks.

| (3) | Patrull- ja vaatlustegevuse käigus võetud meetmed peaksid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 562/2006 ja liidu õiguse üldpõhimõtetega olema proportsionaalsed saavutatavate eesmärkide suhtes ja täiel määral kinni pidama põhiõigustest ning pagulaste ja varjupaiga taotlejate õigustest, sealhulgas eelkõige tagasi- ja väljasaatmise keelust. Liikmesriikide territooriumil, sealhulgas piiril või transiiditsoonis esitatud varjupaigataotluste puhul on liikmesriigid kohustatud järgima varjupaigaalaste õigusaktide sätteid, eelkõige nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (2). |
| --- | --- |

(3)

Patrull- ja vaatlustegevuse käigus võetud meetmed peaksid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 562/2006 ja liidu õiguse üldpõhimõtetega olema proportsionaalsed saavutatavate eesmärkide suhtes ja täiel määral kinni pidama põhiõigustest ning pagulaste ja varjupaiga taotlejate õigustest, sealhulgas eelkõige tagasi- ja väljasaatmise keelust. Liikmesriikide territooriumil, sealhulgas piiril või transiiditsoonis esitatud varjupaigataotluste puhul on liikmesriigid kohustatud järgima varjupaigaalaste õigusaktide sätteid, eelkõige nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (2).

| (4) | 18. ja 19. juunil 2009 ning 29. ja 30. oktoobril 2009 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumistel rõhutati vajadust tugevdada agentuuri kooskõlastatavaid piirikontrollioperatsioone ning kehtestada selged eeskirjad ühispatrullides osalemiseks. Juunis toimunud Euroopa Ülemkogu rõhutas ka vajadust päästetud isikute maaletoimetamist käsitlevate eeskirjade järele. |
| --- | --- |

(4)

18. ja 19. juunil 2009 ning 29. ja 30. oktoobril 2009 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumistel rõhutati vajadust tugevdada agentuuri kooskõlastatavaid piirikontrollioperatsioone ning kehtestada selged eeskirjad ühispatrullides osalemiseks. Juunis toimunud Euroopa Ülemkogu rõhutas ka vajadust päästetud isikute maaletoimetamist käsitlevate eeskirjade järele.

| (5) | Arvesse tuleks võtta asjaolu, et agentuuri kooskõlastatavaid patrull- ja vaatlustegevusi korraldatakse vastavalt operatsiooniplaanile ning ajakavale ja juhistele, mille on koostanud operatsioonis osalevate liikmesriikide ja agentuuri esindajatest koosnev kooskõlastuskeskus, ning et enne operatsiooni algust määratakse kindlaks üks või mitu vastuvõtvat liikmesriiki, kelle piiri on kavas vaadelda. |
| --- | --- |

(5)

Arvesse tuleks võtta asjaolu, et agentuuri kooskõlastatavaid patrull- ja vaatlustegevusi korraldatakse vastavalt operatsiooniplaanile ning ajakavale ja juhistele, mille on koostanud operatsioonis osalevate liikmesriikide ja agentuuri esindajatest koosnev kooskõlastuskeskus, ning et enne operatsiooni algust määratakse kindlaks üks või mitu vastuvõtvat liikmesriiki, kelle piiri on kavas vaadelda.

| (6) | Käesoleva otsuse rakendamine ei mõjuta liidu ja liikmesriikide vahelist pädevuse jaotust ega liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonist, rahvusvahelisest konventsioonist inimelude ohutusest merel, rahvusvahelisest mereotsingute ja -pääste konventsioonist, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonist, seda täiendavast rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestavast protokollist, pagulasseisundi konventsioonist, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ja muudest asjaomastest rahvusvahelistest õigusaktidest. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse rakendamine ei mõjuta liidu ja liikmesriikide vahelist pädevuse jaotust ega liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonist, rahvusvahelisest konventsioonist inimelude ohutusest merel, rahvusvahelisest mereotsingute ja -pääste konventsioonist, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonist, seda täiendavast rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestavast protokollist, pagulasseisundi konventsioonist, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ja muudest asjaomastest rahvusvahelistest õigusaktidest.

| (7) | Patrull- ja vaatlustegevusel merel võib osutuda vajalikuks osutada abi merehädalistele. |
| --- | --- |

(7)

Patrull- ja vaatlustegevusel merel võib osutuda vajalikuks osutada abi merehädalistele.

| (8) | Kooskõlas rahvusvahelise õigusega peab iga riik nõudma, et tema lipu all sõitva laeva kapten, seadmata tõsisesse ohtu laeva, meeskonda või reisijaid, osutaks abi igale merehädalisele ja suunduks võimalikult kiiresti merehädalist päästma. Sellist abi tuleks osutada hoolimata abi vajavate isikute kodakondsusest või staatusest või olukorrast, milles nad viibivad. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas rahvusvahelise õigusega peab iga riik nõudma, et tema lipu all sõitva laeva kapten, seadmata tõsisesse ohtu laeva, meeskonda või reisijaid, osutaks abi igale merehädalisele ja suunduks võimalikult kiiresti merehädalist päästma. Sellist abi tuleks osutada hoolimata abi vajavate isikute kodakondsusest või staatusest või olukorrast, milles nad viibivad.

| (9) | Operatsioonis osalevate liikmesriikide tegevuse paremaks kooskõlastamiseks sellistes olukordades ja selliste operatsioonide läbiviimise hõlbustamiseks peaks käesolev otsus sisaldama mittesiduvaid suuniseid. Käesolev otsus ei tohiks mõjutada otsingu- ja päästeasutuste kohustusi, sealhulgas kohustust tagada selline kooskõlastamine ja koostöö, et päästetud isikud oleks võimalik toimetada turvalisse paika. |
| --- | --- |

(9)

Operatsioonis osalevate liikmesriikide tegevuse paremaks kooskõlastamiseks sellistes olukordades ja selliste operatsioonide läbiviimise hõlbustamiseks peaks käesolev otsus sisaldama mittesiduvaid suuniseid. Käesolev otsus ei tohiks mõjutada otsingu- ja päästeasutuste kohustusi, sealhulgas kohustust tagada selline kooskõlastamine ja koostöö, et päästetud isikud oleks võimalik toimetada turvalisse paika.

| (10) | Käesolevas otsuses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikust, piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise keeldu, õigust vabadusele ja turvalisusele, tagasi- ja väljasaatmise lubamatust, mittediskrimineerimist ja lapse õigusi. Liikmesriigid peaksid käesolevat otsust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikust, piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise keeldu, õigust vabadusele ja turvalisusele, tagasi- ja väljasaatmise lubamatust, mittediskrimineerimist ja lapse õigusi. Liikmesriigid peaksid käesolevat otsust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (11) | Kuna kavandatava otsuse eesmärki, nimelt võtta vastu täiendavad eeskirjad agentuuri kooskõlastusel tegutsevate piirivalveametnike patrull- ja vaatlustegevuse reguleerimiseks merepiiridel, ei suuda liikmesriigid õigusaktide ja tavade erinevuse tõttu piisavalt saavutada ning operatsioonide rahvusvahelise iseloomu tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna kavandatava otsuse eesmärki, nimelt võtta vastu täiendavad eeskirjad agentuuri kooskõlastusel tegutsevate piirivalveametnike patrull- ja vaatlustegevuse reguleerimiseks merepiiridel, ei suuda liikmesriigid õigusaktide ja tavade erinevuse tõttu piisavalt saavutada ning operatsioonide rahvusvahelise iseloomu tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (13) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(13)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (14) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimist käsitleva nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(14)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimist käsitleva nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3.

| (15) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamist käsitleva nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(15)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamist käsitleva nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (7) artikliga 3.

| (16) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (17) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (18) | Schengeni piirieeskirjade komitee, kellega konsulteeriti 19. oktoobril 2009, ei esitanud arvamust, mistõttu komisjon esitas kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artikli 5a lõike 4 punktiga a nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja edastas selle samal ajal Euroopa Parlamendile, |
| --- | --- |

(18)

Schengeni piirieeskirjade komitee, kellega konsulteeriti 19. oktoobril 2009, ei esitanud arvamust, mistõttu komisjon esitas kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artikli 5a lõike 4 punktiga a nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja edastas selle samal ajal Euroopa Parlamendile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Välistel merepiiridel läbiviidavat patrull- ja vaatlustegevust, mis toimub Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „agentuur”) kooskõlastatavas operatiivkoostöös, reguleeritakse lisa I osas sätestatud eeskirjadega. Nimetatud eeskirjad ja lisa II osas sätestatud mittesiduvad suunised moodustavad osa iga operatsiooni jaoks koostatud ja agentuuri kooskõlastatud operatsiooniplaanist.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 26. aprill 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

4

(5)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

5

(6)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

7

(8)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

8

(9)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

---

LISA

I   OSA

Agentuuri kooskõlastatavate merepiirioperatsioonide eeskirjad

1.   Üldpõhimõtted

1.1.   Patrull- ja vaatlustegevuse eesmärgil võetakse meetmed kooskõlas põhiõigustega ja nii, et nendega ei seata ohtu kinnipeetud või päästetud isikuid ega operatsioonis osalevaid üksusi.

1.2.   Ühtki isikut ei toimetata maale ega anta muul viisil ametiasutustele üle riigis, mis ei järgi tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, või kust võidakse ta välja või tagasi saata riiki, mis ei järgi nimetatud põhimõtet. Ilma et see piiraks punkti 1.1 kohaldamist, tuleb kinnipeetud või päästetud isikuid asjakohaselt teavitada, et nad saaksid esitada põhjendused selle kohta, miks nad usuvad, et kavandatud kohas maaletoimetamine oleks tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rikkumine.

1.3.   Kogu operatsiooni käigus võetakse arvesse laste, inimkaubanduse ohvrite, kiiret arstiabi vajavate isikute, rahvusvahelist kaitset vajavate isikute ja teiste eriti haavatavas olukorras olevate isikute erivajadusi.

1.4.   Liikmesriigid tagavad, et operatsioonis osalevad piirivalveametnikud on saanud inimõiguste ja pagulasõiguse asjaomaste sätete alase koolituse ja neil on teadmised rahvusvaheliste mereotsingute- ja pääste valdkonnas.

2.   Kinnipidamine

2.1.   Laeva või muu merealuse (edaspidi „laev”) avastamise korral tuleb laevale selle tuvastamiseks ja selle päritolu kindlakstegemiseks läheneda ning kuni edasiste meetmete võtmiseni tuleb laeva jälgida sobivast kaugusest. Teave laeva kohta edastatakse viivitamatult kooskõlastuskeskusele, mis on loodud agentuuri kooskõlastatava mereoperatsiooni raames ja jaoks.

2.2.   Kui laev on sisenemas või juba sisenenud operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi territoriaalvetesse või nendega piirnevale alale, edastatakse teave laeva kohta kooskõlastuskeskusele, kes teavitab omakorda asjaomast liikmesriiki.

2.3.   Teave muudes väljaspool operatsiooni merel toimuvates ebaseaduslikes tegevustes kahtlustatava laeva kohta edastatakse kooskõlastuskeskusele, kes teavitab omakorda asjaomast/asjaomaseid liikmesriiki/liikmesriike.

2.4.   Patrull- ja vaatlustegevuse käigus selliste laevade või muude veesõidukite suhtes võetavad meetmed, mille puhul on piisav alus kahtlustada, et nende pardal viibivad isikud püüavad vältida piiripunktides toimuvaid kontrolle, võivad hõlmata järgmist:

| a) | laeva kuuluvust, selle registreerimist ning reisi üksikasju tõendava teabe ja dokumentide ning pardal viibivate isikute identiteeti ja kodakondsust tõendava ja muid isikuandmeid hõlmava teabe ja dokumentide nõudmine; |
| --- | --- |

a)

laeva kuuluvust, selle registreerimist ning reisi üksikasju tõendava teabe ja dokumentide ning pardal viibivate isikute identiteeti ja kodakondsust tõendava ja muid isikuandmeid hõlmava teabe ja dokumentide nõudmine;

| b) | laeva peatamine, selle pardale minemine ning laeva, selle lasti ja pardal viibivate isikute läbiotsimine ning pardal viibivate isikute küsitlemine; |
| --- | --- |

b)

laeva peatamine, selle pardale minemine ning laeva, selle lasti ja pardal viibivate isikute läbiotsimine ning pardal viibivate isikute küsitlemine;

| c) | pardal viibivate isikute teavitamine sellest, et neil ei ole lubatud piiri ületada ning et sõidukit juhtivatele isikutele võidakse reisi jätkamise eest ette näha karistused; |
| --- | --- |

c)

pardal viibivate isikute teavitamine sellest, et neil ei ole lubatud piiri ületada ning et sõidukit juhtivatele isikutele võidakse reisi jätkamise eest ette näha karistused;

| d) | laeva arestimine ja pardal viibivate isikute vahistamine; |
| --- | --- |

d)

laeva arestimine ja pardal viibivate isikute vahistamine;

| e) | laeva kursi muutmise nõudmine, nii et laev eemalduks territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel asuvast sihtkohast või suunduks mõnda muusse sihtkohta, mis ei asu territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel, ning laeva eskortimine või selle saatmine seni, kuni laev on sellisele kursile jõudnud; |
| --- | --- |

e)

laeva kursi muutmise nõudmine, nii et laev eemalduks territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel asuvast sihtkohast või suunduks mõnda muusse sihtkohta, mis ei asu territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel, ning laeva eskortimine või selle saatmine seni, kuni laev on sellisele kursile jõudnud;

| f) | laeva või selle pardal viibivate isikute toimetamine kolmandasse riiki või laeva või selle pardal viibivate isikute muul viisil üleandmine kolmanda riigi ametiasutustele; |
| --- | --- |

f)

laeva või selle pardal viibivate isikute toimetamine kolmandasse riiki või laeva või selle pardal viibivate isikute muul viisil üleandmine kolmanda riigi ametiasutustele;

| g) | laeva või selle pardal viibivate isikute toimetamine vastuvõtvasse liikmesriiki või mõnda teise operatsioonis osalevasse liikmesriiki. |
| --- | --- |

g)

laeva või selle pardal viibivate isikute toimetamine vastuvõtvasse liikmesriiki või mõnda teise operatsioonis osalevasse liikmesriiki.

2.5.   Punktis 2.4 osutatud meetmeid võetakse järgmistel tingimustel:

2.5.1.   Territoriaalveed ja nendega piirnevad alad

| 2.5.1.1. | Punktis 2.4 osutatud meetmeid võetakse vastuvõtva liikmesriigi loal ja selle antavate suuniste kohaselt; luba ja suunised edastatakse operatsioonis osalevale üksusele kooskõlastuskeskuse kaudu. Selleks teatab operatsioonis osalev üksus vastuvõtvale liikmesriigile kooskõlastuskeskuse kaudu, kas kinnipeetud laeva kapten taotleb lipuriigi diplomaatilise esindaja või konsulaarametniku teavitamist. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

Punktis 2.4 osutatud meetmeid võetakse vastuvõtva liikmesriigi loal ja selle antavate suuniste kohaselt; luba ja suunised edastatakse operatsioonis osalevale üksusele kooskõlastuskeskuse kaudu. Selleks teatab operatsioonis osalev üksus vastuvõtvale liikmesriigile kooskõlastuskeskuse kaudu, kas kinnipeetud laeva kapten taotleb lipuriigi diplomaatilise esindaja või konsulaarametniku teavitamist.

| 2.5.1.2. | Operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel tuleks operatsioone läbi viia rannikuäärse riigi loal. Kooskõlastuskeskust teavitatakse rannikuäärse riigiga toimunud suhtlusest ja sellest tulenevatest meetmetest. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi territoriaalvetes või nendega piirnevatel aladel tuleks operatsioone läbi viia rannikuäärse riigi loal. Kooskõlastuskeskust teavitatakse rannikuäärse riigiga toimunud suhtlusest ja sellest tulenevatest meetmetest.

2.5.2.   Avameri väljaspool territoriaalvetega piirnevat ala

| 2.5.2.1. | Kui laev sõidab operatsioonis osaleva liikmesriigi lipu all või kui sellel on operatsioonis osaleva liikmesriigi registreerimismärk, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid lipuriigi loal. Kooskõlastuskeskuses kõnealust liikmesriiki esindaval ametnikul on õigus selline luba anda või edastada. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

Kui laev sõidab operatsioonis osaleva liikmesriigi lipu all või kui sellel on operatsioonis osaleva liikmesriigi registreerimismärk, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid lipuriigi loal. Kooskõlastuskeskuses kõnealust liikmesriiki esindaval ametnikul on õigus selline luba anda või edastada.

| 2.5.2.2. | Kui laev sõidab operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi või kolmanda riigi lipu all või kui sellel on operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi või kolmanda riigi registreerimismärk, taotletakse lipuriigilt asjakohaste kanalite kaudu kinnitust laeva registreerimise kohta, ning kui riikkondsus on kinnitatud, taotletakse kooskõlas rändajate salaja üle piiri toimetamise tõkestamist käsitleva Palermo protokolliga lipuriigilt luba punktis 2.4 osutatud meetmete võtmiseks.
  Kooskõlastuskeskust teavitatakse lipuriigiga toimunud suhtlusest. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

Kui laev sõidab operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi või kolmanda riigi lipu all või kui sellel on operatsioonis mitteosaleva liikmesriigi või kolmanda riigi registreerimismärk, taotletakse lipuriigilt asjakohaste kanalite kaudu kinnitust laeva registreerimise kohta, ning kui riikkondsus on kinnitatud, taotletakse kooskõlas rändajate salaja üle piiri toimetamise tõkestamist käsitleva Palermo protokolliga lipuriigilt luba punktis 2.4 osutatud meetmete võtmiseks.

Kooskõlastuskeskust teavitatakse lipuriigiga toimunud suhtlusest.

| 2.5.2.3. | Kui välisriigi lipu all sõitva või oma lippu näitamast keelduva laeva puhul on piisav alus kahtlustada, et selle päritoluriik ühtib operatsioonis osaleva üksuse päritoluriigiga, peaks osalev üksus kontrollima laeva õigust sõita üksuse päritoluriigi lipu all. Selleks võib ta saata kahtlustatavale laevale paadi üksuse päritoluriigi ametnikuga. Kui pärast dokumentide kontrollimist jääb kahtlus püsima, teostab üksus laeva pardal võimalikult ettevaatlikult täiendava kontrollimise. Asjakohaste kanalite kaudu võetakse ühendust riigiga, mille lipu all laev väidetavalt sõidab. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Kui välisriigi lipu all sõitva või oma lippu näitamast keelduva laeva puhul on piisav alus kahtlustada, et selle päritoluriik ühtib operatsioonis osaleva üksuse päritoluriigiga, peaks osalev üksus kontrollima laeva õigust sõita üksuse päritoluriigi lipu all. Selleks võib ta saata kahtlustatavale laevale paadi üksuse päritoluriigi ametnikuga. Kui pärast dokumentide kontrollimist jääb kahtlus püsima, teostab üksus laeva pardal võimalikult ettevaatlikult täiendava kontrollimise. Asjakohaste kanalite kaudu võetakse ühendust riigiga, mille lipu all laev väidetavalt sõidab.

| 2.5.2.4. | Kui välisriigi lipu all sõitva või oma lippu näitamast keelduva laeva puhul on piisav alus kahtlustada, et selle päritoluriik on teine operatsioonis osalev liikmesriik, kontrollitakse kõnealuse liikmesriigi loal laeva õigust sõita selle riigi lipu all. Kooskõlastuskeskuses kõnealust liikmesriiki esindaval ametnikul on õigus selline luba anda või edastada.
  Kui eespool esitatud juhtudel kahtlused laeva päritoluriigi suhtes osutuvad põhjendatuks, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid punktis 2.5.2.1 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

Kui välisriigi lipu all sõitva või oma lippu näitamast keelduva laeva puhul on piisav alus kahtlustada, et selle päritoluriik on teine operatsioonis osalev liikmesriik, kontrollitakse kõnealuse liikmesriigi loal laeva õigust sõita selle riigi lipu all. Kooskõlastuskeskuses kõnealust liikmesriiki esindaval ametnikul on õigus selline luba anda või edastada.

Kui eespool esitatud juhtudel kahtlused laeva päritoluriigi suhtes osutuvad põhjendatuks, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid punktis 2.5.2.1 sätestatud tingimustel.

| 2.5.2.5. | Kui on piisav alus kahtlustada, et laeval puudub päritoluriik või kui laeva võidakse käsitleda päritoluriigita laevana, kontrollib operatsioonis osalev üksus laeva õigust sõita olemasoleva lipu all. Selleks võib ta saata kahtlustatavale laevale paadi üksuse päritoluriigi ametnikuga. Kui pärast dokumentide kontrollimist jääb kahtlus püsima, teostab üksus laeva pardal võimalikult ettevaatlikult täiendava kontrollimise.
  Kui päritoluriigi puudumist hõlmavad kahtlused osutuvad põhjendatuks ja kui kooskõlas ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava rändajate salaja üle maa-, õhu- ja merepiiri toimetamist tõkestava protokolliga on piisav alus kahtlustada, et laevaga toimetatakse salaja üle merepiiri rändajaid, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid.
  Laeval puudub päritoluriik või seda võidakse käsitleda päritoluriigita laevana juhul, kui ükski riik ei ole laevale andnud õigust sõita oma lipu all või kui laev sõidab kahe või enama riigi lipu all ja kasutab neid oma äranägemise järgi. |
| --- | --- |

2.5.2.5.

Kui on piisav alus kahtlustada, et laeval puudub päritoluriik või kui laeva võidakse käsitleda päritoluriigita laevana, kontrollib operatsioonis osalev üksus laeva õigust sõita olemasoleva lipu all. Selleks võib ta saata kahtlustatavale laevale paadi üksuse päritoluriigi ametnikuga. Kui pärast dokumentide kontrollimist jääb kahtlus püsima, teostab üksus laeva pardal võimalikult ettevaatlikult täiendava kontrollimise.

Kui päritoluriigi puudumist hõlmavad kahtlused osutuvad põhjendatuks ja kui kooskõlas ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava rändajate salaja üle maa-, õhu- ja merepiiri toimetamist tõkestava protokolliga on piisav alus kahtlustada, et laevaga toimetatakse salaja üle merepiiri rändajaid, võetakse punktis 2.4 osutatud meetmeid.

Laeval puudub päritoluriik või seda võidakse käsitleda päritoluriigita laevana juhul, kui ükski riik ei ole laevale andnud õigust sõita oma lipu all või kui laev sõidab kahe või enama riigi lipu all ja kasutab neid oma äranägemise järgi.

| 2.5.2.6. | Kuni lipuriigilt loa saamiseni või lipuriigi loa puudumise korral jälgitakse laeva sobivast kaugusest. Ilma lipuriigi selgesõnalise loata võetakse muid meetmeid ainult juhul, kui need on vajalikud inimelusid ähvardava ohu vältimiseks, nagu on sätestatud II osa 1. jaos või kui need tulenevad asjakohastest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest või kui laev on sisenenud territoriaalvetega piirnevale alale. |
| --- | --- |

2.5.2.6.

Kuni lipuriigilt loa saamiseni või lipuriigi loa puudumise korral jälgitakse laeva sobivast kaugusest. Ilma lipuriigi selgesõnalise loata võetakse muid meetmeid ainult juhul, kui need on vajalikud inimelusid ähvardava ohu vältimiseks, nagu on sätestatud II osa 1. jaos või kui need tulenevad asjakohastest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest või kui laev on sisenenud territoriaalvetega piirnevale alale.

II   OSA

Merepiiril toimuvate agentuuri kooskõlastatavate operatsioonidega seotud otsingu- ja päästeolukordade ja maaletoimetamise suunised

1.   Otsingu- ja päästeolukorrad

1.1.   Liikmesriigid rakendavad merehädaliste abistamise kohustust kooskõlas otsingu- ja päästeolukordi reguleerivate rahvusvaheliste konventsioonide kohaldatavate sätetega ja kooskõlas põhiõiguste austamist käsitlevate nõuetega. Operatsioonis osalevad üksused annavad abi mis tahes merehädas olevale alusele või isikule. Nad teevad seda sõltumata sellise isiku kodakondsusest või staatusest või isiku leidmise asjaoludest.

1.2.   Kui patrull- ja vaatlustegevuse käigus tekib kahtlus või kartus, et konkreetne laev või selle pardal viibivad isikud on ohus, peaks operatsioonis osalev üksus kogu olemasoleva teabe võimalikult kiiresti edastama hädaolukorra asukohaks oleva otsingu- ja päästetsooni vastutavale päästeasutusele.

Juhul kui asjaomase otsingu- ja päästetsooni vastutav kolmanda riigi päästeasutus ei vasta operatsioonis osaleva üksuse edastatud teatele, peaks üksus võtma ühendust vastuvõtva liikmesriigi päästeasutusega.

Päästeasutuse suuniseid oodates peaksid operatsioonis osalevad üksused võtma kõik asjakohased meetmed ohustatud isikute turvalisuse tagamiseks.

1.3.   Operatsioonis osalevad üksused peaksid võtma arvesse kõiki olulisi üksikasju ja edastama vastutavale päästeasutusele oma hinnangu, mis sisaldab eelkõige järgmisi andmeid:

| a) | andmed abitaotluse esitamise kohta; |
| --- | --- |

a)

andmed abitaotluse esitamise kohta;

| b) | laeva merekõlblikkus ja tõenäosus, et laev ei jõua sihtkohta; |
| --- | --- |

b)

laeva merekõlblikkus ja tõenäosus, et laev ei jõua sihtkohta;

| c) | reisijate arv konkreetse laeva tüübi kohta (ülekoormus); |
| --- | --- |

c)

reisijate arv konkreetse laeva tüübi kohta (ülekoormus);

| d) | rannikule jõudmiseks piisavate varude olemasolu (kütus, vesi, toiduained jne); |
| --- | --- |

d)

rannikule jõudmiseks piisavate varude olemasolu (kütus, vesi, toiduained jne);

| e) | kvalifitseeritud meeskonna ja laeva juhtiva isiku olemasolu; |
| --- | --- |

e)

kvalifitseeritud meeskonna ja laeva juhtiva isiku olemasolu;

| f) | ohutus-, navigatsiooni- ja sidevahendite olemasolu; |
| --- | --- |

f)

ohutus-, navigatsiooni- ja sidevahendite olemasolu;

| g) | kiiret arstiabi vajavad reisijad laeva pardal; |
| --- | --- |

g)

kiiret arstiabi vajavad reisijad laeva pardal;

| h) | surnud reisijad laeva pardal; |
| --- | --- |

h)

surnud reisijad laeva pardal;

| i) | rasedad ja lapsed laeva pardal; |
| --- | --- |

i)

rasedad ja lapsed laeva pardal;

| j) | ilmastikutingimused ja mereolud. |
| --- | --- |

j)

ilmastikutingimused ja mereolud.

1.4.   Hädaolukorra olemasolu ei tohiks sõltuda ainuüksi sellest ning hädaolukorra olemasolu ei tohiks kindlaks määrata ainuüksi selle põhjal, kas laev on esitanud abitaotluse.

Juhul kui laev tundub olevat hädaolukorras, ent pardal viibivad isikud keelduvad abi vastu võtmast, peaks operatsioonis osalev üksus sellest teavitama päästeasutust ning jätkama oma vastutuskohustuse täitmist, võttes kõik vajalikud meetmed ohustatud isikute turvalisuse tagamiseks ning vältides selliste meetmete võtmist, mis võiksid olukorda halvendada või vigastuste või elukaotuse ohtu suurendada.

1.5.   Operatsiooni kooskõlastuskeskust tuleks võimalikult kiiresti teavitada päästeasutusega toimunud suhtlusest ja operatsioonis osaleva üksuse võetud meetmetest.

1.6.   Kui laeva ei saa või enam ei saa käsitleda hädaolukorras oleva laevana või kui otsingu- ja päästeoperatsioon on lõppenud, peaks operatsioonis osalev üksus konsulteerides kooskõlastuskeskusega jätkama operatsiooni kooskõlas I osa sätetega.

2.   Maaletoimetamine

2.1.   Operatsiooniplaan peaks kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja kõigi kohaldatavate kahepoolsete kokkulepetega sisaldama eeskirju, mille kohaselt kinnipeetud või päästetud isikuid maale toimetatakse. Operatsiooniplaaniga ei kehtestata kohustusi operatsioonis mitteosalevatele liikmesriikidele.

Ilma et see piiraks päästeasutuse vastutust ja juhul kui operatsiooniplaanis ei ole sätestatud teisiti, tuleks maaletoimetamisel eelistada kolmandat riiki, millest isikuid vedav laev väljus või mille territoriaalvett või otsingu- ja päästetsooni nimetatud laev läbis, ning kui see ei ole võimalik, tuleks anda prioriteet maaletoimetamisele vastuvõtvas liikmesriigis, juhul kui nimetatud isikute ohutuse tagamiseks ei tuleks tegutseda teisiti.

2.2.   Kooskõlastuskeskust tuleks teavitada selliste isikute olemasolust I osa punkti 1.2 tähenduses, ning kooskõlastuskeskus peaks selle teabe edastama vastuvõtva liikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Selle teabe alusel tuleks operatsiooniplaanis kindlaks määrata võimalikud järelmeetmed.

---

SOOVITUSED

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/27

---

KOMISJONI SOOVITUS,

28. aprill 2010,

teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus” kohta

(2010/253/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 181,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajandus- ja metsamajandussektor sõltuvad tugevasti kliimamuutusest, kuna nad sõltuvad vahetult kliimatingimustest, samas on ELi põllumajandusest pärit 14 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajandus- ja metsamajandussektor sõltuvad tugevasti kliimamuutusest, kuna nad sõltuvad vahetult kliimatingimustest, samas on ELi põllumajandusest pärit 14 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest.

| (2) | Kliimamuutus on üks peamisi 2050. aastaks eeldatavalt 9 miljardini suurenevat maailma elanikkonda toitva põllumajanduse probleemidest. |
| --- | --- |

(2)

Kliimamuutus on üks peamisi 2050. aastaks eeldatavalt 9 miljardini suurenevat maailma elanikkonda toitva põllumajanduse probleemidest.

| (3) | Ülemaailmne toidunõudlus suureneb aastaks 2030 eeldatavasti 50 % ja peaks kahekordistuma aastaks 2050, samas kui oluliselt suureneb nõudlus ka muu kui toiduga seotud biomassi järele. |
| --- | --- |

(3)

Ülemaailmne toidunõudlus suureneb aastaks 2030 eeldatavasti 50 % ja peaks kahekordistuma aastaks 2050, samas kui oluliselt suureneb nõudlus ka muu kui toiduga seotud biomassi järele.

| (4) | Põllumajandust ja metsamajandust ootab nõudluse järsk suurenemine muu kui toiduga seotud biomassi järele, mida põhjustavad katsed leevendada muude sektorite olukorda ning vajadus minna üle vähese CO2-heitega majandusele. |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandust ja metsamajandust ootab nõudluse järsk suurenemine muu kui toiduga seotud biomassi järele, mida põhjustavad katsed leevendada muude sektorite olukorda ning vajadus minna üle vähese CO2-heitega majandusele.

| (5) | Mõne põhitoiduaine ülemaailmsed varud on vähenenud ja toiduhindade järsud tõusud, mida esines 2008. aastal, võivad muutuda sagedasemaks, kui suurenevat nõudlust ei õnnestu tasakaalustada pakkumise vastava suurendamisega. |
| --- | --- |

(5)

Mõne põhitoiduaine ülemaailmsed varud on vähenenud ja toiduhindade järsud tõusud, mida esines 2008. aastal, võivad muutuda sagedasemaks, kui suurenevat nõudlust ei õnnestu tasakaalustada pakkumise vastava suurendamisega.

| (6) | Kliimamuutus võib mõjutada viljasaake, loomapidamist ja tootmise paiknemist ning avaldada tugevat mõju põllumajandustootmise ettevõtjate sissetulekutele, maakasutusele ja maaelu majanduslikule küljele ELi teatavates osades. |
| --- | --- |

(6)

Kliimamuutus võib mõjutada viljasaake, loomapidamist ja tootmise paiknemist ning avaldada tugevat mõju põllumajandustootmise ettevõtjate sissetulekutele, maakasutusele ja maaelu majanduslikule küljele ELi teatavates osades.

| (7) | Troopikas ja subtroopikas asuvate riikide, eriti Saharast lõuna poole jääva Aafrika põllumajandus on kliimamuutuse suhtes äärmiselt tundlik ning iga suurem toidukriis nimetatud piirkondades avaldaks mõju Euroopale. |
| --- | --- |

(7)

Troopikas ja subtroopikas asuvate riikide, eriti Saharast lõuna poole jääva Aafrika põllumajandus on kliimamuutuse suhtes äärmiselt tundlik ning iga suurem toidukriis nimetatud piirkondades avaldaks mõju Euroopale.

| (8) | On vaja ühiseid meetmeid, et sellised omavahel seotud ohutegurid ei põhjustaks pöördumatut kahju ja et saavutataks jätkusuutlik toiduga varustatus muutuvate kliimatingimuste juures. |
| --- | --- |

(8)

On vaja ühiseid meetmeid, et sellised omavahel seotud ohutegurid ei põhjustaks pöördumatut kahju ja et saavutataks jätkusuutlik toiduga varustatus muutuvate kliimatingimuste juures.

| (9) | Kõnealune ühise kavandamise algatus on seotud ka ühise põllumajanduspoliitika arendamisega. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealune ühise kavandamise algatus on seotud ka ühise põllumajanduspoliitika arendamisega.

| (10) | Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 3. detsembri 2009. aasta kohtumisel teema „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus” valdkonnaks, milles ühine kavandamine annaks suurt lisaväärtust liikmesriikide praegustele killustatud jõupingutustele. Seepärast võttis ta vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles aitama kaasa nimetatud algatuse ettevalmistamisele. Nõukogu kinnitas ka, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa. |
| --- | --- |

(10)

Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 3. detsembri 2009. aasta kohtumisel teema „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus” valdkonnaks, milles ühine kavandamine annaks suurt lisaväärtust liikmesriikide praegustele killustatud jõupingutustele. Seepärast võttis ta vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles aitama kaasa nimetatud algatuse ettevalmistamisele. Nõukogu kinnitas ka, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa.

| (11) | Teadusuuringute ühine kavandamine põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja kliimamuutuse valdkonnas aitaks kaasa oskuste, teadmiste ja vahendite koondamisele, et arendada edasi uurimistööd ja käsitleda toiduga kindlustatuse, kliimamuutusest tingitud ohu, maailma rahvastiku suurenemise ning toiduga seotud ja muu kui toiduga seotud biomassinõudluse probleeme. |
| --- | --- |

(11)

Teadusuuringute ühine kavandamine põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja kliimamuutuse valdkonnas aitaks kaasa oskuste, teadmiste ja vahendite koondamisele, et arendada edasi uurimistööd ja käsitleda toiduga kindlustatuse, kliimamuutusest tingitud ohu, maailma rahvastiku suurenemise ning toiduga seotud ja muu kui toiduga seotud biomassinõudluse probleeme.

| (12) | Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ka alalise põllumajandusuuringute komiteega, et tagada ühise kavandamise kooskõlastatus põllumajandusteaduse laiemate uurimiseesmärkidega. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ka alalise põllumajandusuuringute komiteega, et tagada ühise kavandamise kooskõlastatus põllumajandusteaduse laiemate uurimiseesmärkidega.

| (13) | Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt kandma ette kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks teha ettekandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule, |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt kandma ette kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks teha ettekandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Liikmesriikidel soovitatakse kujundada ühine arusaam, kuidas teadusuuringute-alane koostöö ja teadusuuringute kooskõlastamine ELi tasandil aitaks lahendada toiduga kindlustatuse, kliimamuutusest tingitud ohu, maailma rahvastiku suurenemise ning toiduga seotud ja muu kui toiduga seotud biomassinõudluse probleeme. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikidel soovitatakse kujundada ühine arusaam, kuidas teadusuuringute-alane koostöö ja teadusuuringute kooskõlastamine ELi tasandil aitaks lahendada toiduga kindlustatuse, kliimamuutusest tingitud ohu, maailma rahvastiku suurenemise ning toiduga seotud ja muu kui toiduga seotud biomassinõudluse probleeme.

| 2. | Liikmesriikidel soovitatakse välja töötada ühine strateegiliste teadusuuringute kava, milles määratakse kindlaks toiduga kindlustatuse, põllumajanduse kliimamuutusega kohandamise ja kliimamuutuse mõju leevendamise alaste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Strateegiliste teadusuuringute kava peaks hõlmama rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid ja tähtajad ning täpsustatakse kava rakendamiseks vajalikud meetmed ja vahendid ning rahastamisallikad. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikidel soovitatakse välja töötada ühine strateegiliste teadusuuringute kava, milles määratakse kindlaks toiduga kindlustatuse, põllumajanduse kliimamuutusega kohandamise ja kliimamuutuse mõju leevendamise alaste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Strateegiliste teadusuuringute kava peaks hõlmama rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid ja tähtajad ning täpsustatakse kava rakendamiseks vajalikud meetmed ja vahendid ning rahastamisallikad.

| 3. | Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute kavas ja rakendamiskavas näha ette järgmised meetmed:






  a) | määratleda asjaomased liikmesriikide programmid ja teadusuuringud ning vahetada nende kohta teavet; |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute kavas ja rakendamiskavas näha ette järgmised meetmed:

a)

määratleda asjaomased liikmesriikide programmid ja teadusuuringud ning vahetada nende kohta teavet;

| b) | suurendada ühise arusaama väljatöötamise ja tehnoloogiahindamise võimet, et tagada esile kerkivate ja uute ohtude pidev seire ja nendest korrapärane ettekandmine; |
| --- | --- |

b)

suurendada ühise arusaama väljatöötamise ja tehnoloogiahindamise võimet, et tagada esile kerkivate ja uute ohtude pidev seire ja nendest korrapärane ettekandmine;

| c) | vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid; |
| --- | --- |

c)

vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid;

| d) | määratleda sellised valdkonnad, mis võidaksid kooskõlastamisest, ühistest projektikonkurssidest või vahendite ühendamisest; |
| --- | --- |

d)

määratleda sellised valdkonnad, mis võidaksid kooskõlastamisest, ühistest projektikonkurssidest või vahendite ühendamisest;

| e) | määrata kindlaks punktis d määratletud valdkonna ühiste teadusuuringute tegemise kord; |
| --- | --- |

e)

määrata kindlaks punktis d määratletud valdkonna ühiste teadusuuringute tegemise kord;

| f) | kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat infrastruktuuri või arendada ühiselt uusi vahendeid; |
| --- | --- |

f)

kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat infrastruktuuri või arendada ühiselt uusi vahendeid;

| g) | eksportida ja levitada teadmisi, innovatsiooni ja mitut valdkonda hõlmavaid lähenemisviise Euroopa muudesse osadesse ja üle kogu maailma ning tagada uurimistöö tulemuste tõhus kasutamine Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ja juhtimise parandamiseks; |
| --- | --- |

g)

eksportida ja levitada teadmisi, innovatsiooni ja mitut valdkonda hõlmavaid lähenemisviise Euroopa muudesse osadesse ja üle kogu maailma ning tagada uurimistöö tulemuste tõhus kasutamine Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ja juhtimise parandamiseks;

| h) | innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, edendada ettevõtlussektorite vahelist avatud innovatsiooni; |
| --- | --- |

h)

innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, edendada ettevõtlussektorite vahelist avatud innovatsiooni;

| i) | pidada asjakohaste kavade eesmärkide püstitamisel silmas ELi tarbijate ja põllumajandusliku toidutööstuse vajaduste muutumist. |
| --- | --- |

i)

pidada asjakohaste kavade eesmärkide püstitamisel silmas ELi tarbijate ja põllumajandusliku toidutööstuse vajaduste muutumist.

| 4. | Liikmesriikidel soovitatakse luua põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja kliimamuutuse uurimiseks ühine juhtimisstruktuur, kelle ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord, ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist; |
| --- | --- |

4.

Liikmesriikidel soovitatakse luua põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja kliimamuutuse uurimiseks ühine juhtimisstruktuur, kelle ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord, ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist;

| 5. | Liikmesriikidel soovitatakse ühiselt täita strateegiliste teadusuuringute kava, sealhulgas nende siseriiklike uurimiskavade ja muude riigi teadusuuringute kaudu. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriikidel soovitatakse ühiselt täita strateegiliste teadusuuringute kava, sealhulgas nende siseriiklike uurimiskavade ja muude riigi teadusuuringute kaudu.

| 6. | Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühised kavad ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühised kavad ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas.

| 7. | Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd komisjoniga, et otsida uusi vorme põllumajandustootjate ja muude sidusrühmade kaasamiseks saadud tulemuste rakendamisse ning kaaluda, kuidas siduda ühise kavandamise algatus kõige paremini ühise põllumajanduspoliitika arendamisega. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd komisjoniga, et otsida uusi vorme põllumajandustootjate ja muude sidusrühmade kaasamiseks saadud tulemuste rakendamisse ning kaaluda, kuidas siduda ühise kavandamise algatus kõige paremini ühise põllumajanduspoliitika arendamisega.

| 8. | Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et kasutada kõiki asjakohaseid innovatsioonipoliitika vahendeid, millega hõlbustada uurimistööde tulemuste muundamist toodeteks ja teenusteks ning millega eelkõige teha kõik innovatsiooni vormid kättesaadavaks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, sealhulgas põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

8.

Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et kasutada kõiki asjakohaseid innovatsioonipoliitika vahendeid, millega hõlbustada uurimistööde tulemuste muundamist toodeteks ja teenusteks ning millega eelkõige teha kõik innovatsiooni vormid kättesaadavaks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, sealhulgas põllumajandustootjatele.

| 9. | Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd komisjoniga, et otsida võimalikke vorme selleks, et konsulteerida ja teha koostööd kõnealuses valdkonnas rahvusvahelise tasandi asjakohaste organisatsioonide või rühmadega. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd komisjoniga, et otsida võimalikke vorme selleks, et konsulteerida ja teha koostööd kõnealuses valdkonnas rahvusvahelise tasandi asjakohaste organisatsioonide või rühmadega.

| 10. | Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd alalise põllumajandusuuringute komiteega, et tagada ühise kavandamise kooskõlastatus põllumajandusteaduse muude uurimiseesmärkidega. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd alalise põllumajandusuuringute komiteega, et tagada ühise kavandamise kooskõlastatus põllumajandusteaduse muude uurimiseesmärkidega.

| 11. | Liikmesriikidel soovitatakse korrapäraselt komisjonile ette kanda kõnealuse ühise kavandamise edenemisest. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriikidel soovitatakse korrapäraselt komisjonile ette kanda kõnealuse ühise kavandamise edenemisest.

Brüssel, 28. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Máire GEOGHEGAN-QUINN

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/30

---

EL-UKRAINA KOOSTÖÖNÕUKOGU OTSUS nr 1/2009,

23. november 2009,

ühiskomitee asutamise kohta

(2010/254/EÜ)

EL-UKRAINA KOOSTÖÖNÕUKOGU,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahel (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 88,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artikkel 88 annab koostöönõukogule õiguse luua erikomiteesid või -organeid, kes abistavad teda ülesannete täitmisel, ning määrata kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artikkel 88 annab koostöönõukogule õiguse luua erikomiteesid või -organeid, kes abistavad teda ülesannete täitmisel, ning määrata kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse.

| (2) | Lepinguosalised peavad praegu läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis hõlmab laiaulatuslikku ja terviklikku vabakaubandusala. |
| --- | --- |

(2)

Lepinguosalised peavad praegu läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis hõlmab laiaulatuslikku ja terviklikku vabakaubandusala.

| (3) | Lepinguosalised on EL-Ukraina assotsieerimiskava teksti kokku leppinud. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised on EL-Ukraina assotsieerimiskava teksti kokku leppinud.

| (4) | On vaja luua komitee, kes hindaks assotsieerimiskava rakendamisel tehtud edusamme, määraks kindlaks tulevikuprioriteedid ja hindaks, kas kavas on vaja teha kohandusi. Ühiskomitee toimib kõrgemate ametnike tasandil, |
| --- | --- |

(4)

On vaja luua komitee, kes hindaks assotsieerimiskava rakendamisel tehtud edusamme, määraks kindlaks tulevikuprioriteedid ja hindaks, kas kavas on vaja teha kohandusi. Ühiskomitee toimib kõrgemate ametnike tasandil,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Koostöönõukogu asutab ühiskomitee kõrgemate ametnike tasandil. Kõnealune ühiskomitee hakkab hindama assotsieerimiskava rakendamisel tehtud edusamme, määrab kindlaks tulevikuprioriteedid ja määrab kindlaks, kas kavas on vaja teha kohandusi.

Ühiskomitee tuleb kokku regulaarselt, vähemalt kord aastas.

Brüssel, 23. november 2009

Koostöönõukogu nimel

ELi delegatsiooni juht

C. BILDT

Ukraina delegatsiooni juht

J. TÕMOŠENKO

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/31

---

EL-UKRAINA KOOSTÖÖNÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2009,

23. november 2009,

EL-Ukraina assotsieerimiskava rakendamise kohta

(2010/255/EÜ)

EL-UKRAINA KOOSTÖÖNÕUKOGU,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahel (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 85,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artikkel 85 annab koostöönõukogule õiguse anda kahe lepinguosalise kokkuleppel asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artikkel 85 annab koostöönõukogule õiguse anda kahe lepinguosalise kokkuleppel asjakohaseid soovitusi.

| (2) | Lepingu artikli 102 kohaselt kasutavad lepinguosalised mis tahes üld- või erimeetmeid täitmaks lepingukohaseid kohustusi ning tagavad, et lepingus sätestatud eesmärgid saavutatakse. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 102 kohaselt kasutavad lepinguosalised mis tahes üld- või erimeetmeid täitmaks lepingukohaseid kohustusi ning tagavad, et lepingus sätestatud eesmärgid saavutatakse.

| (3) | Lepinguosalised peavad praegu läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis hõlmab laiaulatuslikku ja terviklikku vabakaubandusala. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised peavad praegu läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis hõlmab laiaulatuslikku ja terviklikku vabakaubandusala.

| (4) | Lepinguosalised on EL-Ukraina assotsieerimiskava teksti kokku leppinud. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised on EL-Ukraina assotsieerimiskava teksti kokku leppinud.

| (5) | EL-Ukraina assotsieerimiskava asendab praeguse EL-Ukraina tegevuskava, valmistab ette uue EL-Ukraina assotsieerimislepingu ja aitab kaasa selle aegsale rakendamisele, sest selles on ühiselt kindlaks määratud konkreetsed meetmed, mis annavad praktilisi suuniseid lepingu ettevalmistamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

EL-Ukraina assotsieerimiskava asendab praeguse EL-Ukraina tegevuskava, valmistab ette uue EL-Ukraina assotsieerimislepingu ja aitab kaasa selle aegsale rakendamisele, sest selles on ühiselt kindlaks määratud konkreetsed meetmed, mis annavad praktilisi suuniseid lepingu ettevalmistamiseks ja rakendamiseks.

| (6) | Assotsieerimiskaval on kaks eesmärki: määrata kindlaks konkreetsed meetmed assotsieerimislepingu ettevalmistamiseks ja luua laiem põhi üldeesmärgile saavutada Ukraina ja Euroopa Liidu poliitiline ühtsus ja suurem majanduslik integratsioon. |
| --- | --- |

(6)

Assotsieerimiskaval on kaks eesmärki: määrata kindlaks konkreetsed meetmed assotsieerimislepingu ettevalmistamiseks ja luua laiem põhi üldeesmärgile saavutada Ukraina ja Euroopa Liidu poliitiline ühtsus ja suurem majanduslik integratsioon.

| (7) | Assotsieerimiskava on töödokument, mida vajaduse korral täiendatakse selle punktis 3.9 osutatud eduaruannete alusel ning selle üldeesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

(7)

Assotsieerimiskava on töödokument, mida vajaduse korral täiendatakse selle punktis 3.9 osutatud eduaruannete alusel ning selle üldeesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Ainus artikkel

Koostöönõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada dokumendis UE-UA 1056/2/09 REV 2 esitatud EL-Ukraina assotsieerimiskava, niivõrd kui rakendamine on suunatud uue EL-Ukraina assotsieerimislepingu ettevalmistamisele ja rakendamisele.

Brüssel, 23. november 2009

Koostöönõukogu nimel

ELi delegatsiooni juht

C. BILDT

Ukraina delegatsiooni juht

J. TÕMOŠENKO

---

Parandused

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/32

---

Euroopa Keskpanga 19. märtsi 2009. aasta otsuse EKP/2009/6 (TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 102, 22. aprill 2009
  )

Leheküljel 12

asendatakse

„programmi komitee”

järgmisega:

„programmi juhatus”.

Leheküljel 12 põhjenduses 4

asendatakse

„Eurosüsteemi keskpangad delegeerivad seega T2Si programmi komiteele teatavad rakendusülesanded, et komitee saaks olla täielikult toimiv ja tegutseda kogu eurosüsteemi nimel.”

järgmisega:

„Eurosüsteemi keskpangad delegeerivad seega T2Si programmi juhatusele teatavad rakendusülesanded, et see saaks olla täielikult toimiv ja tegutseda kogu eurosüsteemi nimel.”

Leheküljel 13

asendatakse

„programmi komitee”

järgmisega:

„programmi juhatus”.

---