# Официален вестник L 151/2010

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2010.151.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 151 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5317 юни 2010 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2010.151.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 151

Издание на български език

Законодателство

Година 5317 юни 2010 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕС) No 519/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за приемане на програмата за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, както е предвидено с Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета (
  1
  ) | 1 |
| | * | Регламент (ЕС) No 520/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) No 831/2002 относно достъпа до поверителни данни за научни цели по отношение на достъпните проучвания и източниците на статистически данни (
  1
  ) | 14 |
| | | Регламент (ЕС) No 521/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 16 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | 2010/334/ОВППС |
| | * | Решение EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010 на Комитета по политика и сигурност от 15 юни 2010 година за назначаването на ръководител на мисията на Европейския съюз в подкрепа на реформата в областта на сигурността в Република Гвинея-Бисау (EU SSR GUINEA-BISSAU) | 18 |
| | | 2010/335/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 10 юни 2010 година относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО
  (нотифицирано под номер C(2010) 3751) | 19 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕС) No 519/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за приемане на програмата за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, както е предвидено с Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета (
  1
  )

1

1

*

Регламент (ЕС) No 520/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) No 831/2002 относно достъпа до поверителни данни за научни цели по отношение на достъпните проучвания и източниците на статистически данни (
  1
  )

1

14

Регламент (ЕС) No 521/2010 на Комисията от 16 юни 2010 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

16

РЕШЕНИЯ

2010/334/ОВППС

*

Решение EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010 на Комитета по политика и сигурност от 15 юни 2010 година за назначаването на ръководител на мисията на Европейския съюз в подкрепа на реформата в областта на сигурността в Република Гвинея-Бисау (EU SSR GUINEA-BISSAU)

18

2010/335/ЕС

*

Решение на Комисията от 10 юни 2010 година относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО
  (нотифицирано под номер C(2010) 3751)

(нотифицирано под номер C(2010) 3751)

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 17.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 151/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 519/2010 НА КОМИСИЯТА

от 16 юни 2010 година

за приемане на програмата за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, както е предвидено с Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно преброяването на населението и жилищния фонд (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Съгласно член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 763/2008 Комисията следва да приеме програма за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, които трябва да бъдат предоставяни на Комисията. |
| --- | --- |

(1)

Съгласно член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 763/2008 Комисията следва да приеме програма за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, които трябва да бъдат предоставяни на Комисията.

| (2) | За да се гарантира съпоставимостта на данните от провежданите в държавите-членки преброявания на населението и жилищния фонд и за да е възможно извършването на надеждни сравнения на равнището на Съюза, тази програма следва да бъде еднаква във всички държави-членки. |
| --- | --- |

(2)

За да се гарантира съпоставимостта на данните от провежданите в държавите-членки преброявания на населението и жилищния фонд и за да е възможно извършването на надеждни сравнения на равнището на Съюза, тази програма следва да бъде еднаква във всички държави-членки.

| (3) | По-специално е необходимо да бъдат дадени определения на хиперкубовете, които са еднакви във всички държави-членки, специалните стойности на клетки и флаговете, които държавите-членки могат да използват в тези хиперкубове, както и метаданните по темите. |
| --- | --- |

(3)

По-специално е необходимо да бъдат дадени определения на хиперкубовете, които са еднакви във всички държави-членки, специалните стойности на клетки и флаговете, които държавите-членки могат да използват в тези хиперкубове, както и метаданните по темите.

| (4) | С Регламент (ЕО) No 1201/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно преброяването на населението и жилищния фонд по отношение на техническите спецификации на темите и на техните разбивки (2) се определят техническите спецификации за темите на преброяването и техните разбивки, които да бъдат приложени по отношение на данните, които трябва да бъдат изпратени на Комисията за референтната 2011 г. |
| --- | --- |

(4)

С Регламент (ЕО) No 1201/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно преброяването на населението и жилищния фонд по отношение на техническите спецификации на темите и на техните разбивки (2) се определят техническите спецификации за темите на преброяването и техните разбивки, които да бъдат приложени по отношение на данните, които трябва да бъдат изпратени на Комисията за референтната 2011 г.

| (5) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система, |
| --- | --- |

(5)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Предмет

С настоящия регламент се създава програма за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, които трябва да бъдат предоставени на Комисията (Евростат) за референтната 2011 г.

Член 2

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат определенията и спецификациите от приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009. Прилагат се и следните определения:

| 1. | „общо население“ на точно определен географски район означава всички лица, чието обичайно местопребиваване, както е определено в член 2, буква г) от Регламент (ЕО) No 763/2008, е в този географски район; |
| --- | --- |

1.

„общо население“ на точно определен географски район означава всички лица, чието обичайно местопребиваване, както е определено в член 2, буква г) от Регламент (ЕО) No 763/2008, е в този географски район;

| 2. | „хиперкуб“ означава многоизмерна кръстосана таблица на разбивките, която съдържа стойност на клетка за измерването на всяка категория на всяка разбивка, нанесена в кръстосаната таблица по всяка от категориите на всяка друга разбивка, използвана в този хиперкуб; |
| --- | --- |

2.

„хиперкуб“ означава многоизмерна кръстосана таблица на разбивките, която съдържа стойност на клетка за измерването на всяка категория на всяка разбивка, нанесена в кръстосаната таблица по всяка от категориите на всяка друга разбивка, използвана в този хиперкуб;

| 3. | „основно гранично разпределение“ означава подмножество на даден хиперкуб, което се получава от кръстосаното табулиране на някои от разбивките на хиперкуба, но не и на всичките му разбивки; |
| --- | --- |

3.

„основно гранично разпределение“ означава подмножество на даден хиперкуб, което се получава от кръстосаното табулиране на някои от разбивките на хиперкуба, но не и на всичките му разбивки;

| 4. | „първична клетка“ означава всяка клетка, която е част от поне едно основно гранично разпределение в даден хиперкуб. В хиперкубовете, за които не са определени основни гранични разпределения, всички клетки са първични; |
| --- | --- |

4.

„първична клетка“ означава всяка клетка, която е част от поне едно основно гранично разпределение в даден хиперкуб. В хиперкубовете, за които не са определени основни гранични разпределения, всички клетки са първични;

| 5. | „вторична клетка“ означава клетка на хиперкуб, която не е първична клетка в съответния хиперкуб; |
| --- | --- |

5.

„вторична клетка“ означава клетка на хиперкуб, която не е първична клетка в съответния хиперкуб;

| 6. | „стойност на клетка“ означава информацията, съдържаща се в клетка на хиперкуб. Стойността на клетка може да бъде или „цифрова стойност на клетка“ или „специална стойност на клетка“; |
| --- | --- |

6.

„стойност на клетка“ означава информацията, съдържаща се в клетка на хиперкуб. Стойността на клетка може да бъде или „цифрова стойност на клетка“ или „специална стойност на клетка“;

| 7. | „цифрова стойност на клетка“ означава цифрова стойност, която се съдържа в дадена клетка, за да предостави статистическата информация за наблюдението за тази клетка; |
| --- | --- |

7.

„цифрова стойност на клетка“ означава цифрова стойност, която се съдържа в дадена клетка, за да предостави статистическата информация за наблюдението за тази клетка;

| 8. | „поверителна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която не трябва да бъде оповестявана, за да бъде запазена статистическата поверителност на данните в съответствие с контрола на оповестяването на статистическите данни от страна на държавите-членки; |
| --- | --- |

8.

„поверителна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която не трябва да бъде оповестявана, за да бъде запазена статистическата поверителност на данните в съответствие с контрола на оповестяването на статистическите данни от страна на държавите-членки;

| 9. | „неповерителна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която не е поверителна стойност на клетка; |
| --- | --- |

9.

„неповерителна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която не е поверителна стойност на клетка;

| 10. | „ненадеждна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която е ненадеждна според качествения контрол на държавите-членки; |
| --- | --- |

10.

„ненадеждна стойност на клетка“ означава цифрова стойност на клетка, която е ненадеждна според качествения контрол на държавите-членки;

| 11. | „специална стойност на клетка“ означава символ, който се съдържа в клетка на хиперкуб вместо цифровата стойност на клетката; |
| --- | --- |

11.

„специална стойност на клетка“ означава символ, който се съдържа в клетка на хиперкуб вместо цифровата стойност на клетката;

| 12. | „флаг“ означава код, който може да придружава дадена стойност на клетка, за да описва специфична характеристика на тази стойност на клетката. |
| --- | --- |

12.

„флаг“ означава код, който може да придружава дадена стойност на клетка, за да описва специфична характеристика на тази стойност на клетката.

Член 3

Програмата за статистическите данни

1.   Програмата за статистическите данни, които трябва да бъдат предоставени на Комисията (Евростат) за референтната 2011 г., се състои от изброените в приложение I хиперкубове.

2.   Държавите-членки използват специалната стойност на клетка „не се прилага“ единствено в следните случаи:

| а) | когато дадена клетка се отнася до категорията „не се прилага“ на поне една разбивка; или |
| --- | --- |

а)

когато дадена клетка се отнася до категорията „не се прилага“ на поне една разбивка; или

| б) | когато дадена клетка описва наблюдение, което не съществува в държавата-членка. |
| --- | --- |

б)

когато дадена клетка описва наблюдение, което не съществува в държавата-членка.

3.   Държавите-членки заменят всяка поверителна стойност на клетка със специалната стойност на клетка „не е известно“.

4.   Държавите-членки могат да заменят дадена неповерителна стойност на клетка със специалната стойност на клетка „не е известно“ единствено когато стойността на клетката е във вторична клетка.

5.   По искане на дадена държава-членка Комисията (Евростат) не разпространява за обществеността никоя ненадеждна стойност на клетка, предоставена от тази държава-членка.

Член 4

Метаданни за стойностите на клетки

1.   Когато е приложимо, държавите-членки добавят към дадена клетка на хиперкуб следните флагове:

| а) | „поверително“; |
| --- | --- |

а)

„поверително“;

| б) | „ненадеждно“; |
| --- | --- |

б)

„ненадеждно“;

| в) | „променено след първото предаване на данни“; |
| --- | --- |

в)

„променено след първото предаване на данни“;

| г) | „вж. приложената информация“. |
| --- | --- |

г)

„вж. приложената информация“.

2.   Всяка клетка, чиято поверителна стойност е била заменена със специалната стойност „не е известно“, се отбелязва с флага „поверително“.

3.   Всяка клетка, чиято цифрова стойност е ненадеждна, се отбелязва с флага „ненадеждно“ без оглед на това, дали за тази клетка е била предоставена цифровата стойност или специалната стойност „не е известно“.

4.   За всяка клетка, придружена от поне един от флаговете „ненадеждно“, „променено след първото предаване на данни“ или „вж. приложената информация“, се предоставя обяснителен текст.

Член 5

Метаданни за темите

Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) метаданните за определените в приложение II теми.

Член 6

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 юни 2010 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 218, 13.8.2008 г., стр. 14.

1

(2)  ОВ L 329, 15.12.2009 г., стр. 29.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Програма за статистическите данни (хиперкубовете) за референтната 2011 г. в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 763/2008

| No (1) | Общо (2) | Разбивки (3) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Общо население (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 1.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 1.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 1.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 1.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 1.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 1.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 2. | Общо население (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 2.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 2.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 2.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 2.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 2.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 2.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 3. | Общо население (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 3.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 3.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 3.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 3.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L | | | AGE.M. |
| 3.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 3.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 4. | Общо население (4), (5) | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 4.1. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 4.2. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 4.3. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 4.4. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 4.5. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 4.6. | GEO.L. | SEX. | HST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 5. | Брой на всички частни домакинства (6) | GEO.L. | TPH.H. | SPH.H. | TSH. | | | | |
| 6. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 6.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | | | | AGE.M. |
| 6.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 6.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LMS. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 6.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 6.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 6.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 7. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 7.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | | | | AGE.M. |
| 7.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 7.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | EDU. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 7.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 7.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 7.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 8. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 8.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 8.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 8.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | SIE. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 8.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 8.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 8.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 9. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 9.1. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 9.2. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | POB.L. | | |
| 9.3. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | LOC. | CAS.L. | | COC.L. | |
| 9.4. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 9.5. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | POB.L. | | AGE.M. |
| 9.6. | GEO.L. | SEX. | FST.H. | | | | COC.L. | AGE.M. |
| 10. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.H. | EDU. | AGE.M. | |
| 10.1. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | | AGE.M. | |
| 10.2. | GEO.L. | SEX. | OCC. | | CAS.H. | EDU. | | |
| 10.3. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 10.4. | GEO.L. | SEX. | | IND.H. | CAS.L. | EDU. | | |
| 10.5. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 10.6. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | | | |
| 10.7. | GEO.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | EDU. | | |
| 11. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 11.1. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | | AGE.M. |
| 11.2. | GEO.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 11.3. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | | AGE.M. |
| 11.4. | GEO.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | CAS.L. | COC.L. | |
| 12. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | COC.L. | AGE.M. |
| 12.1. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 12.2. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | | CAS.L. | COC.L. | |
| 12.3. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | CAS.L. | | |
| 12.4. | GEO.L. | SEX. | LOC. | SIE. | ROY. | | COC.L. | |
| 12.5. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | | | AGE.M. |
| 12.6. | GEO.L. | SEX. | LOC. | | ROY. | CAS.L. | COC.L. | |
| 13. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | AGE.M. | |
| 13.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 13.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | OCC. | COC.L. | | |
| 14. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. | |
| 14.1. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | | | AGE.M. | |
| 14.2. | GEO.L. | SEX. | EDU. | CAS.L. | IND.H. | | | |
| 14.3. | GEO.L. | | EDU. | CAS.L. | IND.H. | COC.L. | | |
| 15. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 15.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 15.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | OCC. | | | |
| 15.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | POB.M. | | IND.H. | | |
| 16. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | |
| 16.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | | AGE.M. | |
| 16.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | OCC. | | | |
| 16.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | COC.M. | | IND.H. | | |
| 17. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | IND.H. | COC.L. | AGE.M. |
| 17.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | | | AGE.M. |
| 17.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | OCC. | | COC.L. | |
| 17.3. | GEO.L. | SEX. | CAS.L. | ROY. | | IND.H. | | |
| 18. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | AGE.M. | | |
| 18.1. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | | AGE.M. | | |
| 18.2. | GEO.L. | SEX. | CAS.H. | LMS. | COC.L. | | | |
| 19. | Общо население (4) | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. | |
| 19.1. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | | AGE.M. | |
| 19.2. | LPW.L. | SEX. | OCC. | | EDU. | COC.L. | | |
| 19.3. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 19.4. | LPW.L. | SEX. | | IND.H. | EDU. | COC.L. | | |
| 19.5. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 19.6. | LPW.L. | SEX. | OCC. | IND.H. | EDU | | | |
| 19.7. | LPW.L. | SEX. | | | EDU | COC.L. | AGE.M. | |
| 20. | Общо население (4) | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | IND.H. | EDU. | COC.L. | AGE.M. |
| 20.1. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | | | AGE.M. |
| 20.2. | LPW.L. | SEX. | SIE. | OCC. | | | COC.L. | |
| 20.3. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | IND.H. | | COC.L. | |
| 20.4. | LPW.L. | SEX. | SIE. | | | EDU. | COC.L. | |
| 21. | Общо население (4) | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 21.1. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | | AGE.M. | | |
| 21.2. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | OCC. | | | | |
| 21.3. | LPW.L. | SEX. | POB.M. | | IND.H. | | | |
| 22. | Общо население (4) | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | IND.H. | AGE.M. | | |
| 22.1. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | | AGE.M. | | |
| 22.2. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | OCC. | | | | |
| 22.3. | LPW.L. | SEX. | COC.M. | | IND.H. | | | |
| 23. | Общо население (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 23.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | OCC. | | | AGE.L. |
| 23.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 23.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 24. | Общо население (4) | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 24.1. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | IND.H. | | | AGE.L. |
| 24.2. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | POB.M. | | AGE.L. |
| 24.3. | GEO.L. | LPW.N. | SEX. | EDU. | | | COC.M. | AGE.L. |
| 25. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | AGE.M. | |
| 25.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.M. | | | AGE.M. | |
| 25.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | POB.M. | | CAS.L. | | |
| 25.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.5. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | | AGE.L. | |
| 25.6. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | POB.L. | COC.L. | CAS.L. | | |
| 25.7. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | | AGE.M. | |
| 25.8. | GEO.L. | SEX. | | POB.M. | COC.M. | CAS.L. | | |
| 25.9. | GEO.L. | SEX. | YAE.H. | | | | AGE.M. | |
| 26. | Общо население (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 26.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | | | AGE.M. | | |
| 26.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 27. | Общо население (4) | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | AGE.M. | | |
| 27.1. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | | | AGE.M. | | |
| 27.2. | GEO.N. | SEX. | COC.H. | CAS.L. | YAT. | | | |
| 28. | Общо население (4) | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | AGE.M. | | |
| 28.1. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | | AGE.M. | | |
| 28.2. | GEO.N. | SEX. | POB.H. | COC.L. | CAS.L. | | | |
| 29. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 29.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 29.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 29.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 30. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 30.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | | | AGE.M. | |
| 30.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | OCC. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 30.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 31. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 31.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 31.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 31.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 31.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | POB.M. | | |
| 32. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 32.1. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.M. | |
| 32.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | | AGE.L. | |
| 32.3. | GEO.L. | | YAE.L. | IND.H. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 32.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | IND.H. | | COC.M. | | |
| 33. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 33.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | | | | AGE.M. |
| 33.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 33.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | SIE. | CAS.L. | | COC.M. | |
| 33.4. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | | AGE.M. |
| 34. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. | |
| 34.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 34.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | | |
| 34.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 35. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. | |
| 35.1. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | | | AGE.M. | |
| 35.2. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | | |
| 35.3. | GEO.L. | SEX. | YAE.L. | | CAS.L. | | AGE.M. | |
| 36. | Общо население (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | AGE.M. |
| 36.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 36.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | POB.M. | |
| 37. | Общо население (4) | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | AGE.M. |
| 37.1. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | | | AGE.M. |
| 37.2. | GEO.N. | SEX. | YAT. | OCC. | EDU. | CAS.L. | COC.M. | |
| 38. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | COC.L. | ROY. | AGE.M. |
| 38.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | | AGE.M. |
| 38.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | | AGE.M. |
| 38.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | POB.L. | | ROY. | |
| 38.4. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | CAS.L. | | COC.L. | ROY. | |
| 39. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. |
| 39.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | | | | AGE.M. |
| 39.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | POB.M. | | |
| 39.3. | GEO.L. | SEX. | HAR.L. | LOC. | ROY. | | COC.M. | |
| 40. | Общо население (4)

  (незадължително поле) | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | AGE.M. | | | |
| 40.1. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | | AGE.M. | | | |
| 40.2. | GEO.L. | SEX. | HAR.H. | LOC. | | | | |
| 41. | Брой на всички обитавани конвенционални жилища (7) | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. или NOR.) | (DFS. или DRM.) | WSS. | TOI. | BAT. | TOH. |
| 41.1. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | (UFS. или NOR.) | | | | | |
| 41.2. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | (DFS. или DRM.) | | | | |
| 41.3. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | WSS. | | | |
| 41.4. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | TOI. | | |
| 41.5. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | BAT. | |
| 41.6. | GEO.L. | OWS. | NOC.H. | TOB. | | | | | | TOH. |
| 42. | Общо население (4), (5) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | FST.H. | | | |
| 42.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | HST.M. | | | | |
| 42.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | FST.H. | | | |
| 43. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | OCC. | IND.H. | | |
| 43.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.H. | | | | |
| 43.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | OCC. | | | |
| 43.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | IND.H. | | |
| 44. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | EDU. | LOC. | |
| 44.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | SIE. | | | |
| 44.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | CAS.L. | | EDU. | | |
| 44.3. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | | | LOC. | |
| 45. | Общо население (4) | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | COC.M. | | | |
| 45.1. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | POB.M. | | | | |
| 45.2. | GEO.L. | SEX. | AGE.H. | | COC.M. | | | |
| 46. | Общо население (4) | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | POB.M. | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.1. | GEO.M. | SEX. | | | POB.M. | | AGE.M. | |
| 46.2. | GEO.M. | SEX. | | | | COC.M. | AGE.M. | |
| 46.3. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | | AGE.M. | |
| 46.4. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | POB.L. | | | |
| 46.5. | GEO.M. | SEX. | LMS. | | | COC.L. | | |
| 46.6. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | | AGE.M. | |
| 46.7. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | POB.M. | | | |
| 46.8. | GEO.M. | SEX. | | ROY. | | COC.M. | | |
| 46.9. | GEO.M. | SEX. | LMS. | ROY. | | | | |
| 47. | Общо население (4), (5) | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 47.1. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | | AGE.M. | |
| 47.2. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | LMS. | | | | |
| 47.3. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | POB.L. | | | |
| 47.4. | GEO.M. | SEX. | HST.M. | | | COC.L. | | |
| 48. | Общо население (4), (5) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | HST.H. | | | | |
| 49. | Брой на всички частни домакинства (6) | GEO.M. | TPH.H. | SPH.H. | | | | | |
| 50. | Общо население (4) | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | POB.L. | COC.L. | AGE.M. | |
| 50.1. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | | AGE.M. | |
| 50.2. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | LMS. | | | | |
| 50.3. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | POB.L. | | | |
| 50.4. | GEO.M. | SEX. | FST.L. | | | COC.L. | | |
| 51. | Общо население (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.M. | FST.H. | | | | |
| 52. | Брой на всички семейства (8) | GEO.M. | TFN.H. | SFN.H. | | | | | |
| 53. | Брой на всички конвенционални жилища (9) | GEO.M. | TOB. | OCS. | POC. | | | | |
| 54. | Брой на всички обитавани конвенционални жилища (7) | GEO.M. | TOB. | (DFS. или DRM.) | (UFS. или NOR.) | NOC.H. | |
| 54.1. | GEO.M. | TOB. | (DFS. или DRM.) | (UFS. или NOR.) | | |
| 54.2. | GEO.M. | TOB. | (DFS. или DRM.) | | NOC.H. | |
| 55. | Общо население (4) | GEO.M. | SEX. | AGE.H. | | | | | |
| 56. | Общо население (4) | GEO.H. | SEX. | AGE.M. | | | | | |
| 57. | Брой на всички частни домакинства (6) | GEO.H. | TPH.L. | SPH.L. | | | | | |
| 58. | Брой на всички семейства (8) | GEO.H. | TFN.L. | SFN.L. | | | | | |
| 59. | Брой на всички жилищни помещения (10) | GEO.H. | TLQ. | | | | | | |
| 60. | Брой на всички конвенционални жилища (9) | GEO.H. | OCS. | TOB. | | | | | |

No (1)

Общо (2)

Разбивки (3)

1.

Общо население (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

1.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

AGE.M.

1.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.L.

1.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.L.

1.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

1.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

1.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

2.

Общо население (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

2.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

AGE.M.

2.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

2.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

2.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

2.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

2.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

3.

Общо население (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

3.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

AGE.M.

3.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

3.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

3.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L

AGE.M.

3.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

3.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

4.

Общо население (4), (5)

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

4.1.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

AGE.M.

4.2.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

4.3.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

4.4.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

CAS.L.

AGE.M.

4.5.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

POB.L.

AGE.M.

4.6.

GEO.L.

SEX.

HST.H.

COC.L.

AGE.M.

5.

Брой на всички частни домакинства (6)

GEO.L.

TPH.H.

SPH.H.

TSH.

6.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

6.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

AGE.M.

6.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

POB.M.

6.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LMS.

CAS.L.

COC.M.

6.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

6.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

6.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

7.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

7.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

AGE.M.

7.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

POB.L.

7.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

EDU.

CAS.L.

COC.L.

7.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

7.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

7.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

8.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

8.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

AGE.M.

8.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

POB.L.

8.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

8.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

8.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

8.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

9.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

9.1.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

AGE.M.

9.2.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

POB.L.

9.3.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

LOC.

CAS.L.

COC.L.

9.4.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

CAS.L.

AGE.M.

9.5.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

POB.L.

AGE.M.

9.6.

GEO.L.

SEX.

FST.H.

COC.L.

AGE.M.

10.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.H.

EDU.

AGE.M.

10.1.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

AGE.M.

10.2.

GEO.L.

SEX.

OCC.

CAS.H.

EDU.

10.3.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

AGE.M.

10.4.

GEO.L.

SEX.

IND.H.

CAS.L.

EDU.

10.5.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

10.6.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

10.7.

GEO.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

11.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

11.1.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

AGE.M.

11.2.

GEO.L.

SEX.

SIE.

OCC.

CAS.L.

COC.L.

11.3.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

AGE.M.

11.4.

GEO.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

CAS.L.

COC.L.

12.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

12.1.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

AGE.M.

12.2.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

CAS.L.

COC.L.

12.3.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

CAS.L.

12.4.

GEO.L.

SEX.

LOC.

SIE.

ROY.

COC.L.

12.5.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

AGE.M.

12.6.

GEO.L.

SEX.

LOC.

ROY.

CAS.L.

COC.L.

13.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

AGE.M.

13.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

13.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

OCC.

COC.L.

14.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

14.1.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

AGE.M.

14.2.

GEO.L.

SEX.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

14.3.

GEO.L.

EDU.

CAS.L.

IND.H.

COC.L.

15.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

15.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

15.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

OCC.

15.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

POB.M.

IND.H.

16.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

16.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

16.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

OCC.

16.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

COC.M.

IND.H.

17.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

IND.H.

COC.L.

AGE.M.

17.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

AGE.M.

17.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

OCC.

COC.L.

17.3.

GEO.L.

SEX.

CAS.L.

ROY.

IND.H.

18.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

AGE.M.

18.1.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

AGE.M.

18.2.

GEO.L.

SEX.

CAS.H.

LMS.

COC.L.

19.

Общо население (4)

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

19.1.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

AGE.M.

19.2.

LPW.L.

SEX.

OCC.

EDU.

COC.L.

19.3.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

AGE.M.

19.4.

LPW.L.

SEX.

IND.H.

EDU.

COC.L.

19.5.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

AGE.L.

19.6.

LPW.L.

SEX.

OCC.

IND.H.

EDU

19.7.

LPW.L.

SEX.

EDU

COC.L.

AGE.M.

20.

Общо население (4)

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

IND.H.

EDU.

COC.L.

AGE.M.

20.1.

LPW.L.

SEX.

SIE.

AGE.M.

20.2.

LPW.L.

SEX.

SIE.

OCC.

COC.L.

20.3.

LPW.L.

SEX.

SIE.

IND.H.

COC.L.

20.4.

LPW.L.

SEX.

SIE.

EDU.

COC.L.

21.

Общо население (4)

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

21.1.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

21.2.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

OCC.

21.3.

LPW.L.

SEX.

POB.M.

IND.H.

22.

Общо население (4)

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

IND.H.

AGE.M.

22.1.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

22.2.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

OCC.

22.3.

LPW.L.

SEX.

COC.M.

IND.H.

23.

Общо население (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

23.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

OCC.

AGE.L.

23.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

23.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

24.

Общо население (4)

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

24.1.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

IND.H.

AGE.L.

24.2.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

POB.M.

AGE.L.

24.3.

GEO.L.

LPW.N.

SEX.

EDU.

COC.M.

AGE.L.

25.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

AGE.M.

25.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.M.

AGE.M.

25.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

POB.M.

CAS.L.

25.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

COC.M.

AGE.M.

25.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

COC.M.

CAS.L.

25.5.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

AGE.L.

25.6.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

POB.L.

COC.L.

CAS.L.

25.7.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

25.8.

GEO.L.

SEX.

POB.M.

COC.M.

CAS.L.

25.9.

GEO.L.

SEX.

YAE.H.

AGE.M.

26.

Общо население (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

26.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

AGE.M.

26.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

CAS.L.

YAT.

27.

Общо население (4)

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

AGE.M.

27.1.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

AGE.M.

27.2.

GEO.N.

SEX.

COC.H.

CAS.L.

YAT.

28.

Общо население (4)

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

AGE.M.

28.1.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

AGE.M.

28.2.

GEO.N.

SEX.

POB.H.

COC.L.

CAS.L.

29.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

29.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

29.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

POB.M.

29.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

30.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

30.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

AGE.M.

30.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

OCC.

CAS.L.

COC.M.

30.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

31.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

31.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

31.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

31.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

POB.M.

31.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

POB.M.

32.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

32.1.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

AGE.M.

32.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

AGE.L.

32.3.

GEO.L.

YAE.L.

IND.H.

CAS.L.

COC.M.

32.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

IND.H.

COC.M.

33.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

33.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

AGE.M.

33.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

POB.M.

33.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

SIE.

CAS.L.

COC.M.

33.4.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

34.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

34.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

34.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

34.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

35.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

35.1.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

AGE.M.

35.2.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

35.3.

GEO.L.

SEX.

YAE.L.

CAS.L.

AGE.M.

36.

Общо население (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

AGE.M.

36.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

36.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

POB.M.

37.

Общо население (4)

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

AGE.M.

37.1.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

AGE.M.

37.2.

GEO.N.

SEX.

YAT.

OCC.

EDU.

CAS.L.

COC.M.

38.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

COC.L.

ROY.

AGE.M.

38.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

AGE.M.

38.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

AGE.M.

38.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

POB.L.

ROY.

38.4.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

CAS.L.

COC.L.

ROY.

39.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

39.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

AGE.M.

39.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

POB.M.

39.3.

GEO.L.

SEX.

HAR.L.

LOC.

ROY.

COC.M.

40.

Общо население (4)

(незадължително поле)

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

AGE.M.

40.1.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

AGE.M.

40.2.

GEO.L.

SEX.

HAR.H.

LOC.

41.

Брой на всички обитавани конвенционални жилища (7)

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. или NOR.)

(DFS. или DRM.)

WSS.

TOI.

BAT.

TOH.

41.1.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(UFS. или NOR.)

41.2.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

(DFS. или DRM.)

41.3.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

WSS.

41.4.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOI.

41.5.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

BAT.

41.6.

GEO.L.

OWS.

NOC.H.

TOB.

TOH.

42.

Общо население (4), (5)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

FST.H.

42.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

HST.M.

42.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

FST.H.

43.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

OCC.

IND.H.

43.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.H.

43.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

OCC.

43.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

IND.H.

44.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

EDU.

LOC.

44.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

SIE.

44.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

CAS.L.

EDU.

44.3.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

LOC.

45.

Общо население (4)

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

COC.M.

45.1.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

POB.M.

45.2.

GEO.L.

SEX.

AGE.H.

COC.M.

46.

Общо население (4)

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

POB.M.

COC.M.

AGE.M.

46.1.

GEO.M.

SEX.

POB.M.

AGE.M.

46.2.

GEO.M.

SEX.

COC.M.

AGE.M.

46.3.

GEO.M.

SEX.

LMS.

AGE.M.

46.4.

GEO.M.

SEX.

LMS.

POB.L.

46.5.

GEO.M.

SEX.

LMS.

COC.L.

46.6.

GEO.M.

SEX.

ROY.

AGE.M.

46.7.

GEO.M.

SEX.

ROY.

POB.M.

46.8.

GEO.M.

SEX.

ROY.

COC.M.

46.9.

GEO.M.

SEX.

LMS.

ROY.

47.

Общо население (4), (5)

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

47.1.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

AGE.M.

47.2.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

LMS.

47.3.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

POB.L.

47.4.

GEO.M.

SEX.

HST.M.

COC.L.

48.

Общо население (4), (5)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

HST.H.

49.

Брой на всички частни домакинства (6)

GEO.M.

TPH.H.

SPH.H.

50.

Общо население (4)

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

POB.L.

COC.L.

AGE.M.

50.1.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

AGE.M.

50.2.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

LMS.

50.3.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

POB.L.

50.4.

GEO.M.

SEX.

FST.L.

COC.L.

51.

Общо население (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.M.

FST.H.

52.

Брой на всички семейства (8)

GEO.M.

TFN.H.

SFN.H.

53.

Брой на всички конвенционални жилища (9)

GEO.M.

TOB.

OCS.

POC.

54.

Брой на всички обитавани конвенционални жилища (7)

GEO.M.

TOB.

(DFS. или DRM.)

(UFS. или NOR.)

NOC.H.

54.1.

GEO.M.

TOB.

(DFS. или DRM.)

(UFS. или NOR.)

54.2.

GEO.M.

TOB.

(DFS. или DRM.)

NOC.H.

55.

Общо население (4)

GEO.M.

SEX.

AGE.H.

56.

Общо население (4)

GEO.H.

SEX.

AGE.M.

57.

Брой на всички частни домакинства (6)

GEO.H.

TPH.L.

SPH.L.

58.

Брой на всички семейства (8)

GEO.H.

TFN.L.

SFN.L.

59.

Брой на всички жилищни помещения (10)

GEO.H.

TLQ.

60.

Брой на всички конвенционални жилища (9)

GEO.H.

OCS.

TOB.

---

(1)  В даден запис на таблицата за конкретен хиперкуб едноцифреният номер в първия ред отгоре надолу (отбелязан в удебелен шрифт) обозначава хиперкуба в съответствие с член 2, точка 2 от настоящия регламент. Всеки двуцифрен номер по-надолу (който не е в удебелен шрифт) обозначава „основно гранично разпределение“ в съответствие с член 2, точка 3 от настоящия регламент.

(2)  Общата стойност за всеки хиперкуб се отнася до цялата докладваща държава.

(3)  В даден запис на таблицата за конкретен хиперкуб в първия ред отгоре надолу (отбелязан в удебелен шрифт) са изброени всички разбивки, използвани в този хиперкуб, в съответствие с член 2, точка 2 от настоящия регламент. Във всеки ред по-надолу (който не е в удебелен шрифт) е посочено „основно гранично разпределение“ в съответствие с член 2, точка 3 от настоящия регламент. Кодът обозначава разбивката, определена за него в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

(4)  Бездомност: по принцип данните за общото население трябва да включват броя на всички напълно бездомни лица (лица, които живеят на улицата без подслон) и всички периодично бездомни лица (лица, които често се местят от едно временно жилище в друго). Държавите-членки обаче имат възможност да не включат броя на бездомните лица в своите данни за общото население или да включат броя на бездомните, но без да разделят данните за бездомните по каквито и да било разбивки или категории (данните са включени единствено в общата стойност и/или в категорията „Не е посочено“). Ако държавите-членки не включат броя на бездомните лица в техните данни за общото население, те предоставят на Комисията възможно най-добрата налична оценка за броя на всички напълно бездомни и всички периодично бездомни лица в цялата държава-членка.

(5)  За „Лица, обитаващи частни домакинства с незаявена категория“ (категория HST.M.1.3. или HST.H.1.3.), „Напълно бездомни лица“ (HST.M.2.2. или HST.H.2.2.) и „Лица, които не живеят в частни домакинства, но с незаявена категория“ (HST.M.2.3. или HST.H.2.3.) не се изисква основно пределно разпределение (препоръчват се: GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.M., съответно GEO.L. x SEX. x AGE.L. x HST.H.).

(6)  Според определението в темата „Статут на домакинството“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

(7)  Според определенията в темите „Статут на заетост на конвенционални жилища“ и „Жилищни условия“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

(8)  Според определението за „семейно ядро“ в темата „Семейно положение“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

(9)  Според определението в темата „Жилищни условия“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

(10)  Според определението в темата „Тип жилищни помещения“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

МЕТАДАННИ ЗА ТЕМИТЕ

Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) определения, свързани с темите на преброяването.

За всяка тема метаданните трябва:

| — | да указват източника/източниците на данни, използван(и) за докладване на статистическите данни по темата; |
| --- | --- |

—

да указват източника/източниците на данни, използван(и) за докладване на статистическите данни по темата;

| — | да посочват методологията, която е използвана за оценяване на данните по темата; |
| --- | --- |

—

да посочват методологията, която е използвана за оценяване на данните по темата;

| — | да посочват причините за всяка ненадеждност на данните по темата. |
| --- | --- |

—

да посочват причините за всяка ненадеждност на данните по темата.

Освен това държавите-членки предоставят метаданните, описани в общи линии по-долу.

Обичайно местопребиваване

Метаданните трябва да изясняват по какъв начин е използвано определението за „обичайно местопребиваване“ от член 2, буква г) от Регламент (ЕО) No 763/2008, по-специално в каква степен законното или регистрираното местопребиваване е било посочено като заместител на обичайното местопребиваване в съответствие с 12-месечния критерий, както и да съдържат ясно определение на приетата концепция за постоянно население.

Метаданните трябва да посочват дали се счита, че обичайното местопребиваване на студентите, чийто адрес по време на семестъра е различен от домашния им адрес, е техният домашен адрес.

Метаданните трябва да посочват дали данните за общото население включват/изключват напълно бездомните лица (лица, които живеят на улицата без подслон) и/или периодично бездомните лица (лица, които често се местят от едно временно жилище в друго).

Метаданните трябва да посочват всяко друго специфично за държавата приложение на правилата за „специалните случаи“, изброени в техническите спецификации за темата „Обичайно местопребиваване“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009.

Юридическо семейно положение/партньорства

Метаданните трябва да посочват съответната правна основа в държавата-членка по отношение на браковете между лица от различни полове и от един и същ пол, минималната възраст за сключване на брак, регистрираните партньорства между лица от различни полове и от един и същ пол и възможността за получаване на развод или придобиване на статут на законно разделен.

Икономически теми

Метаданните трябва да посочват всяко специфично за държавата приложение на правилата, изброени в техническите спецификации за темата „Статут на настояща дейност“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009. Метаданните трябва да посочват дали статутът на настояща дейност е бил посочен въз основа на регистри, и ако случаят е такъв — да съдържат съответните определения, използвани в дадения регистър.

Метаданните трябва да посочват националната минимална възраст за икономическа дейност в държавата и съответната правна основа.

Когато при преброяването в дадената държава-членка се идентифицират лица, работещи на повече от едно работно място, метаданните трябва да описват използвания метод за определяне на тяхното основно работно място (например въз основа на работното време или получавания доход).

Метаданните трябва да посочват всяко специфично за държавата приложение на правилата, изброени в техническите спецификации за темата „Статут на трудова заетост“ в приложението към Регламент (ЕО) No 1201/2009. Когато при преброяването в дадената държава-членка се идентифицират лица, които са едновременно работодатели и наети лица, метаданните трябва да посочват използвания метод за определяне на принадлежността им към една от двете категории.

Държава/място на раждане

По отношение на преброявания, за които не е налична никаква информация или е налична непълна информация относно държавата на раждане в съответствие със съществуващите по време на преброяването международни граници, метаданните трябва да посочват използваната методология за определяне на разбивката от темата „Държава/място на раждане“, в която попада лицето.

Метаданните трябва да посочват дали обичайното местопребиваване на майката е било заменено с мястото на раждане.

Гражданство

В държавите, в които част от населението са лица, които са „признати неграждани“ (т.е. лица, които не са нито граждани на някоя държава, нито лица без гражданство, и които имат част от свързаните с гражданството права и задължения, но не всички), метаданните трябва да предоставят съответната информация.

Обичайно местопребиваване една година преди преброяването

Когато при преброяването в дадената държава-членка се събира информация за темата „Предишно обичайно местопребиваване и дата на пристигане в сегашното място“, метаданните трябва да описват всяка използвана методология за посочване на обичайното местопребиваване една година преди преброяването.

Теми за домакинството и семейството

Метаданните трябва да посочват дали при преброяването в дадената държава-членка за идентифициране на частните домакинства се прилага концепцията за „водене на домакинство“ или „едно жилище — едно домакинство“. Метаданните трябва да посочват използвания метод за създаване на домакинства и семейства.

Метаданните трябва да посочват начина на идентифициране на връзките между членовете на домакинството (напр. матрица на взаимоотношенията или връзка с референтното лице).

Метаданните трябва да посочват използваната методология за докладване на напълно бездомни лица.

Статут на заетост на конвенционални жилища

Когато при преброяването в дадената държава-членка се събира информация за категориите „Жилища, определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба“ и „Необитавани жилища“, метаданните трябва да посочват използваната методология за докладване по тези категории.

Тип собственост

Метаданните трябва да посочват приетото в дадената държава-членка за целите на преброяването определение на понятието „жилищни кооперации“, както и съответната правна основа.

Метаданните трябва да посочват всички типични случаи, които са попаднали в категорията „Жилища — обект на други видове собственост“.

Полезна застроена площ и/или брой стаи на жилищните единици, стандарт на плътност

Метаданните трябва да посочват прилагането или на концепцията за „полезна застроена площ“, или за „брой стаи“, по целесъобразност, както и приетото определение за съответната мярка на стандарта за плътност.

---

| 17.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 151/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 151/14

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 520/2010 НА КОМИСИЯТА

от 16 юни 2010 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 831/2002 относно достъпа до поверителни данни за научни цели по отношение на достъпните проучвания и източниците на статистически данни

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 година относно европейската статистика (1), и по-специално член 23 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В Регламент (ЕО) No 831/2002 на Комисията (2) се установяват условията, при които може да бъде предоставян достъп до поверителни данни, предавани на органа на Общността, с цел да се даде възможност да бъдат извлечени статистически заключения за научни цели. В посочения регламент са изброени различните проучвания и източници на данни, към които той се прилага. |
| --- | --- |

(1)

В Регламент (ЕО) No 831/2002 на Комисията (2) се установяват условията, при които може да бъде предоставян достъп до поверителни данни, предавани на органа на Общността, с цел да се даде възможност да бъдат извлечени статистически заключения за научни цели. В посочения регламент са изброени различните проучвания и източници на данни, към които той се прилага.

| (2) | Налице е нарастващ интерес от страна на изследователите и научната общност като цяло към получаване на достъп с научна цел до поверителни данни от Европейската система за здравни интервюта (EHIS), от статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS), от проучването на бюджета на домакинствата (HBS) и от статистическите справки при автомобилен превоз на товари (CGR). |
| --- | --- |

(2)

Налице е нарастващ интерес от страна на изследователите и научната общност като цяло към получаване на достъп с научна цел до поверителни данни от Европейската система за здравни интервюта (EHIS), от статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS), от проучването на бюджета на домакинствата (HBS) и от статистическите справки при автомобилен превоз на товари (CGR).

| (3) | Целта, която се поставя пред EHIS, е да изготвя хармонизирани оценки с висока степен на съпоставимост между държавите-членки на ЕС по отношение на здравословното състояние, начина на живот (факторите, определящи здравето) и здравните услуги за гражданите на ЕС. Включените във въпросника теми обслужват както породените от политиките нужди от данни, така и научните изследвания. Като използват индивидуални набори от данни, научните работници ще получат възможност да провеждат изследвания върху строго определени групи хора (например такива в напреднала възраст), по-добре да оценяват здравословното им състояние и начина, по който здравеопазването да отговори на техните нужди. Резултатите от такива изследвания биха могли да се използват за съставяне на специфични планове, насочени към различни групи от населението, или за оценка на европейски и/или национални планове за превенция. |
| --- | --- |

(3)

Целта, която се поставя пред EHIS, е да изготвя хармонизирани оценки с висока степен на съпоставимост между държавите-членки на ЕС по отношение на здравословното състояние, начина на живот (факторите, определящи здравето) и здравните услуги за гражданите на ЕС. Включените във въпросника теми обслужват както породените от политиките нужди от данни, така и научните изследвания. Като използват индивидуални набори от данни, научните работници ще получат възможност да провеждат изследвания върху строго определени групи хора (например такива в напреднала възраст), по-добре да оценяват здравословното им състояние и начина, по който здравеопазването да отговори на техните нужди. Резултатите от такива изследвания биха могли да се използват за съставяне на специфични планове, насочени към различни групи от населението, или за оценка на европейски и/или национални планове за превенция.

| (4) | В Регламент (ЕО) No 808/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 година относно статистическите данни на Общността за информационното общество (3) се съдържа правна рамка за предоставянето на хармонизирани статистически данни за използването на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) от домакинствата и от физическите лица. Достъпът до индивидуални набори данни би бил много полезен за изследователската работа върху въздействието на ИКТ върху европейските общества и върху интеграцията по отношение на компютърните технологии. Резултатите могат да бъдат използвани за оценка на съществуващите политики и за определяне на нови политики на национално и на европейско равнище, както в случая със стратегията „i2010“. |
| --- | --- |

(4)

В Регламент (ЕО) No 808/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 година относно статистическите данни на Общността за информационното общество (3) се съдържа правна рамка за предоставянето на хармонизирани статистически данни за използването на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) от домакинствата и от физическите лица. Достъпът до индивидуални набори данни би бил много полезен за изследователската работа върху въздействието на ИКТ върху европейските общества и върху интеграцията по отношение на компютърните технологии. Резултатите могат да бъдат използвани за оценка на съществуващите политики и за определяне на нови политики на национално и на европейско равнище, както в случая със стратегията „i2010“.

| (5) | В HBS се съдържа класификация на разходите на домакинствата в зависимост от характеристиките на последните, включително главата на семейството и приходите на домакинството. Хомогенността на този източник на данни позволява да се създават инструменти за микросимулации, за да се проверяват валидни за целия ЕС хипотези и да се даде възможност на лицата, създаващи политиките, да вземат компетентни решения. |
| --- | --- |

(5)

В HBS се съдържа класификация на разходите на домакинствата в зависимост от характеристиките на последните, включително главата на семейството и приходите на домакинството. Хомогенността на този източник на данни позволява да се създават инструменти за микросимулации, за да се проверяват валидни за целия ЕС хипотези и да се даде възможност на лицата, създаващи политиките, да вземат компетентни решения.

| (6) | Регламент (ЕО) No 1172/98 на Съвета от 25 май 1998 година относно статистическите справки при автомобилен превоз на товари (4) съдържа изискването докладващите страни на всеки три месеца да предоставят на Евростат микроданни за включените в извадката превозни средства, за осъществените от тях пътувания и за стоките, превозени при посочените пътувания между регионите. Достъпът до посочените данни от страна на изследователите би бил от полза за анализите на политиката в областта на транспорта и за създаването на модели на транспорта, inter alia за целите на регионалната политика на ЕС, на балансирането на различните видове транспорт и за развитието на трансевропейската транспортна мрежа в ЕС. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕО) No 1172/98 на Съвета от 25 май 1998 година относно статистическите справки при автомобилен превоз на товари (4) съдържа изискването докладващите страни на всеки три месеца да предоставят на Евростат микроданни за включените в извадката превозни средства, за осъществените от тях пътувания и за стоките, превозени при посочените пътувания между регионите. Достъпът до посочените данни от страна на изследователите би бил от полза за анализите на политиката в областта на транспорта и за създаването на модели на транспорта, inter alia за целите на регионалната политика на ЕС, на балансирането на различните видове транспорт и за развитието на трансевропейската транспортна мрежа в ЕС.

| (7) | Следователно Европейската система за здравни интервюта (EHIS), статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, проучването на бюджета на домакинствата (HBS) и статистическите справки при автомобилен превоз на товари (CGR) следва да бъдат добавени към списъка в Регламент (ЕО) No 831/2002. |
| --- | --- |

(7)

Следователно Европейската система за здравни интервюта (EHIS), статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, проучването на бюджета на домакинствата (HBS) и статистическите справки при автомобилен превоз на товари (CGR) следва да бъдат добавени към списъка в Регламент (ЕО) No 831/2002.

| (8) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система (Комитет на ЕСС), |
| --- | --- |

(8)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система (Комитет на ЕСС),

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регламент (ЕО) No 831/2002 се изменя, както следва:

| 1. | В член 5 параграф 1 се заменя със следното:
  „1.   Органът на Общността може да предоставя достъп в своите помещения до поверителни данни, получени от следните проучвания или източници на статистически данни:






  — | групата на Европейската общност за проучване на домакинствата, |
| --- | --- | --- |

1.

В член 5 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Органът на Общността може да предоставя достъп в своите помещения до поверителни данни, получени от следните проучвания или източници на статистически данни:

—

групата на Европейската общност за проучване на домакинствата,

| — | проучването на работната сила, |
| --- | --- |

—

проучването на работната сила,

| — | проучването на Общността в областта на иновациите, |
| --- | --- |

—

проучването на Общността в областта на иновациите,

| — | проучването в областта на продължаващото професионално обучение, |
| --- | --- |

—

проучването в областта на продължаващото професионално обучение,

| — | проучването на структурата на заплатите, |
| --- | --- |

—

проучването на структурата на заплатите,

| — | статистическите данни на Европейския съюз за доходите и условията на живот, |
| --- | --- |

—

статистическите данни на Европейския съюз за доходите и условията на живот,

| — | проучването на образованието за възрастни, |
| --- | --- |

—

проучването на образованието за възрастни,

| — | изследването на структурата на земеделските стопанства, |
| --- | --- |

—

изследването на структурата на земеделските стопанства,

| — | европейската система за здравни интервюта, |
| --- | --- |

—

европейската система за здравни интервюта,

| — | статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, домакинства и информационно общество, |
| --- | --- |

—

статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, домакинства и информационно общество,

| — | проучването на бюджета на домакинствата, |
| --- | --- |

—

проучването на бюджета на домакинствата,

| — | статистическите справки при автомобилен превоз на товари. |
| --- | --- |

—

статистическите справки при автомобилен превоз на товари.

Въпреки това, по искане на националните органи, които са предоставили данните, може да не бъде предоставен достъп до тези данни за конкретен изследователски проект.“

| 2. | В член 6 параграф 1 се заменя със следното:
  „1.   Органът на Общността може да предостави на разположение набори от анонимизирани микроданни, получени от следните проучвания или източници на статистически данни:






  — | групата на Европейската общност за проучване на домакинствата, |
| --- | --- | --- |

2.

В член 6 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Органът на Общността може да предостави на разположение набори от анонимизирани микроданни, получени от следните проучвания или източници на статистически данни:

—

групата на Европейската общност за проучване на домакинствата,

| — | проучването на работната сила, |
| --- | --- |

—

проучването на работната сила,

| — | проучването на Общността в областта на иновациите, |
| --- | --- |

—

проучването на Общността в областта на иновациите,

| — | проучването в областта на продължаващото професионално обучение, |
| --- | --- |

—

проучването в областта на продължаващото професионално обучение,

| — | проучването на структурата на заплатите, |
| --- | --- |

—

проучването на структурата на заплатите,

| — | статистическите данни на Европейския съюз за доходите и условията на живот, |
| --- | --- |

—

статистическите данни на Европейския съюз за доходите и условията на живот,

| — | проучването на образованието за възрастни, |
| --- | --- |

—

проучването на образованието за възрастни,

| — | изследването на структурата на земеделските стопанства, |
| --- | --- |

—

изследването на структурата на земеделските стопанства,

| — | европейската система за здравни интервюта, |
| --- | --- |

—

европейската система за здравни интервюта,

| — | статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, домакинства и информационно общество, |
| --- | --- |

—

статистическите данни на Общността за информационното общество (CSIS) — модул 2: физически лица, домакинства и информационно общество,

| — | проучването на бюджета на домакинствата, |
| --- | --- |

—

проучването на бюджета на домакинствата,

| — | статистическите справки при автомобилен превоз на товари. |
| --- | --- |

—

статистическите справки при автомобилен превоз на товари.

Въпреки това, по искане на националните органи, които са предоставили данните, може да не бъде предоставен достъп до тези данни за конкретен изследователски проект.“

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 юни 2010 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 164.

1

(2)  ОВ L 133, 18.5.2002 г., стр. 7.

2

(3)  ОВ L 143, 30.4.2004 г., стр. 49.

3

(4)  ОВ L 163, 6.6.1998 г., стр. 1.

4

---

| 17.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 151/16

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 521/2010 НА КОМИСИЯТА

от 16 юни 2010 година

за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1580/2007 на Комисията от 21 декември 2007 г. за определяне на правила за прилагане на регламенти (ЕО) No 2200/96, (ЕО) No 2201/96 и (ЕО) No 1182/2007 на Съвета в сектора на плодовете и зеленчуците (2), и по-специално член 138, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

в изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори Регламент (ЕО) No 1580/2007 посочва критерии за определяне от Комисията на фиксирани стойности при внос от трети страни за продуктите и периодите, посочени в приложение XV, част A от посочения регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Фиксираните стойности при внос, посочени в член 138 от Регламент (ЕО) No 1580/2007, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на 17 юни 2010 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 юни 2010 година.

За Комисията, от името на председателя,

Jean-Luc DEMARTY

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 350, 31.12.2007 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Кодове на трети страни (1) | Фиксирана вносна стойност |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 45,6 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 119,1 |
| ZZ | 67,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 83,9 |
| BR | 112,1 |
| TR | 94,3 |
| US | 83,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 93,4 |
| 0808 10 80 | AR | 106,2 |
| BR | 77,3 |
| CA | 127,1 |
| CL | 97,4 |
| CN | 53,8 |
| NZ | 126,0 |
| US | 123,5 |
| UY | 123,8 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 228,7 |
| ZZ | 228,7 |
| 0809 20 95 | SY | 245,9 |
| TR | 345,1 |
| US | 576,0 |
| ZZ | 389,0 |
| 0809 30 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Кодове на трети страни (1)

Фиксирана вносна стойност

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

45,6

TR

50,2

ZZ

68,1

0707 00 05

MA

37,3

MK

45,6

TR

119,1

ZZ

67,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

83,9

BR

112,1

TR

94,3

US

83,2

ZA

93,7

ZZ

93,4

0808 10 80

AR

106,2

BR

77,3

CA

127,1

CL

97,4

CN

53,8

NZ

126,0

US

123,5

UY

123,8

ZA

111,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

228,7

ZZ

228,7

0809 20 95

SY

245,9

TR

345,1

US

576,0

ZZ

389,0

0809 30

TR

158,2

ZZ

158,2

---

(1)  Номенклатура на страните, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „друг произход“.

---

РЕШЕНИЯ

| 17.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 151/18

---

РЕШЕНИЕ EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2010 НА КОМИТЕТА ПО ПОЛИТИКА И СИГУРНОСТ

от 15 юни 2010 година

за назначаването на ръководител на мисията на Европейския съюз в подкрепа на реформата в областта на сигурността в Република Гвинея-Бисау (EU SSR GUINEA-BISSAU)

(2010/334/ОВППС)

КОМИТЕТЪТ ПО ПОЛИТИКА И СИГУРНОСТ,

като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 38, трета алинея от него,

като взе предвид Съвместно действие 2008/112/ОВППС на Съвета от 12 февруари 2008 г. относно мисията на Европейския съюз в подкрепа на реформата в областта на сигурността в Република Гвинея-Бисау (EU SSR GUINEA-BISSAU) (1), и по-специално член 8, параграф 1, втора алинея от него,

като има предвид, че:

| (1) | Съгласно член 8, параграф 1 от Съвместно действие 2008/112/ОВППС Съветът оправомощи Комитета по политика и сигурност (наричан по-нататък „КПС“), в съответствие с член 38 от Договора, да взема съответните решения с цел осъществяване на политическия контрол и стратегическото ръководство на мисията EU SSR GUINEA BISSAU, включително решението за назначаване на ръководител на мисията. |
| --- | --- |

(1)

Съгласно член 8, параграф 1 от Съвместно действие 2008/112/ОВППС Съветът оправомощи Комитета по политика и сигурност (наричан по-нататък „КПС“), в съответствие с член 38 от Договора, да взема съответните решения с цел осъществяване на политическия контрол и стратегическото ръководство на мисията EU SSR GUINEA BISSAU, включително решението за назначаване на ръководител на мисията.

| (2) | На 5 март 2008 г. по предложение на генералния секретар на Съвета/върховен представител за общата външна политика и политика на сигурност, с Решение EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2), КПС назначи г-н Juan Esteban VERASTEGUI за ръководител на мисията на Европейския съюз EU SSR GUINEA-BISSAU. |
| --- | --- |

(2)

На 5 март 2008 г. по предложение на генералния секретар на Съвета/върховен представител за общата външна политика и политика на сигурност, с Решение EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 (2), КПС назначи г-н Juan Esteban VERASTEGUI за ръководител на мисията на Европейския съюз EU SSR GUINEA-BISSAU.

| (3) | Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност предложи г-н Fernando AFONSO да бъде назначен за ръководител на мисията на Европейския съюз EU SSR GUINEA-BISSAU на мястото на г-н Juan Esteban VERASTEGUI, считано от 1 юли 2010 г., |
| --- | --- |

(3)

Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност предложи г-н Fernando AFONSO да бъде назначен за ръководител на мисията на Европейския съюз EU SSR GUINEA-BISSAU на мястото на г-н Juan Esteban VERASTEGUI, считано от 1 юли 2010 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Г-н Fernando AFONSO се назначава за ръководител на мисията на Европейския съюз в подкрепа на реформата в областта на сигурността в Република Гвинея-Бисау (EU SSR GUINEA-BISSAU), считано от 1 юли 2010 г.

Член 2

Решение EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 на Комитета по политика и сигурност от 5 март 2008 г. се отменя.

Член 3

Настоящото решение влиза в сила в деня на неговото приемане.

То се прилага до изтичането на срока на действие на Съвместно действие 2008/112/ОВППС на Съвета.

Съставено в Брюксел на 15 юни 2010 година.

За Комитета по политика и сигурност

Председател

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  ОВ L 40, 14.2.2008 г., стр. 11.

1

(2)  ОВ L 73, 15.3.2008 г., стр. 34.

2

---

| 17.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 151/19

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 10 юни 2010 година

относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО

(нотифицирано под номер C(2010) 3751)

(2010/335/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (1), и по-специално приложение V, част В, точка 10 към цитираната директива,

като има предвид, че:

| (1) | В Директива 2009/28/ЕО са формулирани правилата за изчисляване на въздействието върху емисиите на парникови газове на транспортните биогорива, другите течни горива от биомаса и на съответните използвани за сравнение минерални горива (biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators), при които се вземат под внимание и емисиите, произтичащи от изменения на земните въглеродни запаси, причинени от промени в земеползването. В Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/ЕИО на Съвета (2) също са включени съответни правила, специално по отношение на биогоривата. |
| --- | --- |

(1)

В Директива 2009/28/ЕО са формулирани правилата за изчисляване на въздействието върху емисиите на парникови газове на транспортните биогорива, другите течни горива от биомаса и на съответните използвани за сравнение минерални горива (biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators), при които се вземат под внимание и емисиите, произтичащи от изменения на земните въглеродни запаси, причинени от промени в земеползването. В Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/ЕИО на Съвета (2) също са включени съответни правила, специално по отношение на биогоривата.

| (2) | Комисията следва да съобрази своите указания за изчисляване на земните въглеродни запаси с публикуваните в 2006 г. Указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове. Тези указания се отнасят за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове и не са формулирани по начин, подходящ за непосредствено прилагане от стопанските оператори. Ето защо, уместно е в случаите, когато в цитираните Указания на IPCC липсва необходимата информация във връзка с производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса или няма препратка към такава информация, да се ползват други научни източници на данни. |
| --- | --- |

(2)

Комисията следва да съобрази своите указания за изчисляване на земните въглеродни запаси с публикуваните в 2006 г. Указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове. Тези указания се отнасят за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове и не са формулирани по начин, подходящ за непосредствено прилагане от стопанските оператори. Ето защо, уместно е в случаите, когато в цитираните Указания на IPCC липсва необходимата информация във връзка с производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса или няма препратка към такава информация, да се ползват други научни източници на данни.

| (3) | При изчисляването на въглеродните запаси в органичните вещества в почвата е уместно да се вземат предвид климатът, типът почва, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци към почвата. По отношение на минералните почви, методиката „Ниво 1“ на IPCC за органичния въглерод в почвата (IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon) представлява подходящ за използване метод за разглежданата тук цел, тъй като обхваща цялата глобална повърхност. Що се отнася до органичните почви, методиката е насочена по-специално към отчитане на загубите на въглерод в резултат на дренирането на почвата, като при това се разглеждат само годишните загуби на въглерод. Тъй като дренирането на почвата води до големи загуби на въглеродни запаси, които не могат да се компенсират от намалението на емисии на парникови газове при използването на транспортни биогорива или други течни горива от биомаса, и тъй като използването на дрениране на торфенисти почви е забранено съгласно формулираните в Директива 2009/28/ЕО критерии за устойчиво развито производство на такива горива, достатъчно е да бъдат формулирани общи правила за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвите и за загубите на въглерод от органичните почви. |
| --- | --- |

(3)

При изчисляването на въглеродните запаси в органичните вещества в почвата е уместно да се вземат предвид климатът, типът почва, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци към почвата. По отношение на минералните почви, методиката „Ниво 1“ на IPCC за органичния въглерод в почвата (IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon) представлява подходящ за използване метод за разглежданата тук цел, тъй като обхваща цялата глобална повърхност. Що се отнася до органичните почви, методиката е насочена по-специално към отчитане на загубите на въглерод в резултат на дренирането на почвата, като при това се разглеждат само годишните загуби на въглерод. Тъй като дренирането на почвата води до големи загуби на въглеродни запаси, които не могат да се компенсират от намалението на емисии на парникови газове при използването на транспортни биогорива или други течни горива от биомаса, и тъй като използването на дрениране на торфенисти почви е забранено съгласно формулираните в Директива 2009/28/ЕО критерии за устойчиво развито производство на такива горива, достатъчно е да бъдат формулирани общи правила за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвите и за загубите на въглерод от органичните почви.

| (4) | За изчисляването на въглеродните запаси в живата биомаса и мъртвата органична материя е подходящо да се използва подход с ниска степен на сложност, съответстващ на методиката „Ниво 1“ на IPCC за растителност (IPCC Tier 1 methodology for vegetation). В съответствие с тази методика разумно е да се приеме, че целият въглероден запас в живата биомаса и мъртвата органична материя се губи от земята при нейната конверсия. Обикновено запасът в мъртвата органична материя е от малко значение при конверсия на земя с цел отглеждане на култури за производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса, но следва да се отчита поне във връзка с конверсията на гори. |
| --- | --- |

(4)

За изчисляването на въглеродните запаси в живата биомаса и мъртвата органична материя е подходящо да се използва подход с ниска степен на сложност, съответстващ на методиката „Ниво 1“ на IPCC за растителност (IPCC Tier 1 methodology for vegetation). В съответствие с тази методика разумно е да се приеме, че целият въглероден запас в живата биомаса и мъртвата органична материя се губи от земята при нейната конверсия. Обикновено запасът в мъртвата органична материя е от малко значение при конверсия на земя с цел отглеждане на култури за производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса, но следва да се отчита поне във връзка с конверсията на гори.

| (5) | При изчисляване на въздействието на конверсията на земи върху емисиите на парникови газове стопанските оператори следва да могат да използват действителните стойности на въглеродните запаси, свързани със съответното земеползване преди и след конверсията. Също така те трябва да могат да използват и стандартни стойности, следователно уместно е такива стойности да бъдат посочени в настоящите указания. От друга страна, обаче, не е необходимо да се посочват стандартни стойности за малко вероятни комбинации от климат и тип почва. |
| --- | --- |

(5)

При изчисляване на въздействието на конверсията на земи върху емисиите на парникови газове стопанските оператори следва да могат да използват действителните стойности на въглеродните запаси, свързани със съответното земеползване преди и след конверсията. Също така те трябва да могат да използват и стандартни стойности, следователно уместно е такива стойности да бъдат посочени в настоящите указания. От друга страна, обаче, не е необходимо да се посочват стандартни стойности за малко вероятни комбинации от климат и тип почва.

| (6) | В приложение V към Директива 2009/28/ЕО е формулиран методът за изчисляване на въздействията върху емисиите на парникови газове, както и правила за изчисляване на годишните емисии в резултат от изменения на въглеродните запаси, дължащи се на промени в земеползването. С приложените към настоящото решение указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси, които допълват правилата, формулирани в приложение V, |
| --- | --- |

(6)

В приложение V към Директива 2009/28/ЕО е формулиран методът за изчисляване на въздействията върху емисиите на парникови газове, както и правила за изчисляване на годишните емисии в резултат от изменения на въглеродните запаси, дължащи се на промени в земеползването. С приложените към настоящото решение указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси, които допълват правилата, формулирани в приложение V,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Указанията за изчисляване на земните въглеродни запаси, за целите съгласно приложение V към Директива 2009/28/ЕО, са формулирани в приложението към настоящото решение.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Брюксел на 10 юни 2010 година.

За Комисията

Günther OETTINGER

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16.

1

(2)  ОВ L 350, 28.12.1998 г., стр. 58.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Указания за изчисляване на земните въглеродни запаси за целите съгласно приложение V към Директива 2009/28/ЕО

СЪДЪРЖАНИЕ

| 1. | Увод |
| --- | --- |

1.

| 2. | Правила за съответствие при изразяването на земните въглеродни запаси |
| --- | --- |

2.

| 3. | Изчисляване на въглеродните запаси |
| --- | --- |

3.

| 4. | Запаси от органичен въглерод в почвата |
| --- | --- |

4.

| 5. | Въглеродни запаси в надземната и подземната растителност |
| --- | --- |

5.

| 6. | Стандартни стойности на въглеродните запаси в минерални почви |
| --- | --- |

6.

| 7. | Коефициенти за отчитане на различието на реалното спрямо стандартното почвено съдържание на органичен въглерод |
| --- | --- |

7.

| 8. | Стойности на запасите на въглерод в надземната и подземна растителност |
| --- | --- |

8.

1.   УВОД

С настоящите Указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси — както при референтното предходно земеползване (CSR
  , съгласно дефиницията в точка 7 от приложение V към Директива 2009/28/ЕО), така и при настоящото земеползване (CSA
  , съгласно дефиницията в точка 7 от приложение V към Директива 2009/28/ЕО).

В точка 2 са изложени правилата за съответствие при изразяването на земните въглеродни запаси. В точка 3 е дадена общата зависимост за изчисляване на въглеродните запаси като сбор от две компоненти: органичния въглерод в почвата и въглеродните запаси в надземната и подземна растителност.

В точка 4 са дадени подробни правила за определяне на почвените запаси от органичен въглерод. По отношение на минералните почви е предвидена възможност да се приложи метод, включващ използването на стойности, дадени в настоящите указания, като в същото време е дадена и възможност за използване на алтернативни методи. По отношение на органичните почви са дадени описания на методи, без да са включени в указанията стойности за определяне на запасите на органичен въглерод в органичните почви.

В точка 5 са дадени подробни правила за определяне на въглеродните запаси в растителността, които се прилагат само при положение, че не се използват отделните стойности за въглеродните запаси в надземната и подземната растителност, които са посочени в точка 8 от указанията (използването на стойностите от точка 8 не е задължително и за някои случаи тези стойности може да не са подходящи).

В точка 6 са дадени правила за избор на подходящите стойности, в случай че бъде предпочетен вариантът да се използват дадените в указанията стойности за съдържанието на почвен органичен въглерод в минералните почви (тези стойности са дадени в точки 6 и 7). В тези правила се съдържа позоваване на набори от данни за климатичните региони и видовете почви, които са на разположение в достъпната онлайн Платформа за прозрачност, създадена съгласно Директива 2009/28/ЕО. Тези набори от данни се отнасят за подробно разграничени зони, чието разпределение е илюстрирано по-долу на фигура 1 и фигура 2.

В точка 8 са посочени стойности за въглеродните запаси в надземната и подземна растителност и свързаните с тях параметри. Данните в точки 7 и 8 се отнасят за четири различни категории земеползване: обработваемите земи, трайните насаждения, затревените площи и горите.

Фигура 1

Климатични пояси

Image

Фигура 2

Географско разпределение на видовете почви

Image

2.   ПРАВИЛА ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ ПРИ ИЗРАЗЯВАНЕТО НА ЗЕМНИТЕ ВЪГЛЕРОДНИ ЗАПАСИ

За определянето на въглеродните запаси на единица площ при предходното земеползване (CSR
  ) и при настоящото земеползване (CSA
  ) са валидни следните правила:

| (1) | Площта, за която се изчисляват земните въглеродни запаси, трябва по целия си обхват да има подобие на следните характеристики:






  а) | биофизични условия по отношение на климата и вида на почвите; |
| --- | --- | --- |

(1)

Площта, за която се изчисляват земните въглеродни запаси, трябва по целия си обхват да има подобие на следните характеристики:

а)

биофизични условия по отношение на климата и вида на почвите;

| б) | история на стопанисването по отношение на обработката на земята; |
| --- | --- |

б)

история на стопанисването по отношение на обработката на земята;

| в) | история на постъпващите в почвата количества въглерод. |
| --- | --- |

в)

история на постъпващите в почвата количества въглерод.

| (2) | Въглеродните запаси при настоящото земеползване, CSA
  , трябва да бъдат изразени, както следва:






  — | в случаите, при които има загуба на въглеродни запаси — като оценка на равновесното количество въглеродни запаси, до които ще се стигне при новия вид земеползване, |
| --- | --- | --- |

(2)

Въглеродните запаси при настоящото земеползване, CSA
  , трябва да бъдат изразени, както следва:

—

в случаите, при които има загуба на въглеродни запаси — като оценка на равновесното количество въглеродни запаси, до които ще се стигне при новия вид земеползване,

| — | в случаите, при които има натрупване на въглеродни запаси — като оценка на въглеродните запаси след 20 години или когато отглежданото насаждение достигне зрелост, в зависимост от това кое от тези две събития ще настъпи първо. |
| --- | --- |

—

в случаите, при които има натрупване на въглеродни запаси — като оценка на въглеродните запаси след 20 години или когато отглежданото насаждение достигне зрелост, в зависимост от това кое от тези две събития ще настъпи първо.

3.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ВЪГЛЕРОДНИТЕ ЗАПАСИ

За изчисляване на CSR
  и CSA
  следва да се използва зависимостта:

CSi
  = (SOC + CVEG
  ) × A

където:

CSI= са въглеродните запаси на единица площ, съответстващи на i-тото земеползване (изразени като въглеродна маса на единица площ, като се отчита съдържанието на въглерод както в почвата, така и в растителността);

SOC= е количеството на органичния въглерод в почвата (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 4;

CVEG= са въглеродните запаси в надземната и подземна растителност (изразени като въглеродна маса на хектар), които се изчисляват съгласно точка 5 или се избират от съответните подходящи стойности в точка 8;

A= е коефициент, отчитащ използваната единица мярка за площ (изразен като хектари върху съответната единица мярка за площ).

4.   ЗАПАСИ ОТ ОРГАНИЧЕН ВЪГЛЕРОД В ПОЧВАТА

4.1.   Минерални почви

За изчисляване на SOC (количеството на органичния въглерод в почвата) може да се използва следната зависимост:

SOC = SOC
  ST × FLU
   × FMG
   × FI

където:

SOC= е количеството на органичния въглерод (изразено като въглеродна маса на хектар);

SOCST= е стандартното количество на органичния въглерод в най-горния (0—30 сантиметра) почвен слой (изразено като въглеродна маса на хектар);

FLU= е коефициент за вида земеползване, отчитащ различията в съдържанието на органичен въглерод в почвата при различни видове земеползване спрямо стандартното количество на органичния въглерод в почвата;

FMG= е коефициент за вида стопанисване, отчитащ различията в съдържанието на органичен въглерод в почвата — в зависимост от основния прилаган вид стопанисване, спрямо стандартното количество на органичния въглерод в почвата;

FI= е коефициент, отчитащ различията в съдържанието на органичен въглерод в почвата спрямо стандартното количество на органичния въглерод в почвата, дължащи се на различни количества на въглеродните притоци към почвата (carbon input to soil).

За SOCST
  следва да се използват съответните стойности, представени в точка 6.

За FLU
  , FMG
  и FI
  следва да се използват съответните стойности, представени в точка 7.

Като алтернативна възможност, освен горепосочената зависимост, могат да се използват и други подходящи методи за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвата (SOC), включително чрез измервания. В случаите, при които тези методи не се базират на измервания, те трябва да отчитат климата, типа на почвата, стопанисването на земята и въглеродните притоци.

4.2.   Органични почви (хистосоли)

За определяне на съдържанието на почвен органичен въглерод (SOC) в тези почви трябва да се използват съответно подходящи методи. При тези методи трябва да се отчита цялата дълбочина на органичния почвен слой, както и климата, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци. Тези методи може да включват и измервания.

В случаите, когато има въздействие върху въглеродните запаси на дренаж на почвата, трябва да се вземат под внимание чрез подходящи методи свързаните с дренажа въглеродни загуби. Тези методи могат да се базират на стойностите на годишните въглеродни загуби при дренаж.

5.   ВЪГЛЕРОДНИ ЗАПАСИ В НАДЗЕМНАТА И ПОДЗЕМНАТА РАСТИТЕЛНОСТ

Освен в случаите, при които се използва стойност за CVEG
  съгласно точка 8, при изчисляването на CVEG
  следва да се използва зависимостта:

CVEG
  = CBM
   + CDOM

където:

CVEG= е количеството въглерод в надземната и подземната растителност (изразено като въглеродна маса на хектар);

CBM= е количеството въглерод в надземната и подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.1;

CDOM= е количеството въглерод в надземната и подземната мъртва органична материя (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.2;

За CDOM
  може да се използва стойността 0, освен в случая на горски площи (но с изключение на изкуствените горски насаждения), имащи над 30 % покритие от короните на дърветата (canopy cover).

5.1.   Жива биомаса

За изчисляването на CBM
  следва да се използва зависимостта:

CBM
  = CAGB
   + CBGB

където:

CBM= е количеството въглерод в надземната и подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);

CAGB= е количеството въглерод в надземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.1.1;

CBGB= е количеството въглерод в подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.1.2.

5.1.1.   Надземна жива биомаса

За изчисляването на CAGB
  следва да се използва зависимостта:

CAGB
  = BAGB
   × CFB

където:

CAGB= е количеството въглерод в надземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);

BAGB= е теглото на надземната жива биомаса (изразено като суха маса на хектар);

CFB= е делът на въглерода в сухата маса на живата биомаса (изразено като въглеродна маса на суха маса).

В случаите на обработваеми земи, трайни насаждения и изкуствени горски насаждения, стойността на BAGB
  се определя въз основа на средното тегло на надземната жива биомаса по време на култивационния цикъл.

За CFB
  може да се използва стойността 0,47.

5.1.2.   Подземна жива биомаса

За изчисляване на CBGB
  трябва да се използва една от следните две зависимости:

| (1) | CBGB
  = BBGB
   × CFB


  където:
  CBGB= е количеството въглерод в подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);
  BBGB= е теглото на подземната жива биомаса (изразено като суха маса на хектар);
  CFB= е делът на въглерода в сухата маса на живата биомаса (изразено като въглеродна маса на суха маса).
  В случаите на обработваеми земи, трайни насаждения и изкуствени горски насаждения, стойността на BBGB
  се определя въз основа на средното тегло на подземната жива биомаса по време на култивационния цикъл.
  За CFB
  може да се използва стойността 0,47. |
| --- | --- |

(1)

CBGB
  = BBGB
   × CFB

където:

CBGB= е количеството въглерод в подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);

BBGB= е теглото на подземната жива биомаса (изразено като суха маса на хектар);

CFB= е делът на въглерода в сухата маса на живата биомаса (изразено като въглеродна маса на суха маса).

В случаите на обработваеми земи, трайни насаждения и изкуствени горски насаждения, стойността на BBGB
  се определя въз основа на средното тегло на подземната жива биомаса по време на култивационния цикъл.

За CFB
  може да се използва стойността 0,47.

| (2) | CBGB
  = CAGB
   × R

  където:
  CBGB= е количеството въглерод в подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);
  CAGB= е количеството въглерод в надземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);
  R= е отношението на количеството въглерод в подземната жива биомаса към съответното количество в надземната жива биомаса.
  Подходящи стойности на R, които могат да се използват, са дадени в точка 8. |
| --- | --- |

(2)

CBGB
  = CAGB
   × R

където:

CBGB= е количеството въглерод в подземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);

CAGB= е количеството въглерод в надземната жива биомаса (изразено като въглеродна маса на хектар);

R= е отношението на количеството въглерод в подземната жива биомаса към съответното количество в надземната жива биомаса.

Подходящи стойности на R, които могат да се използват, са дадени в точка 8.

5.2.   Мъртва органична материя

За изчисляването на CDOM
  следва да се използва зависимостта:

CDOM
  = CDW
   + CLI

където:

CDOM= е количеството въглерод в надземната и подземната мъртва органична материя (изразено като въглеродна маса на хектар);

CDW= е количеството въглерод в мъртвата дървесина (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.2.1;

CLI= е количеството въглерод в сухата растителност (изразено като въглеродна маса на хектар), което се изчислява съгласно точка 5.2.2.

5.2.1.   Количество въглерод в мъртвата дървесина (dead wood pool)

За изчисляването на CDW
  следва да се използва зависимостта:

CDW
  = DOMDW
   × CFDW

където:

CDW= е количеството въглерод в мъртвата дървесина (изразено като въглеродна маса на хектар);

DOMDW= е теглото на суха маса на мъртвата дървесина (изразено като суха маса на хектар);

CFDW= е делът на въглерода в сухата маса на мъртвата дървесина (изразен като въглеродно съдържание на суха маса).

За CFDW
  може да се използва стойността 0,5.

5.2.2.   Количество въглерод в сухата растителност (litter)

За изчисляването на CLI
  следва да се използва зависимостта:

CLI
  = DOMLI
   × CFLI

където:

CLI= е количеството въглерод в сухата растителност (изразено като въглеродна маса на хектар);

DOMLI= е теглото на сухата растителност (изразено като суха маса на хектар);

CFLI= е делът на въглерода в сухата растителност (изразен като въглеродно съдържание на суха маса).

За CFLI
  може да се използва стойността 0,4.

6.   СТАНДАРТНИ СТОЙНОСТИ НА ВЪГЛЕРОДНИТЕ ЗАПАСИ В МИНЕРАЛНИ ПОЧВИ

Стойността на SOCST
  следва да се избере от таблица 1, в зависимост от климатичния пояс и типа почва в съответния район, съгласно посоченото в точки 6.1 и 6.2.

Таблица 1

SOCST
  , стандартно количество на органичния въглерод в най-горния (0—30 сантиметра) почвен слой

| (изразено като въглеродна маса на хектар) |
| --- |
| Климатични пояси | Типове почви |
| | Високоактивни глинести почви | Нискоактивни глинести почви | Песъчливи почви | Сподосоли | Вулкански почви | Блатни почви |
| Субполярен | 68 | — | 10 | 117 | 20 | 146 |
| Студен умерен, сух | 50 | 33 | 34 | — | 20 | 87 |
| Студен умерен, влажен | 95 | 85 | 71 | 115 | 130 | 87 |
| Топъл умерен, сух | 38 | 24 | 19 | — | 70 | 88 |
| Топъл умерен, влажен | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 88 |
| Тропичен, сух | 38 | 35 | 31 | — | 50 | 86 |
| Тропичен, влажен | 65 | 47 | 39 | — | 70 | 86 |
| Тропичен, дъждовен | 44 | 60 | 66 | — | 130 | 86 |
| Тропичен, планински | 88 | 63 | 34 | — | 80 | 86 |

(изразено като въглеродна маса на хектар)

Климатични пояси

Типове почви

Високоактивни глинести почви

Нискоактивни глинести почви

Песъчливи почви

Сподосоли

Вулкански почви

Блатни почви

Субполярен

68

—

10

117

20

146

Студен умерен, сух

50

33

34

—

20

87

Студен умерен, влажен

95

85

71

115

130

87

Топъл умерен, сух

38

24

19

—

70

88

Топъл умерен, влажен

88

63

34

—

80

88

Тропичен, сух

38

35

31

—

50

86

Тропичен, влажен

65

47

39

—

70

86

Тропичен, дъждовен

44

60

66

—

130

86

Тропичен, планински

88

63

34

—

80

86

6.1.   Климатичен пояс

Подходящият климатичен пояс за избор на съответстващата стойност на SOCST
  следва да се избере на база на наборите от климатични данни, които са предоставени от Платформата за прозрачност (Transparency platform), създадена съгласно член 24 от Директива 2009/28/ЕО.

6.2.   Тип почва

Подходящият тип почва следва да се избере в съответствие с диаграмата на фигура 3. За ориентация при определянето на подходящия тип почва могат да се използват наборите данни за различните типове почви, които са предоставени от Платформата за прозрачност (Transparency platform), създадена съгласно член 24 от Директива 2009/28/ЕО.

Фигура 3

Класификация на типовете почви

Image

7.   КОЕФИЦИЕНТИ ЗА ОТЧИТАНЕ НА РАЗЛИЧИЕТО НА РЕАЛНОТО СПРЯМО СТАНДАРТНОТО ПОЧВЕНО СЪДЪРЖАНИЕ НА ОРГАНИЧЕН ВЪГЛЕРОД

Подходящите стойности за FLU
  , FMG
  и FI
  следва да бъдат избрани от таблиците в настоящата точка. При изчисляването на CSR
  съответните коефициенти, отчитащи вида на стопанисването на земята и въглеродните притоци, трябва да съответстват на състоянието към януари 2008 г. Що се отнася до изчисляването на CSA
  , тези съответни коефициенти, отчитащи вида на стопанисването на земята и въглеродните притоци, трябва да съответстват на текущото състояние, водещо до достигането на ново равновесно състояние на въглеродните запаси.

7.1.   Обработваеми земи

Таблица 2

Коефициенти за обработваеми земи

| Климатични пояси | Земеползване
  (F
  LU) | Стопанисване
  (F
  MG) | Въглеродни притоци
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Умерен/Субполярен, сух | Обработваеми земи | Цялостна оран | Малки | 0,8 | 1 | 0,95 |
| Средни | 0,8 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,8 | 1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,8 | 1 | 1,04 |
| Частична оран | Малки | 0,8 | 1,02 | 0,95 |
| Средни | 0,8 | 1,02 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,8 | 1,02 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,8 | 1,02 | 1,04 |
| Нулева оран | Малки | 0,8 | 1,1 | 0,95 |
| Средни | 0,8 | 1,1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,8 | 1,1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,8 | 1,1 | 1,04 |
| Умерен/Субполярен, влажен/дъждовен | Обработваеми земи | Цялостна оран | Малки | 0,69 | 1 | 0,92 |
| Средни | 0,69 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,69 | 1 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,69 | 1 | 1,11 |
| Частична оран | Малки | 0,69 | 1,08 | 0,92 |
| Средни | 0,69 | 1,08 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,69 | 1,08 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,69 | 1,08 | 1,11 |
| Нулева оран | Малки | 0,69 | 1,15 | 0,92 |
| Средни | 0,69 | 1,15 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,69 | 1,15 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,69 | 1,15 | 1,11 |
| Тропичен, сух | Обработваеми земи | Цялостна оран | Малки | 0,58 | 1 | 0,95 |
| Средни | 0,58 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,58 | 1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,58 | 1 | 1,04 |
| Частична оран | Малки | 0,58 | 1,09 | 0,95 |
| Средни | 0,58 | 1,09 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,58 | 1,09 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,58 | 1,09 | 1,04 |
| Нулева оран | Малки | 0,58 | 1,17 | 0,95 |
| Средни | 0,58 | 1,17 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,58 | 1,17 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 0,58 | 1,17 | 1,04 |
| Тропичен, влажен/дъждовен | Обработваеми земи | Цялостна оран | Малки | 0,48 | 1 | 0,92 |
| Средни | 0,48 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,48 | 1 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,48 | 1 | 1,11 |
| Частична оран | Малки | 0,48 | 1,15 | 0,92 |
| Средни | 0,48 | 1,15 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,48 | 1,15 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,48 | 1,15 | 1,11 |
| Нулева оран | Малки | 0,48 | 1,22 | 0,92 |
| Средни | 0,48 | 1,22 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,48 | 1,22 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 0,48 | 1,22 | 1,11 |
| Тропичен, планински | Обработваеми земи | Цялостна оран | Малки | 0,64 | 1 | 0,94 |
| Средни | 0,64 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,64 | 1 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 0,64 | 1 | 1,08 |
| Частична оран | Малки | 0,64 | 1,09 | 0,94 |
| Средни | 0,64 | 1,09 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,64 | 1,09 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 0,64 | 1,09 | 1,08 |
| Нулева оран | Малки | 0,64 | 1,16 | 0,94 |
| Средни | 0,64 | 1,16 | 1 |
| Големи, с об. тор | 0,64 | 1,16 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 0,64 | 1,16 | 1,08 |

Климатични пояси

Земеползване

(F
  LU)

Стопанисване

(F
  MG)

Въглеродни притоци

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Умерен/Субполярен, сух

Обработваеми земи

Цялостна оран

Малки

0,8

1

0,95

Средни

0,8

1

1

Големи, с об. тор

0,8

1

1,37

Големи, без об. тор

0,8

1

1,04

Частична оран

Малки

0,8

1,02

0,95

Средни

0,8

1,02

1

Големи, с об. тор

0,8

1,02

1,37

Големи, без об. тор

0,8

1,02

1,04

Нулева оран

Малки

0,8

1,1

0,95

Средни

0,8

1,1

1

Големи, с об. тор

0,8

1,1

1,37

Големи, без об. тор

0,8

1,1

1,04

Умерен/Субполярен, влажен/дъждовен

Обработваеми земи

Цялостна оран

Малки

0,69

1

0,92

Средни

0,69

1

1

Големи, с об. тор

0,69

1

1,44

Големи, без об. тор

0,69

1

1,11

Частична оран

Малки

0,69

1,08

0,92

Средни

0,69

1,08

1

Големи, с об. тор

0,69

1,08

1,44

Големи, без об. тор

0,69

1,08

1,11

Нулева оран

Малки

0,69

1,15

0,92

Средни

0,69

1,15

1

Големи, с об. тор

0,69

1,15

1,44

Големи, без об. тор

0,69

1,15

1,11

Тропичен, сух

Обработваеми земи

Цялостна оран

Малки

0,58

1

0,95

Средни

0,58

1

1

Големи, с об. тор

0,58

1

1,37

Големи, без об. тор

0,58

1

1,04

Частична оран

Малки

0,58

1,09

0,95

Средни

0,58

1,09

1

Големи, с об. тор

0,58

1,09

1,37

Големи, без об. тор

0,58

1,09

1,04

Нулева оран

Малки

0,58

1,17

0,95

Средни

0,58

1,17

1

Големи, с об. тор

0,58

1,17

1,37

Големи, без об. тор

0,58

1,17

1,04

Тропичен, влажен/дъждовен

Обработваеми земи

Цялостна оран

Малки

0,48

1

0,92

Средни

0,48

1

1

Големи, с об. тор

0,48

1

1,44

Големи, без об. тор

0,48

1

1,11

Частична оран

Малки

0,48

1,15

0,92

Средни

0,48

1,15

1

Големи, с об. тор

0,48

1,15

1,44

Големи, без об. тор

0,48

1,15

1,11

Нулева оран

Малки

0,48

1,22

0,92

Средни

0,48

1,22

1

Големи, с об. тор

0,48

1,22

1,44

Големи, без об. тор

0,48

1,22

1,11

Тропичен, планински

Обработваеми земи

Цялостна оран

Малки

0,64

1

0,94

Средни

0,64

1

1

Големи, с об. тор

0,64

1

1,41

Големи, без об. тор

0,64

1

1,08

Частична оран

Малки

0,64

1,09

0,94

Средни

0,64

1,09

1

Големи, с об. тор

0,64

1,09

1,41

Големи, без об. тор

0,64

1,09

1,08

Нулева оран

Малки

0,64

1,16

0,94

Средни

0,64

1,16

1

Големи, с об. тор

0,64

1,16

1,41

Големи, без об. тор

0,64

1,16

1,08

Указания във връзка с избора на подходящи стойности от таблица 2 и таблица 4 са дадени в таблица 3.

Таблица 3

Указания за отчитането на вида стопанисване на земите и на въглеродните притоци при обработваеми земи и трайни насаждения

| Стопанисване/Въглеродни притоци | Описание |
| --- | --- |
| Цялостна оран | Значителна обработка на земята с пълно преобръщане и/или често провеждана (ежегодна) оран. В момента на сеитбата малка част (например < 30 %) от земната повърхност е покрита с остатъци. |
| Частична оран | Провеждане на първа и/или втора оран, но с намалена степен на обработка на почвата (най-често плитка оран, без пълно преобръщане на почвата), след която обикновено остава към момента на сеитбата повърхност с > 30 % покритие от остатъци |
| Нулева оран | Директно засяване без предварителна оран, само с минимална обработка на почвата в зоната на засяване. Обикновено се използват и хербициди за борба срещу плевелите. |
| Малки въглеродни притоци към почвата | Малко връщане на растителни остатъци към почвата има в случаите на отстраняване на остатъците (чрез прибиране от полето или чрез изгаряне), или при често оставане на съответната площ като гола угар, или при отглеждане на култури с малко остатъци (например зеленчуци, тютюн, памук), без да се използват минерални торове или да се отглеждат такива култури, които обогатяват почвата с азот. |
| Средни въглеродни притоци към почвата | Представляват площи с отглеждане на житни култури, ако всички остатъци от културите се връщат обратно в почвата. Ако все пак остатъците се отстраняват, тогава се добавя допълнителна органична материя (например оборски тор). Също така, изисква се използване на минерален тор или на култури, които обогатяват почвата с азот. |
| Големи въглеродни притоци към почвата, с използване на оборски тор | Представляват площи, при които въглеродните притоци към почвата са значително по-големи в сравнение със системите със средни въглеродни притоци, в резултат на редовно торене с оборски тор. |
| Големи въглеродни притоци към почвата, без използване на оборски тор | Представляват площи, при които количеството на остатъците, връщани обратно в почвата, е значително по-голямо в сравнение със съответното количество при системите със средни въглеродни притоци, в резултат от допълнителни фактори, като например отглеждането на култури с голямо количество остатъци, заораване на растителни култури (green manures), култури за защита и подобряване на почвата (cover crops), подобрени угари с растителност (improved vegetated fallows), напояване, често използване на многогодишни треви при годишното редуване на културите, но без използване на оборски тор (вж. горната графа). |

Стопанисване/Въглеродни притоци

Описание

Цялостна оран

Значителна обработка на земята с пълно преобръщане и/или често провеждана (ежегодна) оран. В момента на сеитбата малка част (например < 30 %) от земната повърхност е покрита с остатъци.

Частична оран

Провеждане на първа и/или втора оран, но с намалена степен на обработка на почвата (най-често плитка оран, без пълно преобръщане на почвата), след която обикновено остава към момента на сеитбата повърхност с > 30 % покритие от остатъци

Нулева оран

Директно засяване без предварителна оран, само с минимална обработка на почвата в зоната на засяване. Обикновено се използват и хербициди за борба срещу плевелите.

Малки въглеродни притоци към почвата

Малко връщане на растителни остатъци към почвата има в случаите на отстраняване на остатъците (чрез прибиране от полето или чрез изгаряне), или при често оставане на съответната площ като гола угар, или при отглеждане на култури с малко остатъци (например зеленчуци, тютюн, памук), без да се използват минерални торове или да се отглеждат такива култури, които обогатяват почвата с азот.

Средни въглеродни притоци към почвата

Представляват площи с отглеждане на житни култури, ако всички остатъци от културите се връщат обратно в почвата. Ако все пак остатъците се отстраняват, тогава се добавя допълнителна органична материя (например оборски тор). Също така, изисква се използване на минерален тор или на култури, които обогатяват почвата с азот.

Големи въглеродни притоци към почвата, с използване на оборски тор

Представляват площи, при които въглеродните притоци към почвата са значително по-големи в сравнение със системите със средни въглеродни притоци, в резултат на редовно торене с оборски тор.

Големи въглеродни притоци към почвата, без използване на оборски тор

Представляват площи, при които количеството на остатъците, връщани обратно в почвата, е значително по-голямо в сравнение със съответното количество при системите със средни въглеродни притоци, в резултат от допълнителни фактори, като например отглеждането на култури с голямо количество остатъци, заораване на растителни култури (green manures), култури за защита и подобряване на почвата (cover crops), подобрени угари с растителност (improved vegetated fallows), напояване, често използване на многогодишни треви при годишното редуване на културите, но без използване на оборски тор (вж. горната графа).

7.2.   Трайни насаждения

Таблица 4

Коефициенти за трайните насаждения, по-специално за тези многогодишни култури, чието стъбло не се реколтира ежегодно, като например бързооборотните насаждения за добив на дървесина (short rotation coppice) и насажденията за добив на палмово масло (oil palm)

| Климатични пояси | Земеползване
  (F
  LU) | Стопанисване
  (F
  MG) | Въглеродни притоци
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Умерен/Субполярен, сух | Трайни насаждения | Цялостна оран | Малки | 1 | 1 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1 | 1,04 |
| Частична оран | Малки | 1 | 1,02 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1,02 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,02 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,02 | 1,04 |
| Нулева оран | Малки | 1 | 1,1 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1,1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,1 | 1,04 |
| Умерен/Субполярен, влажен/дъждовен | Трайни насаждения | Цялостна оран | Малки | 1 | 1 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1 | 1,11 |
| Частична оран | Малки | 1 | 1,08 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1,08 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,08 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,08 | 1,11 |
| Нулева оран | Малки | 1 | 1,15 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1,15 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,15 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,15 | 1,11 |
| Тропичен, сух | Трайни насаждения | Цялостна оран | Малки | 1 | 1 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1 | 1,04 |
| Частична оран | Малки | 1 | 1,09 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1,09 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,09 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,09 | 1,04 |
| Нулева оран | Малки | 1 | 1,17 | 0,95 |
| Средни | 1 | 1,17 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,17 | 1,37 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,17 | 1,04 |
| Тропичен, влажен/дъждовен | Трайни насаждения | Цялостна оран | Малки | 1 | 1 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1 | 1,11 |
| Частична оран | Малки | 1 | 1,15 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1,15 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,15 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,15 | 1,11 |
| Нулева оран | Малки | 1 | 1,22 | 0,92 |
| Средни | 1 | 1,22 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,22 | 1,44 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,22 | 1,11 |
| Тропичен, планински | Трайни насаждения | Цялостна оран | Малки | 1 | 1 | 0,94 |
| Средни | 1 | 1 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1 | 1,08 |
| Частична оран | Малки | 1 | 1,09 | 0,94 |
| Средни | 1 | 1,09 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,09 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,09 | 1,08 |
| Нулева оран | Малки | 1 | 1,16 | 0,94 |
| Средни | 1 | 1,16 | 1 |
| Големи, с об. тор | 1 | 1,16 | 1,41 |
| Големи, без об. тор | 1 | 1,16 | 1,08 |

Климатични пояси

Земеползване

(F
  LU)

Стопанисване

(F
  MG)

Въглеродни притоци

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Умерен/Субполярен, сух

Трайни насаждения

Цялостна оран

Малки

1

1

0,95

Средни

1

1

1

Големи, с об. тор

1

1

1,37

Големи, без об. тор

1

1

1,04

Частична оран

Малки

1

1,02

0,95

Средни

1

1,02

1

Големи, с об. тор

1

1,02

1,37

Големи, без об. тор

1

1,02

1,04

Нулева оран

Малки

1

1,1

0,95

Средни

1

1,1

1

Големи, с об. тор

1

1,1

1,37

Големи, без об. тор

1

1,1

1,04

Умерен/Субполярен, влажен/дъждовен

Трайни насаждения

Цялостна оран

Малки

1

1

0,92

Средни

1

1

1

Големи, с об. тор

1

1

1,44

Големи, без об. тор

1

1

1,11

Частична оран

Малки

1

1,08

0,92

Средни

1

1,08

1

Големи, с об. тор

1

1,08

1,44

Големи, без об. тор

1

1,08

1,11

Нулева оран

Малки

1

1,15

0,92

Средни

1

1,15

1

Големи, с об. тор

1

1,15

1,44

Големи, без об. тор

1

1,15

1,11

Тропичен, сух

Трайни насаждения

Цялостна оран

Малки

1

1

0,95

Средни

1

1

1

Големи, с об. тор

1

1

1,37

Големи, без об. тор

1

1

1,04

Частична оран

Малки

1

1,09

0,95

Средни

1

1,09

1

Големи, с об. тор

1

1,09

1,37

Големи, без об. тор

1

1,09

1,04

Нулева оран

Малки

1

1,17

0,95

Средни

1

1,17

1

Големи, с об. тор

1

1,17

1,37

Големи, без об. тор

1

1,17

1,04

Тропичен, влажен/дъждовен

Трайни насаждения

Цялостна оран

Малки

1

1

0,92

Средни

1

1

1

Големи, с об. тор

1

1

1,44

Големи, без об. тор

1

1

1,11

Частична оран

Малки

1

1,15

0,92

Средни

1

1,15

1

Големи, с об. тор

1

1,15

1,44

Големи, без об. тор

1

1,15

1,11

Нулева оран

Малки

1

1,22

0,92

Средни

1

1,22

1

Големи, с об. тор

1

1,22

1,44

Големи, без об. тор

1

1,22

1,11

Тропичен, планински

Трайни насаждения

Цялостна оран

Малки

1

1

0,94

Средни

1

1

1

Големи, с об. тор

1

1

1,41

Големи, без об. тор

1

1

1,08

Частична оран

Малки

1

1,09

0,94

Средни

1

1,09

1

Големи, с об. тор

1

1,09

1,41

Големи, без об. тор

1

1,09

1,08

Нулева оран

Малки

1

1,16

0,94

Средни

1

1,16

1

Големи, с об. тор

1

1,16

1,41

Големи, без об. тор

1

1,16

1,08

Указания във връзка с избора на подходящи стойности от таблица 4 са дадени в таблица 3 в точка 7.1.

7.3.   Затревени площи

Таблица 5

Коефициенти за затревени площи, включително савани

| Климатични пояси | Земеползване
  (F
  LU) | Стопанисване
  (F
  MG) | Въглеродни притоци
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Умерен/Субполярен, сух | Затревени площи | Подобрени | Средни | 1 | 1,14 | 1 |
| Големи | 1 | 1,14 | 1,11 |
| Номинално стопанисвани | Средни | 1 | 1 | 1 |
| Умерено деградирали | Средни | 1 | 0,95 | 1 |
| Силно деградирали | Средни | 1 | 0,7 | 1 |
| Умерен/Субполярен, дъждовен/влажен | Затревени площи | Подобрени | Средни | 1 | 1,14 | 1 |
| Големи | 1 | 1,14 | 1,11 |
| Номинално стопанисвани | Средни | 1 | 1 | 1 |
| Умерено деградирали | Средни | 1 | 0,95 | 1 |
| Силно деградирали | Средни | 1 | 0,7 | 1 |
| Тропичен, сух | Затревени площи | Подобрени | Средни | 1 | 1,17 | 1 |
| Големи | 1 | 1,17 | 1,11 |
| Номинално стопанисвани | Средни | 1 | 1 | 1 |
| Умерено деградирали | Средни | 1 | 0,97 | 1 |
| Силно деградирали | Средни | 1 | 0,7 | 1 |
| Тропичен, влажен/дъждовен | Савани | Подобрени | Средни | 1 | 1,17 | 1 |
| Големи | 1 | 1,17 | 1,11 |
| Номинално стопанисвани | Средни | 1 | 1 | 1 |
| Умерено деградирали | Средни | 1 | 0,97 | 1 |
| Силно деградирали | Средни | 1 | 0,7 | 1 |
| Тропичен, планински, сух | Затревени площи | Подобрени | Средни | 1 | 1,16 | 1 |
| Големи | 1 | 1,16 | 1,11 |
| Номинално стопанисвани | Средни | 1 | 1 | 1 |
| Умерено деградирали | Средни | 1 | 0,96 | 1 |
| Силно деградирали | Средни | 1 | 0,7 | 1 |

Климатични пояси

Земеползване

(F
  LU)

Стопанисване

(F
  MG)

Въглеродни притоци

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Умерен/Субполярен, сух

Затревени площи

Подобрени

Средни

1

1,14

1

Големи

1

1,14

1,11

Номинално стопанисвани

Средни

1

1

1

Умерено деградирали

Средни

1

0,95

1

Силно деградирали

Средни

1

0,7

1

Умерен/Субполярен, дъждовен/влажен

Затревени площи

Подобрени

Средни

1

1,14

1

Големи

1

1,14

1,11

Номинално стопанисвани

Средни

1

1

1

Умерено деградирали

Средни

1

0,95

1

Силно деградирали

Средни

1

0,7

1

Тропичен, сух

Затревени площи

Подобрени

Средни

1

1,17

1

Големи

1

1,17

1,11

Номинално стопанисвани

Средни

1

1

1

Умерено деградирали

Средни

1

0,97

1

Силно деградирали

Средни

1

0,7

1

Тропичен, влажен/дъждовен

Савани

Подобрени

Средни

1

1,17

1

Големи

1

1,17

1,11

Номинално стопанисвани

Средни

1

1

1

Умерено деградирали

Средни

1

0,97

1

Силно деградирали

Средни

1

0,7

1

Тропичен, планински, сух

Затревени площи

Подобрени

Средни

1

1,16

1

Големи

1

1,16

1,11

Номинално стопанисвани

Средни

1

1

1

Умерено деградирали

Средни

1

0,96

1

Силно деградирали

Средни

1

0,7

1

Указания във връзка с избора на подходящи стойности от таблица 5 са дадени в таблица 6.

Таблица 6

Указания за отчитане на вида стопанисване на земите и на въглеродните притоци по отношение на затревени площи

| Стопанисване/Въглеродни притоци | Описание |
| --- | --- |
| Подобрени затревени площи | Представляват затревени площи, които се стопанисват по устойчиво развит начин, с умерена паша и подложени на поне една подобряваща дейност (например торене, подобряване на растителните видове, напояване). |
| Номинално стопанисвани затревени площи | Представляват затревени площи, които са недеградирали и се стопанисват по устойчиво развит начин, но без да се прилагат значими подобряващи дейности. |
| Умерено деградирали затревени площи | Представляват прекомерно използвани за паша или умерено деградирали затревени площи с известна степен на намалена продуктивност (в сравнение с естествените или номинално стопанисвани затревени площи), при които отсъства обогатяване на почвата в резултат на стопанисването. |
| Силно деградирали затревени площи | При тази категория присъства дългосрочна загуба на продуктивност и растителна покривка, дължаща се на значително механично увреждане на растителността и/или на значителна почвена ерозия. |
| Средни въглеродни притоци | Това определение се отнася за случаите, когато няма допълнителни въглеродни притоци в резултат от стопанисването. |
| Големи въглеродни притоци | Това определение се отнася за подобрени затревени площи, в които са осъществени едно или повече подобрения при стопанисването (в повече от подобренията, необходими за класифициране като подобрени затревени площи). |

Стопанисване/Въглеродни притоци

Описание

Подобрени затревени площи

Представляват затревени площи, които се стопанисват по устойчиво развит начин, с умерена паша и подложени на поне една подобряваща дейност (например торене, подобряване на растителните видове, напояване).

Номинално стопанисвани затревени площи

Представляват затревени площи, които са недеградирали и се стопанисват по устойчиво развит начин, но без да се прилагат значими подобряващи дейности.

Умерено деградирали затревени площи

Представляват прекомерно използвани за паша или умерено деградирали затревени площи с известна степен на намалена продуктивност (в сравнение с естествените или номинално стопанисвани затревени площи), при които отсъства обогатяване на почвата в резултат на стопанисването.

Силно деградирали затревени площи

При тази категория присъства дългосрочна загуба на продуктивност и растителна покривка, дължаща се на значително механично увреждане на растителността и/или на значителна почвена ерозия.

Средни въглеродни притоци

Това определение се отнася за случаите, когато няма допълнителни въглеродни притоци в резултат от стопанисването.

Големи въглеродни притоци

Това определение се отнася за подобрени затревени площи, в които са осъществени едно или повече подобрения при стопанисването (в повече от подобренията, необходими за класифициране като подобрени затревени площи).

7.4.   Горски площи

Таблица 7

Коефициенти за горски площи с поне 10 % покритие от короните на дърветата

| Климатични пояси | Земеползване
  (F
  LU) | Стопанисване
  (F
  MG) | Въглеродни притоци
  (F
  I) | FLU | FMG | FI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Всички | Естествени гори (недеградирали) | Коефициентът не се прилага (1) | Коефициентът не се прилага | 1 | | |
| Всички | Стопанисвани гори | Всички | Всички | 1 | 1 | 1 |
| Тропичен, влажен/сух | Местещи се плантации — кратковременна угар | Коефициентът не се прилага | Коефициентът не се прилага | 0,64 | | |
| Местещи се плантации — угар с достигане на зрелост на естествената растителност | Коефициентът не се прилага | Коефициентът не се прилага | 0,8 | | |
| Умерен/Субполярен, влажен/сух | Местещи се плантации — кратковременна угар | Коефициентът не се прилага | Коефициентът не се прилага | 1 | | |
| Местещи се плантации — угар с достигане на зрелост на естествената растителност | Коефициентът не се прилага | Коефициентът не се прилага | 1 | | |

Климатични пояси

Земеползване

(F
  LU)

Стопанисване

(F
  MG)

Въглеродни притоци

(F
  I)

FLU

FMG

FI

Всички

Естествени гори (недеградирали)

Коефициентът не се прилага (1)

Коефициентът не се прилага

1

Всички

Стопанисвани гори

Всички

Всички

1

1

1

Тропичен, влажен/сух

Местещи се плантации — кратковременна угар

Коефициентът не се прилага

Коефициентът не се прилага

0,64

Местещи се плантации — угар с достигане на зрелост на естествената растителност

Коефициентът не се прилага

Коефициентът не се прилага

0,8

Умерен/Субполярен, влажен/сух

Местещи се плантации — кратковременна угар

Коефициентът не се прилага

Коефициентът не се прилага

1

Местещи се плантации — угар с достигане на зрелост на естествената растителност

Коефициентът не се прилага

Коефициентът не се прилага

1

Указания във връзка с избора на подходящи стойности от таблица 7 са дадени в таблица 8.

Таблица 8

Указания за отчитане на вида стопанисване на горски площи

| Земеползване | Описание |
| --- | --- |
| Естествени гори
  (недеградирали) | Представляват естествени или дълголетни, недеградирали и устойчиво стопанисвани гори |
| Местещи се плантации | Постоянно премествани плантации, като тропическата гора или залесена площ се разчиства за отглеждането на едногодишни култури през кратък период от време (например 3—5 години) и после се освобождава пак за естествена растителност. |
| Угар с достигане на зрелост на естествената растителност | Терминът означава случаите, при които естествената горска растителност има време да се възстанови до състояние на зрелост или почти до състояние на зрелост, преди да бъде отново разчистена за отглеждане на култури. |
| Кратковременна угар | Терминът означава случаите, при които естествената горска растителност не успява да се възстанови пълноценно преди повторното разчистване. |

Земеползване

Описание

Естествени гори

(недеградирали)

Представляват естествени или дълголетни, недеградирали и устойчиво стопанисвани гори

Местещи се плантации

Постоянно премествани плантации, като тропическата гора или залесена площ се разчиства за отглеждането на едногодишни култури през кратък период от време (например 3—5 години) и после се освобождава пак за естествена растителност.

Угар с достигане на зрелост на естествената растителност

Терминът означава случаите, при които естествената горска растителност има време да се възстанови до състояние на зрелост или почти до състояние на зрелост, преди да бъде отново разчистена за отглеждане на култури.

Кратковременна угар

Терминът означава случаите, при които естествената горска растителност не успява да се възстанови пълноценно преди повторното разчистване.

8.   СТОЙНОСТИ НА ЗАПАСИТЕ НА ВЪГЛЕРОД В НАДЗЕМНАТА И ПОДЗЕМНА РАСТИТЕЛНОСТ

Като стойности за CVEG
  (въглеродните запаси в надземната и подземна растителност) или за R (отношението на количеството въглерод в подземната жива биомаса към съответното количество в надземната жива биомаса) могат да се използват съответните подходящи стойности, посочени в настоящата точка.

8.1.   Обработваеми земи

Таблица 9

Стойности на количеството въглерод в растителността в обработваеми земи (обща стойност)

| Климатични пояси | CVEG


  тона въглерод на хектар |
| --- | --- |
| Всички | 0 |

Климатични пояси

CVEG

тона въглерод на хектар

Всички

0

Таблица 10

Стойности на количеството въглерод за захарна тръстика (специфични стойности)

| Климат | Климатични пояси | Екологични зони | Континенти | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Тропичен | Тропичен, сух | Тропични сухи гори | Африка | 4,2 |
| Азия (континентална и островна част) | 4 |
| Тропични екосистеми с храстовидна + тревиста растителност (tropical scrubland) | Азия (континентална и островна част) | 4 |
| Тропичен, влажен | Тропични влажни листопадни гори | Африка | 4,2 |
| Централна и Южна Америка | 5 |
| Тропичен, дъждовен | Тропични дъждовни гори | Азия (континентална и островна част) | 4 |
| Централна и Южна Америка | 5 |
| Субтропичен | Топъл умерен, сух | Субтропични степи | Северна Америка | 4,8 |
| Топъл умерен, влажен | Субтропични влажни гори | Централна и Южна Америка | 5 |
| Северна Америка | 4,8 |

Климат

Климатични пояси

Екологични зони

Континенти

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Тропичен

Тропичен, сух

Тропични сухи гори

Африка

4,2

Азия (континентална и островна част)

4

Тропични екосистеми с храстовидна + тревиста растителност (tropical scrubland)

Азия (континентална и островна част)

4

Тропичен, влажен

Тропични влажни листопадни гори

Африка

4,2

Централна и Южна Америка

5

Тропичен, дъждовен

Тропични дъждовни гори

Азия (континентална и островна част)

4

Централна и Южна Америка

5

Субтропичен

Топъл умерен, сух

Субтропични степи

Северна Америка

4,8

Топъл умерен, влажен

Субтропични влажни гори

Централна и Южна Америка

5

Северна Америка

4,8

8.2.   Стойности за трайните насаждения, по-специално за тези многогодишни култури, чието стъбло не се реколтира ежегодно, като например бързооборотните насаждения за добив на дървесина (short rotation coppice) и насажденията за добив на палмово масло (oil palm)

Таблица 11

Стойности на количеството въглерод в растителността в трайни насаждения (общи стойности)

| Климатични пояси | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- |
| Умерен (при всички видове влажност) | 43,2 |
| Тропичен, сух | 6,2 |
| Тропичен, влажен | 14,4 |
| Тропичен, дъждовен | 34,3 |

Климатични пояси

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Умерен (при всички видове влажност)

43,2

Тропичен, сух

6,2

Тропичен, влажен

14,4

Тропичен, дъждовен

34,3

Таблица 12

Стойности на количеството въглерод в растителността в някои конкретни видове многогодишни култури

| Климатични пояси | Вид култура | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- | --- |
| Всички | Кокосови орехи | 75 |
| Ятрофа | 17,5 |
| Жожоба | 2,4 |
| Маслови палми | 60 |

Климатични пояси

Вид култура

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Всички

Кокосови орехи

75

Ятрофа

17,5

Жожоба

2,4

Маслови палми

60

8.3.   Затревени площи

Таблица 13

Стойности на количеството въглерод в растителността в затревените площи, с изключение на екосистемите с храстовидна + тревиста растителност (grassland – excluding scubland) (общи стойности)

| Климатични пояси | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- |
| Субполярен — сух и влажен | 4,3 |
| Студен умерен — сух | 3,3 |
| Студен умерен — влажен | 6,8 |
| Топъл умерен — сух | 3,1 |
| Топъл умерен — влажен | 6,8 |
| Тропичен — сух | 4,4 |
| Тропичен — влажен & дъждовен | 8,1 |

Климатични пояси

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Субполярен — сух и влажен

4,3

Студен умерен — сух

3,3

Студен умерен — влажен

6,8

Топъл умерен — сух

3,1

Топъл умерен — влажен

6,8

Тропичен — сух

4,4

Тропичен — влажен & дъждовен

8,1

Таблица 14

Стойности на количеството въглерод за мискантус (специфични стойности)

| Климат | Климатичен пояс | Екологични зони | Континенти | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Субтропичен | Топъл умерен, сух | Субтропични сухи гори | Европа | 10 |
| Северна Америка | 14,9 |
| Субтропични степи | Северна Америка | 14,9 |

Климат

Климатичен пояс

Екологични зони

Континенти

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Субтропичен

Топъл умерен, сух

Субтропични сухи гори

Европа

10

Северна Америка

14,9

Субтропични степи

Северна Америка

14,9

Таблица 15

Стойности за количеството въглерод в екосистеми с храстовидна + тревиста растителност (scrubland), в които растителността се състои главно от дървесни видове с височина под 5 метра, които нямат ясен външен вид на дървета

| Климат | Континент | CVEG


  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- | --- |
| Тропичен | Африка | 46 |
| Северна и Южна Америка | 53 |
| Азия (континенталната част) | 39 |
| Азия (островната част) | 46 |
| Австралия | 46 |
| Субтропичен | Африка | 43 |
| Северна и Южна Америка | 50 |
| Азия (континенталната част) | 37 |
| Европа | 37 |
| Азия (островната част) | 43 |
| Умерен | Глобално | 7,4 |

Климат

Континент

CVEG

(тона въглерод на хектар)

Тропичен

Африка

46

Северна и Южна Америка

53

Азия (континенталната част)

39

Азия (островната част)

46

Австралия

46

Субтропичен

Африка

43

Северна и Южна Америка

50

Азия (континенталната част)

37

Европа

37

Азия (островната част)

43

Умерен

Глобално

7,4

8.4.   Горски площи

Таблица 16

Стойности за количеството въглерод в растителността в горските площи — с изключение на горските изкуствени насаждения — имащи между 10 % и 30 % покритие от корони на дървета (canopy cover)

| Климат | Екологични зони | Континенти | CVEG


  (тона въглерод на хектар) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Тропичен | Тропични дъждовни гори | Африка | 40 | 0,37 |
| Северна и Южна Америка | 39 | 0,37 |
| Азия (континенталната част) | 36 | 0,37 |
| Азия (островната част) | 45 | 0,37 |
| Тропични влажни гори | Африка | 30 | 0,24 |
| Северна и Южна Америка | 26 | 0,24 |
| Азия (континенталната част) | 21 | 0,24 |
| Азия (островната част) | 34 | 0,24 |
| Тропични сухи гори | Африка | 14 | 0,28 |
| Северна и Южна Америка | 25 | 0,28 |
| Азия (континенталната част) | 16 | 0,28 |
| Азия (островната част) | 19 | 0,28 |
| Тропични планински системи | Африка | 13 | 0,24 |
| Северна и Южна Америка | 17 | 0,24 |
| Азия (континенталната част) | 16 | 0,24 |
| Азия (островната част) | 26 | 0,28 |
| Субтропичен | Субтропични влажни гори | Северна и Южна Америка | 26 | 0,28 |
| Азия (континенталната част) | 22 | 0,28 |
| Азия (островната част) | 35 | 0,28 |
| Субтропични сухи гори | Африка | 17 | 0,28 |
| Северна и Южна Америка | 26 | 0,32 |
| Азия (континенталната част) | 16 | 0,32 |
| Азия (островната част) | 20 | 0,32 |
| Субтропични степи | Африка | 9 | 0,32 |
| Северна и Южна Америка | 10 | 0,32 |
| Азия (континенталната част) | 7 | 0,32 |
| Азия (островната част) | 9 | 0,32 |
| Умерен | Гори в умерения океански пояс | Европа | 14 | 0,27 |
| Северна Америка | 79 | 0,27 |
| Нова Зеландия | 43 | 0,27 |
| Южна Америка | 21 | 0,27 |
| Гори в умерения континентален пояс | Азия, Европа (≤ 20 год.) | 2 | 0,27 |
| Азия, Европа (> 20 год.) | 14 | 0,27 |
| Северна и Южна Америка (≤ 20 год.) | 7 | 0,27 |
| Северна и Южна Америка (> 20 год.) | 16 | 0,27 |
| Екосистеми в умерения планински пояс | Азия, Европа (≤ 20 год.) | 12 | 0,27 |
| Азия, Европа (> 20 год.) | 16 | 0,27 |
| Северна и Южна Америка (≤ 20 год.) | 6 | 0,27 |
| Северна и Южна Америка (> 20 год.) | 6 | 0,27 |
| Субполярен | Субполярни иглолистни гори | Азия, Европа, Северна Америка | 12 | 0,24 |
| Субполярна гориста тундра | Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.) | 0 | 0,24 |
| Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.) | 2 | 0,24 |
| Субполярни планински екосистеми | Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.) | 2 | 0,24 |
| Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.) | 6 | 0,24 |

Климат

Екологични зони

Континенти

CVEG

(тона въглерод на хектар)

R

Тропичен

Тропични дъждовни гори

Африка

40

0,37

Северна и Южна Америка

39

0,37

Азия (континенталната част)

36

0,37

Азия (островната част)

45

0,37

Тропични влажни гори

Африка

30

0,24

Северна и Южна Америка

26

0,24

Азия (континенталната част)

21

0,24

Азия (островната част)

34

0,24

Тропични сухи гори

Африка

14

0,28

Северна и Южна Америка

25

0,28

Азия (континенталната част)

16

0,28

Азия (островната част)

19

0,28

Тропични планински системи

Африка

13

0,24

Северна и Южна Америка

17

0,24

Азия (континенталната част)

16

0,24

Азия (островната част)

26

0,28

Субтропичен

Субтропични влажни гори

Северна и Южна Америка

26

0,28

Азия (континенталната част)

22

0,28

Азия (островната част)

35

0,28

Субтропични сухи гори

Африка

17

0,28

Северна и Южна Америка

26

0,32

Азия (континенталната част)

16

0,32

Азия (островната част)

20

0,32

Субтропични степи

Африка

9

0,32

Северна и Южна Америка

10

0,32

Азия (континенталната част)

7

0,32

Азия (островната част)

9

0,32

Умерен

Гори в умерения океански пояс

Европа

14

0,27

Северна Америка

79

0,27

Нова Зеландия

43

0,27

Южна Америка

21

0,27

Гори в умерения континентален пояс

Азия, Европа (≤ 20 год.)

2

0,27

Азия, Европа (> 20 год.)

14

0,27

Северна и Южна Америка (≤ 20 год.)

7

0,27

Северна и Южна Америка (> 20 год.)

16

0,27

Екосистеми в умерения планински пояс

Азия, Европа (≤ 20 год.)

12

0,27

Азия, Европа (> 20 год.)

16

0,27

Северна и Южна Америка (≤ 20 год.)

6

0,27

Северна и Южна Америка (> 20 год.)

6

0,27

Субполярен

Субполярни иглолистни гори

Азия, Европа, Северна Америка

12

0,24

Субполярна гориста тундра

Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.)

0

0,24

Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.)

2

0,24

Субполярни планински екосистеми

Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.)

2

0,24

Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.)

6

0,24

Таблица 17

Стойности за количеството въглерод в растителността в горските площи — с изключение на горските изкуствени насаждения — имащи над 30 % покритие от корони на дървета (canopy cover)

| Климат | Екологични зони | Континенти | CVEG
  (тона въглерод на хектар) |
| --- | --- | --- | --- |
| Тропичен | Тропични дъждовни гори | Африка | 204 |
| Северна и Южна Америка | 198 |
| Азия (континенталната част) | 185 |
| Азия (островната част) | 230 |
| Тропични влажни листопадни гори | Африка | 156 |
| Северна и Южна Америка | 133 |
| Азия (континенталната част) | 110 |
| Азия (островната част) | 174 |
| Тропични сухи гори | Африка | 77 |
| Северна и Южна Америка | 131 |
| Азия (континенталната част) | 83 |
| Азия (островната част) | 101 |
| Тропични планински екосистеми | Африка | 77 |
| Северна и Южна Америка | 94 |
| Азия (континенталната част) | 88 |
| Азия (островната част) | 130 |
| Субтропичен | Субтропични влажни гори | Северна и Южна Америка | 132 |
| Азия (континенталната част) | 109 |
| Азия (островната част) | 173 |
| Субтропични сухи гори | Африка | 88 |
| Северна и Южна Америка | 130 |
| Азия (континенталната част) | 82 |
| Азия (островната част) | 100 |
| Субтропични степи | Африка | 46 |
| Северна и Южна Америка | 53 |
| Азия (континенталната част) | 41 |
| Азия (островната част) | 47 |
| Умерен | Гори в умерения океански пояс | Европа | 84 |
| Северна Америка | 406 |
| Нова Зеландия | 227 |
| Южна Америка | 120 |
| Гори в умерения континентален пояс | Азия, Европа (≤ 20 год.) | 27 |
| Азия, Европа (> 20 год.) | 87 |
| Северна и Южна Америка (≤ 20 год.) | 51 |
| Северна и Южна Америка (> 20 год.) | 93 |
| Екосистеми в умерения планински пояс | Азия, Европа (≤ 20 год.) | 75 |
| Азия, Европа (> 20 год.) | 93 |
| Северна и Южна Америка (≤ 20 год.) | 45 |
| Северна и Южна Америка (> 20 год.) | 93 |
| Субполярен | Субполярни иглолистни гори | Азия, Европа, Северна Америка | 53 |
| Субполярна гориста тундра | Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.) | 26 |
| Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.) | 35 |
| Субполярни планински екосистеми | Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.) | 32 |
| Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.) | 53 |

Климат

Екологични зони

Континенти

CVEG
  (тона въглерод на хектар)

Тропичен

Тропични дъждовни гори

Африка

204

Северна и Южна Америка

198

Азия (континенталната част)

185

Азия (островната част)

230

Тропични влажни листопадни гори

Африка

156

Северна и Южна Америка

133

Азия (континенталната част)

110

Азия (островната част)

174

Тропични сухи гори

Африка

77

Северна и Южна Америка

131

Азия (континенталната част)

83

Азия (островната част)

101

Тропични планински екосистеми

Африка

77

Северна и Южна Америка

94

Азия (континенталната част)

88

Азия (островната част)

130

Субтропичен

Субтропични влажни гори

Северна и Южна Америка

132

Азия (континенталната част)

109

Азия (островната част)

173

Субтропични сухи гори

Африка

88

Северна и Южна Америка

130

Азия (континенталната част)

82

Азия (островната част)

100

Субтропични степи

Африка

46

Северна и Южна Америка

53

Азия (континенталната част)

41

Азия (островната част)

47

Умерен

Гори в умерения океански пояс

Европа

84

Северна Америка

406

Нова Зеландия

227

Южна Америка

120

Гори в умерения континентален пояс

Азия, Европа (≤ 20 год.)

27

Азия, Европа (> 20 год.)

87

Северна и Южна Америка (≤ 20 год.)

51

Северна и Южна Америка (> 20 год.)

93

Екосистеми в умерения планински пояс

Азия, Европа (≤ 20 год.)

75

Азия, Европа (> 20 год.)

93

Северна и Южна Америка (≤ 20 год.)

45

Северна и Южна Америка (> 20 год.)

93

Субполярен

Субполярни иглолистни гори

Азия, Европа, Северна Америка

53

Субполярна гориста тундра

Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.)

26

Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.)

35

Субполярни планински екосистеми

Азия, Европа, Северна Америка (≤ 20 год.)

32

Азия, Европа, Северна Америка (> 20 год.)

53

Таблица 18

Стойности за количеството въглерод в растителността в изкуствените горски насаждения (forest plantations)

| Климат | Екологични зони | Континенти | CVEG


  (тона въглерод на хектар) | R |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Тропичен | Тропични дъждовни гори | Африка, широколистни гори > 20 год. | 87 | 0,24 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 29 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 58 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 17 | 0,24 |
| Америка, евкалиптови гори | 58 | 0,24 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 87 | 0,24 |
| Америка, тикови гори | 70 | 0,24 |
| Америка, други широколистни гори | 44 | 0,24 |
| Азия, широколистни гори | 64 | 0,24 |
| Азия, други гори | 38 | 0,24 |
| Тропични влажни листопадни гори | Африка, широколистни гори > 20 год. | 44 | 0,24 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 23 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 35 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 12 | 0,24 |
| Америка, евкалиптови гори | 26 | 0,24 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 79 | 0,24 |
| Америка, тикови гори | 35 | 0,24 |
| Америка, други широколистни гори | 29 | 0,24 |
| Азия, широколистни гори | 52 | 0,24 |
| Азия, други гори | 29 | 0,24 |
| Тропични сухи гори | Африка, широколистни гори > 20 год. | 21 | 0,28 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 9 | 0,28 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 18 | 0,28 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 6 | 0,28 |
| Америка, евкалиптови гори | 27 | 0,28 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 33 | 0,28 |
| Америка, тикови гори | 27 | 0,28 |
| Америка, други широколистни гори | 18 | 0,28 |
| Азия, широколистни гори | 27 | 0,28 |
| Азия, други гори | 18 | 0,28 |
| Тропични екосистеми с храстовидна + тревиста растителност (tropical shrubland) | Африка, широколистни | 6 | 0,27 |
| Африка, борови > 20 год. | 6 | 0,27 |
| Африка, борови ≤ 20 год. | 4 | 0,27 |
| Америка, евкалиптови | 18 | 0,27 |
| Америка, борови | 18 | 0,27 |
| Америка, тикови | 15 | 0,27 |
| Америка, други широколистни | 9 | 0,27 |
| Азия, широколистни | 12 | 0,27 |
| Азия, други | 9 | 0,27 |
| Тропични планински екосистеми | Африка, широколистни гори > 20 год. | 31 | 0,24 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 20 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 19 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 7 | 0,24 |
| Америка, евкалиптови гори | 22 | 0,24 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 29 | 0,24 |
| Америка, тикови гори | 23 | 0,24 |
| Америка, други широколистни гори | 16 | 0,24 |
| Азия, широколистни гори | 28 | 0,24 |
| Азия, други гори | 15 | 0,24 |
| Субтропичен | Субтропични влажни гори | Америка, евкалиптови гори | 42 | 0,28 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 81 | 0,28 |
| Америка, тикови гори | 36 | 0,28 |
| Америка, други широколистни гори | 30 | 0,28 |
| Азия, широколистни гори | 54 | 0,28 |
| Азия, други гори | 30 | 0,28 |
| Субтропични сухи гори | Африка, широколистни гори > 20 год. | 21 | 0,28 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 9 | 0,32 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 19 | 0,32 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 6 | 0,32 |
| Америка, евкалиптови гори | 34 | 0,32 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 34 | 0,32 |
| Америка, тикови гори | 28 | 0,32 |
| Америка, други широколистни гори | 19 | 0,32 |
| Азия, широколистни гори | 28 | 0,32 |
| Азия, други гори | 19 | 0,32 |
| Субтропични степи | Африка, широколистни | 6 | 0,32 |
| Африка, борови > 20 год. | 6 | 0,32 |
| Африка, борови ≤ 20 год. | 5 | 0,32 |
| Америка, евкалиптови | 19 | 0,32 |
| Америка, борови | 19 | 0,32 |
| Америка, тикови | 16 | 0,32 |
| Америка, други широколистни | 9 | 0,32 |
| Африка, широколистни > 20 год. | 25 | 0,32 |
| Африка, широколистни ≤ 20 год. | 3 | 0,32 |
| Азия, иглолистни > 20 год. | 6 | 0,32 |
| Азия, иглолистни ≤ 20 год. | 34 | 0,32 |
| Субтропични планински екосистеми | Африка, широколистни гори > 20 год. | 31 | 0,24 |
| Африка, широколистни гори ≤ 20 год. | 20 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год. | 19 | 0,24 |
| Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год. | 7 | 0,24 |
| Америка, евкалиптови гори | 22 | 0,24 |
| Америка, гори с видове от сем. борови | 34 | 0,24 |
| Америка, тикови гори | 23 | 0,24 |
| Америка, други широколистни гори | 16 | 0,24 |
| Азия, широколистни гори | 28 | 0,24 |
| Азия, други гори | 15 | 0,24 |
| Умерен | Гори в умерения океански пояс | Азия, Европа, широколистни гори > 20 год. | 60 | 0,27 |
| Азия, Европа, широколистни гори ≤ 20 год. | 9 | 0,27 |
| Азия, Европа, широколистни гори > 20 год. | 60 | 0,27 |
| Азия, Европа, иглолистни гори ≤ 20 год. | 12 | 0,27 |
| Северна Америка | 52 | 0,27 |
| Нова Зеландия | 75 | 0,27 |
| Южна Америка | 31 | 0,27 |
| Гори в умерения континентален пояс и планински екосистеми | Азия, Европа, широколистни гори > 20 год. | 60 | 0,27 |
| Азия, Европа, широколистни гори ≤ 20 год. | 4 | 0,27 |
| Азия, Европа, иглолистни гори > 20 год. | 52 | 0,27 |
| Азия, Европа, иглолистни гори ≤ 20 год. | 7 | 0,27 |
| Северна Америка | 52 | 0,27 |
| Южна Америка | 31 | 0,27 |
| Субполярен | Субполярни иглолистни гори и планински екосистеми | Азия, Европа > 20 год. | 12 | 0,24 |
| Азия, Европа ≤ 20 год. | 1 | 0,24 |
| Северна Америка | 13 | 0,24 |
| Субполярна гориста тундра | Азия, Европа > 20 год. | 7 | 0,24 |
| Азия, Европа ≤ 20 год. | 1 | 0,24 |
| Северна Америка | 7 | 0,24 |

Климат

Екологични зони

Континенти

CVEG

(тона въглерод на хектар)

R

Тропичен

Тропични дъждовни гори

Африка, широколистни гори > 20 год.

87

0,24

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

29

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

58

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

17

0,24

Америка, евкалиптови гори

58

0,24

Америка, гори с видове от сем. борови

87

0,24

Америка, тикови гори

70

0,24

Америка, други широколистни гори

44

0,24

Азия, широколистни гори

64

0,24

Азия, други гори

38

0,24

Тропични влажни листопадни гори

Африка, широколистни гори > 20 год.

44

0,24

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

23

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

35

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

12

0,24

Америка, евкалиптови гори

26

0,24

Америка, гори с видове от сем. борови

79

0,24

Америка, тикови гори

35

0,24

Америка, други широколистни гори

29

0,24

Азия, широколистни гори

52

0,24

Азия, други гори

29

0,24

Тропични сухи гори

Африка, широколистни гори > 20 год.

21

0,28

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

9

0,28

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

18

0,28

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

6

0,28

Америка, евкалиптови гори

27

0,28

Америка, гори с видове от сем. борови

33

0,28

Америка, тикови гори

27

0,28

Америка, други широколистни гори

18

0,28

Азия, широколистни гори

27

0,28

Азия, други гори

18

0,28

Тропични екосистеми с храстовидна + тревиста растителност (tropical shrubland)

Африка, широколистни

6

0,27

Африка, борови > 20 год.

6

0,27

Африка, борови ≤ 20 год.

4

0,27

Америка, евкалиптови

18

0,27

Америка, борови

18

0,27

Америка, тикови

15

0,27

Америка, други широколистни

9

0,27

Азия, широколистни

12

0,27

Азия, други

9

0,27

Тропични планински екосистеми

Африка, широколистни гори > 20 год.

31

0,24

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

20

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

19

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

7

0,24

Америка, евкалиптови гори

22

0,24

Америка, гори с видове от сем. борови

29

0,24

Америка, тикови гори

23

0,24

Америка, други широколистни гори

16

0,24

Азия, широколистни гори

28

0,24

Азия, други гори

15

0,24

Субтропичен

Субтропични влажни гори

Америка, евкалиптови гори

42

0,28

Америка, гори с видове от сем. борови

81

0,28

Америка, тикови гори

36

0,28

Америка, други широколистни гори

30

0,28

Азия, широколистни гори

54

0,28

Азия, други гори

30

0,28

Субтропични сухи гори

Африка, широколистни гори > 20 год.

21

0,28

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

9

0,32

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

19

0,32

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

6

0,32

Америка, евкалиптови гори

34

0,32

Америка, гори с видове от сем. борови

34

0,32

Америка, тикови гори

28

0,32

Америка, други широколистни гори

19

0,32

Азия, широколистни гори

28

0,32

Азия, други гори

19

0,32

Субтропични степи

Африка, широколистни

6

0,32

Африка, борови > 20 год.

6

0,32

Африка, борови ≤ 20 год.

5

0,32

Америка, евкалиптови

19

0,32

Америка, борови

19

0,32

Америка, тикови

16

0,32

Америка, други широколистни

9

0,32

Африка, широколистни > 20 год.

25

0,32

Африка, широколистни ≤ 20 год.

3

0,32

Азия, иглолистни > 20 год.

6

0,32

Азия, иглолистни ≤ 20 год.

34

0,32

Субтропични планински екосистеми

Африка, широколистни гори > 20 год.

31

0,24

Африка, широколистни гори ≤ 20 год.

20

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови > 20 год.

19

0,24

Африка, гори с видове от сем. борови ≤ 20 год.

7

0,24

Америка, евкалиптови гори

22

0,24

Америка, гори с видове от сем. борови

34

0,24

Америка, тикови гори

23

0,24

Америка, други широколистни гори

16

0,24

Азия, широколистни гори

28

0,24

Азия, други гори

15

0,24

Умерен

Гори в умерения океански пояс

Азия, Европа, широколистни гори > 20 год.

60

0,27

Азия, Европа, широколистни гори ≤ 20 год.

9

0,27

Азия, Европа, широколистни гори > 20 год.

60

0,27

Азия, Европа, иглолистни гори ≤ 20 год.

12

0,27

Северна Америка

52

0,27

Нова Зеландия

75

0,27

Южна Америка

31

0,27

Гори в умерения континентален пояс и планински екосистеми

Азия, Европа, широколистни гори > 20 год.

60

0,27

Азия, Европа, широколистни гори ≤ 20 год.

4

0,27

Азия, Европа, иглолистни гори > 20 год.

52

0,27

Азия, Европа, иглолистни гори ≤ 20 год.

7

0,27

Северна Америка

52

0,27

Южна Америка

31

0,27

Субполярен

Субполярни иглолистни гори и планински екосистеми

Азия, Европа > 20 год.

12

0,24

Азия, Европа ≤ 20 год.

1

0,24

Северна Америка

13

0,24

Субполярна гориста тундра

Азия, Европа > 20 год.

7

0,24

Азия, Европа ≤ 20 год.

1

0,24

Северна Америка

7

0,24

---

(1)  „Коефициентът не се прилага“ означава, че в тези случаи коефициентите FMG
  and FI
  следва да не се използват при изчисляването на количеството на органичния въглерод в почвата (SOC) и съответната формула добива вида: SOC = SOCST
  × FLU
  .

---