# Den Europæiske Unions L 81/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.081.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 81 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang26. marts 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.081.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 81

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang26. marts 2010

---

| Indhold | | IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/174/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 10. marts 2009 om Polens statsstøtte C 43/07 (ex N 64/07) og C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) til fordel for Huta Stalowa Wola S.A.
  (meddelt under nummer K(2009) 1480)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/175/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 22. juli 2009 om Polens statsstøtte C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 og PL 34/04) til Gdańsk skibsværft
  (meddelt under nummer K(2009) 5685)

   (
  1
  ) | 19 |

Indhold

IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

Side

2010/174/EF

*

Kommissionens beslutning af 10. marts 2009 om Polens statsstøtte C 43/07 (ex N 64/07) og C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) til fordel for Huta Stalowa Wola S.A.
  (meddelt under nummer K(2009) 1480)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 1480)

1

1

2010/175/EF

*

Kommissionens beslutning af 22. juli 2009 om Polens statsstøtte C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 og PL 34/04) til Gdańsk skibsværft
  (meddelt under nummer K(2009) 5685)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 5685)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

IV Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

| 26.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 81/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 10. marts 2009

om Polens statsstøtte C 43/07 (ex N 64/07) og C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) til fordel for Huta Stalowa Wola S.A.

(meddelt under nummer K(2009) 1480)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/174/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, afsnit 1,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser og under hensyntagen til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

| (1) | Ved skrivelse af 8. oktober 2004 underrettede Polen Kommissionen om de støtteforanstaltninger, der var tildelt til omstrukturering af Huta Stalowa Wola S.A. (i det følgende benævnt »HSW« eller »støttemodtageren«) med henblik på at få retssikkerhed for, at disse støtteforanstaltninger var tildelt inden datoen for Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union og derfor ikke var gældende efter tiltrædelsen og ikke udgjorde ny statsstøtte, som kunne undersøges af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88. Polen anmodede om, at Kommissionen — hvis foranstaltningerne ifølge denne skal betragtes som ny støtte — godkender dem som omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 8. oktober 2004 underrettede Polen Kommissionen om de støtteforanstaltninger, der var tildelt til omstrukturering af Huta Stalowa Wola S.A. (i det følgende benævnt »HSW« eller »støttemodtageren«) med henblik på at få retssikkerhed for, at disse støtteforanstaltninger var tildelt inden datoen for Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union og derfor ikke var gældende efter tiltrædelsen og ikke udgjorde ny statsstøtte, som kunne undersøges af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88. Polen anmodede om, at Kommissionen — hvis foranstaltningerne ifølge denne skal betragtes som ny støtte — godkender dem som omstruktureringsstøtte.

| (2) | I sine skrivelser af 11. november 2004, 1. marts 2005, 27. april 2005 og 26. juli 2005 anmodede Kommissionen Polen om at fremlægge yderligere oplysninger; Polen svarede ved skrivelserne af henholdsvis 31. januar 2005 (registreret den 2. februar 2005), 4. april 2005 (registreret den 8. april 2005), den 7. juni 2005 (registreret den 9. juni 2005) og 2. september 2005 (registreret den 6. september 2005). |
| --- | --- |

(2)

I sine skrivelser af 11. november 2004, 1. marts 2005, 27. april 2005 og 26. juli 2005 anmodede Kommissionen Polen om at fremlægge yderligere oplysninger; Polen svarede ved skrivelserne af henholdsvis 31. januar 2005 (registreret den 2. februar 2005), 4. april 2005 (registreret den 8. april 2005), den 7. juni 2005 (registreret den 9. juni 2005) og 2. september 2005 (registreret den 6. september 2005).

| (3) | I forbindelse med denne udveksling af oplysninger viste det sig, at en del af de anmeldte støtteforanstaltninger var gennemført i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(3)

I forbindelse med denne udveksling af oplysninger viste det sig, at en del af de anmeldte støtteforanstaltninger var gennemført i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

| (4) | Ved brev af 23. november 2005 underrettede Kommissionen Polen om sin beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 23. november 2005 underrettede Kommissionen Polen om sin beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte.

| (5) | Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (1). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (1). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtte.

| (6) | De polske myndigheder fremsatte deres bemærkninger i skrivelse af 7. marts 2006, der blev registreret den 9. marts 2006. Der er ikke indkommet bemærkninger fra tredjepart. |
| --- | --- |

(6)

De polske myndigheder fremsatte deres bemærkninger i skrivelse af 7. marts 2006, der blev registreret den 9. marts 2006. Der er ikke indkommet bemærkninger fra tredjepart.

| (7) | Ved beslutning af 20. december 2006 (i det følgende benævnt »beslutningen af 20. december 2006«) (2) afsluttede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure, idet den fandt, at omstruktureringsstøtten til HSW var forenelig med fællesmarkedet. Kommissionens undersøgelse viste, at noget af støtten blev ydet før Polens tiltrædelse af EU (157 mio. PLN eller 37,2 mio. EUR (3), og noget blev ydet efter tiltrædelsen (66 mio. PLN eller 15,6 mio. EUR). |
| --- | --- |

(7)

Ved beslutning af 20. december 2006 (i det følgende benævnt »beslutningen af 20. december 2006«) (2) afsluttede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure, idet den fandt, at omstruktureringsstøtten til HSW var forenelig med fællesmarkedet. Kommissionens undersøgelse viste, at noget af støtten blev ydet før Polens tiltrædelse af EU (157 mio. PLN eller 37,2 mio. EUR (3), og noget blev ydet efter tiltrædelsen (66 mio. PLN eller 15,6 mio. EUR).

| (8) | Kommissionen havde vedtaget beslutningen af 20. december 2006 på grundlag af HSW's omstruktureringsplan af februar 2006 (i det følgende benævnt »februarplanen«), som blev forelagt af Polen den 9. marts 2006. Efter at Kommissionen havde vedtaget beslutningen af 20. december 2006, bekendtgjorde Polen ved brev af 2. februar 2007 (registreret den 4. februar 2007) en opdateret version af planen dateret november 2006 (i det følgende benævnt »novemberplanen«). De polske myndigheder hævder, at de af grunde ikke var i stand til at underrette Kommissionen tidligere om den ændrede plan (4). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen havde vedtaget beslutningen af 20. december 2006 på grundlag af HSW's omstruktureringsplan af februar 2006 (i det følgende benævnt »februarplanen«), som blev forelagt af Polen den 9. marts 2006. Efter at Kommissionen havde vedtaget beslutningen af 20. december 2006, bekendtgjorde Polen ved brev af 2. februar 2007 (registreret den 4. februar 2007) en opdateret version af planen dateret november 2006 (i det følgende benævnt »novemberplanen«). De polske myndigheder hævder, at de af grunde ikke var i stand til at underrette Kommissionen tidligere om den ændrede plan (4).

| (9) | Ved brev af 29. marts 2007 og 21. maj 2007 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om ændringerne i februarplanen. De polske myndigheder svarede ved brev af henholdsvis 30. april 2007, registreret samme dato, og 5. juni 2007, registreret samme dato. Den 7. juni 2007 afholdtes et møde mellem de polske myndigheder, Kommissionen og HSW's ledelse. Efter mødet anmodede Kommissionen ved brev af 22. juni 2007 de polske myndigheder om yderligere oplysninger. De polske myndigheder svarede ved brev af 13. juli 2007, registreret samme dato. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 29. marts 2007 og 21. maj 2007 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om ændringerne i februarplanen. De polske myndigheder svarede ved brev af henholdsvis 30. april 2007, registreret samme dato, og 5. juni 2007, registreret samme dato. Den 7. juni 2007 afholdtes et møde mellem de polske myndigheder, Kommissionen og HSW's ledelse. Efter mødet anmodede Kommissionen ved brev af 22. juni 2007 de polske myndigheder om yderligere oplysninger. De polske myndigheder svarede ved brev af 13. juli 2007, registreret samme dato.

| (10) | Den 10. oktober 2007 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, på grund af tvivl om, hvorvidt den ændrede omstruktureringsplan opfyldte alle betingelserne i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«). I sin beslutning nævnte Kommissionen også muligheden for at ophæve beslutningen af 20. december 2006 i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (6). |
| --- | --- |

(10)

Den 10. oktober 2007 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, på grund af tvivl om, hvorvidt den ændrede omstruktureringsplan opfyldte alle betingelserne i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«). I sin beslutning nævnte Kommissionen også muligheden for at ophæve beslutningen af 20. december 2006 i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (6).

| (11) | Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (7). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (7). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtte.

| (12) | Efter at være bevilget udsættelse med fremsættelsen af bemærkninger (ansøgning af 30. oktober 2007 og 6. december 2007, besvaret af Kommissionen ved brev af henholdsvis 20. november 2007 og 19. december 2007) fremsatte Polen sine bemærkninger ved brev af 15. januar 2008, registreret samme dato. Kommissionen modtog også bemærkninger fra 13 tredjeparter, herunder støttemodtageren. Følgende lokale myndigheder fremsatte bemærkninger: borgmesteren i Stalowa Wola ved brev af 11. november 2008, Starosta Powiatu Stalowa Wola ved brev af 14. januar 2008 og voivodskabet podkarpackie ved brev af 15. januar 2008. Følgende leverandører til HSW indsendte bemærkninger: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. ved brev af 10. januar 2008, Kwadrat Sp. z o.o. ved brev af 10. januar 2008, Odlewnia Staliwa »Labedy« Sp. z o.o ved brev af 10. januar 2008, Fabryka Maszyn Lubaczów Sp. z o.o. ved brev af 11. januar 2008 og SigmaKalon Cieszyn S.A. ved brev af 11. januar 2008. Følgende banker, der samarbejder med HSW, indsendte bemærkninger: Bank Pekao S.A. ved brev af 11. januar 2008 og BRE Bank S.A ved brev af 14. januar 2008. Desuden indkom der bemærkninger fra virksomheden ENESTA Sp. z o.o. (energileverandør) ved brev af 11. januar 2008 og fra Socialsikringsfonden (Zakład Ubezpieczeń Społecznych — ZUS) ved brev af 21. januar 2008. Støttemodtageren fremsendte sine bemærkninger ved brev af 14. januar 2008. |
| --- | --- |

(12)

Efter at være bevilget udsættelse med fremsættelsen af bemærkninger (ansøgning af 30. oktober 2007 og 6. december 2007, besvaret af Kommissionen ved brev af henholdsvis 20. november 2007 og 19. december 2007) fremsatte Polen sine bemærkninger ved brev af 15. januar 2008, registreret samme dato. Kommissionen modtog også bemærkninger fra 13 tredjeparter, herunder støttemodtageren. Følgende lokale myndigheder fremsatte bemærkninger: borgmesteren i Stalowa Wola ved brev af 11. november 2008, Starosta Powiatu Stalowa Wola ved brev af 14. januar 2008 og voivodskabet podkarpackie ved brev af 15. januar 2008. Følgende leverandører til HSW indsendte bemærkninger: Clak Hurtownia Artykułów Przemysłowych H. Adamski, J. Lach T. Knie s.j. ved brev af 10. januar 2008, Kwadrat Sp. z o.o. ved brev af 10. januar 2008, Odlewnia Staliwa »Labedy« Sp. z o.o ved brev af 10. januar 2008, Fabryka Maszyn Lubaczów Sp. z o.o. ved brev af 11. januar 2008 og SigmaKalon Cieszyn S.A. ved brev af 11. januar 2008. Følgende banker, der samarbejder med HSW, indsendte bemærkninger: Bank Pekao S.A. ved brev af 11. januar 2008 og BRE Bank S.A ved brev af 14. januar 2008. Desuden indkom der bemærkninger fra virksomheden ENESTA Sp. z o.o. (energileverandør) ved brev af 11. januar 2008 og fra Socialsikringsfonden (Zakład Ubezpieczeń Społecznych — ZUS) ved brev af 21. januar 2008. Støttemodtageren fremsendte sine bemærkninger ved brev af 14. januar 2008.

| (13) | Kommissionen videresendte bemærkningerne fra tredjepart til Polen ved brev af 28. januar 2008. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen videresendte bemærkningerne fra tredjepart til Polen ved brev af 28. januar 2008.

| (14) | Ved brev af 9. og den 14. april 2008 henvendte de polske myndigheder sig til Kommissær Neelie Kroes. Kommissæren svarede ved brev af 28. april 2008, hvori hun anmodede om yderligere oplysninger. Polen besvarede disse breve ved brev af 4. juli 2008, registreret den 9. juli 2008. |
| --- | --- |

(14)

Ved brev af 9. og den 14. april 2008 henvendte de polske myndigheder sig til Kommissær Neelie Kroes. Kommissæren svarede ved brev af 28. april 2008, hvori hun anmodede om yderligere oplysninger. Polen besvarede disse breve ved brev af 4. juli 2008, registreret den 9. juli 2008.

| (15) | Ved brev af 7. november 2008, registreret samme dato, fremsendte de polske myndigheder yderligere oplysninger. Ved brev af 1. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, og Polen svarede ved brev af 22. december 2008, registreret samme dato. |
| --- | --- |

(15)

Ved brev af 7. november 2008, registreret samme dato, fremsendte de polske myndigheder yderligere oplysninger. Ved brev af 1. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, og Polen svarede ved brev af 22. december 2008, registreret samme dato.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   Virksomheden

| (16) | HSW, der er modtager af støtten, er moderselskab i HSW Capital Group og har hovedsæde i Stalowa Wola i voivodskabet podkarpackie. Denne region kan i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), komme i betragtning til støtte. I februar 2006 bestod HSW Capital Group af otte virksomheder, hvori HSW ejede mindst 51 % af aktierne (og som HSW dermed kontrollerede) og ti virksomheder, hvori HSW ejede mindre end 51 % af aktierne. De virksomheder, der er del af HSW Capital Group, leverer materialer og tjenesteydelser til hinanden. Ud over moderselskabet har følgende selskaber de største kapitalandele i gruppen: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. og HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Salget til selskaber inden for gruppen udgør 20-30 % af HSW's samlede salg. |
| --- | --- |

(16)

HSW, der er modtager af støtten, er moderselskab i HSW Capital Group og har hovedsæde i Stalowa Wola i voivodskabet podkarpackie. Denne region kan i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), komme i betragtning til støtte. I februar 2006 bestod HSW Capital Group af otte virksomheder, hvori HSW ejede mindst 51 % af aktierne (og som HSW dermed kontrollerede) og ti virksomheder, hvori HSW ejede mindre end 51 % af aktierne. De virksomheder, der er del af HSW Capital Group, leverer materialer og tjenesteydelser til hinanden. Ud over moderselskabet har følgende selskaber de største kapitalandele i gruppen: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. og HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Salget til selskaber inden for gruppen udgør 20-30 % af HSW's samlede salg.

| (17) | HSW, der blev grundlagt i 1937, fremstillede i begyndelsen kanoner og rustfrit stål. I modsætning til datterselskabet, HSW-Zakład Metalurgiczny, producerer HSW ikke stål. I 1991 blev selskabet omdannet til aktieselskab. 76 % af aktierne ejes af staten og 9 % af de ansatte; de resterende aktier ejes af såvel private som offentlige investorer, hvoraf ingen ejer mere end 5 %. Virksomheden fremstiller entreprenørmaskiner til anvendelse i byggesektoren og militært udstyr (kanoner, haubitser osv.). |
| --- | --- |

(17)

HSW, der blev grundlagt i 1937, fremstillede i begyndelsen kanoner og rustfrit stål. I modsætning til datterselskabet, HSW-Zakład Metalurgiczny, producerer HSW ikke stål. I 1991 blev selskabet omdannet til aktieselskab. 76 % af aktierne ejes af staten og 9 % af de ansatte; de resterende aktier ejes af såvel private som offentlige investorer, hvoraf ingen ejer mere end 5 %. Virksomheden fremstiller entreprenørmaskiner til anvendelse i byggesektoren og militært udstyr (kanoner, haubitser osv.).

| (18) | I 2005 havde HSW 2 400 ansatte, hvilket er en nedgang i forhold til 2002, hvor virksomheden havde 3 173 ansatte. |
| --- | --- |

(18)

I 2005 havde HSW 2 400 ansatte, hvilket er en nedgang i forhold til 2002, hvor virksomheden havde 3 173 ansatte.

| (19) | Distributionsselskabet Dressta Sp. Z o.o. (i det følgende benævnt »Dressta«) er et af HSW's datterselskaber. Siden september 2006 har Dressta været fuldstændigt under HSW's kontrol; tidligere ejede den konkurrerende virksomhed Komatsu American International Company USA (i det følgende benævnt »KAIC«) 51 % af aktierne i virksomheden. I 1995 overførte HSW sine licenser og aktiver i forbindelse med salget af produkter på udenlandske markeder til Dressta i en periode på 12 år. |
| --- | --- |

(19)

Distributionsselskabet Dressta Sp. Z o.o. (i det følgende benævnt »Dressta«) er et af HSW's datterselskaber. Siden september 2006 har Dressta været fuldstændigt under HSW's kontrol; tidligere ejede den konkurrerende virksomhed Komatsu American International Company USA (i det følgende benævnt »KAIC«) 51 % af aktierne i virksomheden. I 1995 overførte HSW sine licenser og aktiver i forbindelse med salget af produkter på udenlandske markeder til Dressta i en periode på 12 år.

2.2.   Virksomhedens problemer

| (20) | Støttemodtagerens problemer begyndte i 2002, hvor virksomhedens omsætning faldt fra 494,9 mio. PLN (117,3 mio. EUR) i 2000 til 352,6 mio. PLN (83,5 mio. EUR), dvs. med 29 %. Virksomhedens eksport faldt fra 505 mio. PLN (119,7 mio. EUR) til 279 mio. PLN (66,1 mio. EUR). Den faldende omsætning på de udenlandske markeder skyldtes først og fremmest recessionen og det faktum, at Dressta under indflydelse af sin største aktieejer, en alvorlig konkurrent til HSW, solgte markant færre produkter fra HSW på det nordamerikanske marked. |
| --- | --- |

(20)

Støttemodtagerens problemer begyndte i 2002, hvor virksomhedens omsætning faldt fra 494,9 mio. PLN (117,3 mio. EUR) i 2000 til 352,6 mio. PLN (83,5 mio. EUR), dvs. med 29 %. Virksomhedens eksport faldt fra 505 mio. PLN (119,7 mio. EUR) til 279 mio. PLN (66,1 mio. EUR). Den faldende omsætning på de udenlandske markeder skyldtes først og fremmest recessionen og det faktum, at Dressta under indflydelse af sin største aktieejer, en alvorlig konkurrent til HSW, solgte markant færre produkter fra HSW på det nordamerikanske marked.

| (21) | I 2002 kunne støttemodtageren notere et driftstab på 33,9 mio. PLN (8,03 mio. EUR), som først og fremmest skyldtes en lav udnyttelse af virksomhedens produktionskapacitet. Da størstedelen af salgstransaktionerne på de udenlandske markeder gennemførtes i USD, mens størstedelen af virksomhedens udgifter afregnedes i PLN, fik zlotyens stigende værdi en negativ indvirkning på salget og støttemodtagerens indtjening. |
| --- | --- |

(21)

I 2002 kunne støttemodtageren notere et driftstab på 33,9 mio. PLN (8,03 mio. EUR), som først og fremmest skyldtes en lav udnyttelse af virksomhedens produktionskapacitet. Da størstedelen af salgstransaktionerne på de udenlandske markeder gennemførtes i USD, mens størstedelen af virksomhedens udgifter afregnedes i PLN, fik zlotyens stigende værdi en negativ indvirkning på salget og støttemodtagerens indtjening.

| (22) | HSW pådrog sig en tung gældsbyrde. I 2000-2002 var virksomhedens gennemsnitlige gæld på 169,1 mio. PLN (40,1 mio. EUR). |
| --- | --- |

(22)

HSW pådrog sig en tung gældsbyrde. I 2000-2002 var virksomhedens gennemsnitlige gæld på 169,1 mio. PLN (40,1 mio. EUR).

| (23) | Virksomhedens drift var også tabsgivende. Dens tab på salgsaktiviteterne steg fra 6,4 mio. PLN (1,52 mio. EUR) i 2000 til 33,9 mio. PLN (8,03 mio. EUR) i 2002. |
| --- | --- |

(23)

Virksomhedens drift var også tabsgivende. Dens tab på salgsaktiviteterne steg fra 6,4 mio. PLN (1,52 mio. EUR) i 2000 til 33,9 mio. PLN (8,03 mio. EUR) i 2002.

| (24) | HSW Capital Group kunne for 2002 notere et nettotab på 137,7 mio. PLN (32,6 mio. EUR), som i 2003 steg til 123,9 mio. PLN (29,4 mio. EUR). |
| --- | --- |

(24)

HSW Capital Group kunne for 2002 notere et nettotab på 137,7 mio. PLN (32,6 mio. EUR), som i 2003 steg til 123,9 mio. PLN (29,4 mio. EUR).

2.3.   Omstruktureringen

| (25) | For at overvinde disse vanskeligheder udarbejdede støttemodtageren i 2002 en omstruktureringsplan for perioden 2003-2007. Denne plan blev ændret i februar 2006 (»februarplanen«). Kommissionen vedtog beslutningen af 20. december 2006 på grundlag af denne plan. Planen blev opdateret i november 2007 (»novemberplanen«), og Kommissionen besluttede derfor at iværksætte en fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(25)

For at overvinde disse vanskeligheder udarbejdede støttemodtageren i 2002 en omstruktureringsplan for perioden 2003-2007. Denne plan blev ændret i februar 2006 (»februarplanen«). Kommissionen vedtog beslutningen af 20. december 2006 på grundlag af denne plan. Planen blev opdateret i november 2007 (»novemberplanen«), og Kommissionen besluttede derfor at iværksætte en fornyet undersøgelse.

2.3.1.   Februarplanen

| (26) | En af de vigtigste foranstaltninger i omstruktureringsplanen var ændringen af støttemodtagerens organisationsstruktur. Grundidéen i omstruktureringen af HSW var adskillelsen af den del af virksomheden, der var direkte forbundet med fremstilling, fra de aktiver, der var omfattet af omstruktureringen. I dette øjemed grundlagde den polske stat som indehaver af aktiemajoriteten i HSW den selvstændige virksomhed HSW-Trading Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »HSW-Trading«). HSW-Trading modtog en kapitaltilførsel på 40 mio. PLN (9,48 mio. EUR) fra den polske stat, og de polske myndigheder anmeldte dette som en af de støtteforanstaltninger, der var tildelt HSW (se post 16 i tabel 2 nedenfor). |
| --- | --- |

(26)

En af de vigtigste foranstaltninger i omstruktureringsplanen var ændringen af støttemodtagerens organisationsstruktur. Grundidéen i omstruktureringen af HSW var adskillelsen af den del af virksomheden, der var direkte forbundet med fremstilling, fra de aktiver, der var omfattet af omstruktureringen. I dette øjemed grundlagde den polske stat som indehaver af aktiemajoriteten i HSW den selvstændige virksomhed HSW-Trading Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »HSW-Trading«). HSW-Trading modtog en kapitaltilførsel på 40 mio. PLN (9,48 mio. EUR) fra den polske stat, og de polske myndigheder anmeldte dette som en af de støtteforanstaltninger, der var tildelt HSW (se post 16 i tabel 2 nedenfor).

| (27) | HSW-Trading fik ansvaret for produktion og salg af industrimaskiner, forvaltning af logistik, kvalitetsstyring og levering af materialer til maskinproduktionen, og HSW beholdt ansvaret for forsknings- og udviklingsaktiviteter, finansiering af produktionsaktiver, strategisk markedsføring, salg af reservedele, service, produktion og salg af militært udstyr. HSW fik også ansvaret for den organisatoriske omstrukturering. Med henblik på sine aktiviteter lejede HSW-Trading de aktiver, der var direkte forbundet med produktionen, af HSW. Den nødvendige arbejdskraft blev også midlertidigt overført til HSW-Trading. |
| --- | --- |

(27)

HSW-Trading fik ansvaret for produktion og salg af industrimaskiner, forvaltning af logistik, kvalitetsstyring og levering af materialer til maskinproduktionen, og HSW beholdt ansvaret for forsknings- og udviklingsaktiviteter, finansiering af produktionsaktiver, strategisk markedsføring, salg af reservedele, service, produktion og salg af militært udstyr. HSW fik også ansvaret for den organisatoriske omstrukturering. Med henblik på sine aktiviteter lejede HSW-Trading de aktiver, der var direkte forbundet med produktionen, af HSW. Den nødvendige arbejdskraft blev også midlertidigt overført til HSW-Trading.

| (28) | Hensigten var, at denne opdeling skulle vare i perioden 2004–2006, dvs. under hele omstruktureringen af HSW. I slutningen af 2006 skulle HSW-Trading atter sammenlægges med HSW. |
| --- | --- |

(28)

Hensigten var, at denne opdeling skulle vare i perioden 2004–2006, dvs. under hele omstruktureringen af HSW. I slutningen af 2006 skulle HSW-Trading atter sammenlægges med HSW.

| (29) | Ifølge februarplanen skulle der gennemføres en omfattende omstrukturering af arbejdsstyrken. Når omstruktureringen var afsluttet i 2007, forventede HSW at have 2 100 ansatte, mod 3 173 ansatte i slutningen af 2002. |
| --- | --- |

(29)

Ifølge februarplanen skulle der gennemføres en omfattende omstrukturering af arbejdsstyrken. Når omstruktureringen var afsluttet i 2007, forventede HSW at have 2 100 ansatte, mod 3 173 ansatte i slutningen af 2002.

| (30) | Et andet omstruktureringsmål var organiseringen af et verdensomspændende distributionsnet for entreprenørmaskiner og reservedele med det formål at give støttemodtageren bedre adgang til nye markeder. |
| --- | --- |

(30)

Et andet omstruktureringsmål var organiseringen af et verdensomspændende distributionsnet for entreprenørmaskiner og reservedele med det formål at give støttemodtageren bedre adgang til nye markeder.

| (31) | Omstruktureringen af HSW indebar desuden salg af datterselskaber og privatisering af de af støttemodtagerens enheder, der leverer tjenester. I 2006 havde HSW solgt HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o for 38 mio. PLN (9,0 mio. EUR) og HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. og HSW-Huta Stali Jakosciowych). HSW's indtægter fra privatiseringen beløb sig til i alt 112,2 mio. PLN (26,6 mio. EUR). Salget af de to datterselskaber, HSW-Zakład Sprężynownia og HSW-Tlenownia, skulle efter planen være endeligt gennemført i 2006. |
| --- | --- |

(31)

Omstruktureringen af HSW indebar desuden salg af datterselskaber og privatisering af de af støttemodtagerens enheder, der leverer tjenester. I 2006 havde HSW solgt HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o for 38 mio. PLN (9,0 mio. EUR) og HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. og HSW-Huta Stali Jakosciowych). HSW's indtægter fra privatiseringen beløb sig til i alt 112,2 mio. PLN (26,6 mio. EUR). Salget af de to datterselskaber, HSW-Zakład Sprężynownia og HSW-Tlenownia, skulle efter planen være endeligt gennemført i 2006.

| (32) | Omstruktureringen af aktiver skulle efter planen indebære en nedgang i produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 entreprenørmaskiner pr. år. HSW's aktiver var vurderet som for omfattende i forhold til selskabets behov. Da HSW agtede hovedsageligt at koncentrere sig om produktionen af entreprenørmaskiner, måtte en betydelig del af selskabets aktiver sælges. Gennemførelsen af salget af aktiver i perioden fra januar 2003 til december 2005 indbragte 52,1 mio. PLN (12,3 mio. EUR), hvilket klart oversteg de forventede indtægter på 10,3 mio. PLN (2,4 mio. EUR). Salget omfattede følgende aktiver: 248,4 hektar jord (heraf ca. 153 hektar skov), ejendomme med et brugsareal på ca. 76 000 m2 og 94 maskiner og anlæg. |
| --- | --- |

(32)

Omstruktureringen af aktiver skulle efter planen indebære en nedgang i produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 entreprenørmaskiner pr. år. HSW's aktiver var vurderet som for omfattende i forhold til selskabets behov. Da HSW agtede hovedsageligt at koncentrere sig om produktionen af entreprenørmaskiner, måtte en betydelig del af selskabets aktiver sælges. Gennemførelsen af salget af aktiver i perioden fra januar 2003 til december 2005 indbragte 52,1 mio. PLN (12,3 mio. EUR), hvilket klart oversteg de forventede indtægter på 10,3 mio. PLN (2,4 mio. EUR). Salget omfattede følgende aktiver: 248,4 hektar jord (heraf ca. 153 hektar skov), ejendomme med et brugsareal på ca. 76 000 m2 og 94 maskiner og anlæg.

| (33) | De samlede omstruktureringsomkostninger, herunder omstrukturerings-omkostninger før datoen for tiltrædelsen, beløb sig til i alt 450,3 mio. PLN (106,7 mio. EUR) og omfattede hovedsagelig omstrukturering af civilretlige forpligtelser (henholdsvis 95,6 mio. PLN og 113,2 mio. PLN) og omkostninger til organisering af et leverings- og distributionssystem (151,2 mio. PLN), til sikring af løbende forsyninger (40,0 mio. PLN) og til modernisering (30,5 mio. PLN). |
| --- | --- |

(33)

De samlede omstruktureringsomkostninger, herunder omstrukturerings-omkostninger før datoen for tiltrædelsen, beløb sig til i alt 450,3 mio. PLN (106,7 mio. EUR) og omfattede hovedsagelig omstrukturering af civilretlige forpligtelser (henholdsvis 95,6 mio. PLN og 113,2 mio. PLN) og omkostninger til organisering af et leverings- og distributionssystem (151,2 mio. PLN), til sikring af løbende forsyninger (40,0 mio. PLN) og til modernisering (30,5 mio. PLN).

2.3.2.   Novemberplanen

| (34) | Ved brev af 2. februar 2007 underrettede Polen Kommissionen om de ændringer i omstruktureringsplanen, der var foretaget i november 2006. Polen mener ikke, at disse ændringer vil ændre statsstøttens størrelse, og mener, at de er i overensstemmelse med punkt 52 i rammebestemmelserne fra 2004. |
| --- | --- |

(34)

Ved brev af 2. februar 2007 underrettede Polen Kommissionen om de ændringer i omstruktureringsplanen, der var foretaget i november 2006. Polen mener ikke, at disse ændringer vil ændre statsstøttens størrelse, og mener, at de er i overensstemmelse med punkt 52 i rammebestemmelserne fra 2004.

| (35) | Den vigtigste ændring i forhold til februarplanen vedrører finansiering af omstruktureringen. I stedet for at tilbagebetale to lån ydet før tiltrædelsen i 2003 og 2004 af det statsejede industrielle udviklingsagentur (Agencja Rozwoju Przemysłu — i det følgende benævnt ARP) samt renterne på disse lån (8) skulle ARP bytte den nominelle værdi af gælden for aktier og dermed blive aktionær i HSW. De resterende ændringer vedrører udsættelse af den organisatoriske omstrukturering. |
| --- | --- |

(35)

Den vigtigste ændring i forhold til februarplanen vedrører finansiering af omstruktureringen. I stedet for at tilbagebetale to lån ydet før tiltrædelsen i 2003 og 2004 af det statsejede industrielle udviklingsagentur (Agencja Rozwoju Przemysłu — i det følgende benævnt ARP) samt renterne på disse lån (8) skulle ARP bytte den nominelle værdi af gælden for aktier og dermed blive aktionær i HSW. De resterende ændringer vedrører udsættelse af den organisatoriske omstrukturering.

| (36) | Ifølge Polen vil gæld-for-aktier-byttet gøre det muligt for HSW at samle de ressourcer, der er nødvendige for at kunne fungere tilfredsstillende på markedet og med henblik på fremtidige investeringer. Polen har vedrørende beløbet på 96,2 mio. PLN (de to oprindelige lån på i alt 75 mio. PLN plus 21,2 mio. PLN i påløbne renter) (9) oplyst at:






  — | [0-50] (10) mio. PLN vil blive anvendt til modernisering af udstyr og til yderligere investeringer, som ifølge de polske myndigheder er nødvendige med henblik på genoprettelse af HSW's rentabilitet |
| --- | --- | --- |

(36)

Ifølge Polen vil gæld-for-aktier-byttet gøre det muligt for HSW at samle de ressourcer, der er nødvendige for at kunne fungere tilfredsstillende på markedet og med henblik på fremtidige investeringer. Polen har vedrørende beløbet på 96,2 mio. PLN (de to oprindelige lån på i alt 75 mio. PLN plus 21,2 mio. PLN i påløbne renter) (9) oplyst at:

—

[0-50] (10) mio. PLN vil blive anvendt til modernisering af udstyr og til yderligere investeringer, som ifølge de polske myndigheder er nødvendige med henblik på genoprettelse af HSW's rentabilitet

| — | [0-50] mio. PLN er nødvendige til dækning af yderligere omkostninger forbundet med den udsatte sammenlægning af HSW og HSW-Trading, hvilket har øget udgifterne til omstrukturering af arbejdsstyrken |
| --- | --- |

—

[0-50] mio. PLN er nødvendige til dækning af yderligere omkostninger forbundet med den udsatte sammenlægning af HSW og HSW-Trading, hvilket har øget udgifterne til omstrukturering af arbejdsstyrken

| — | [50-100] mio. PLN vil blive anvendt til finansiering af yderligere akkumulering af midler, øgelse af udeståender som følge af henstand til kunder med betaling af fakturaer og forkortelse af betalingsfrister over for leverandører |
| --- | --- |

—

[50-100] mio. PLN vil blive anvendt til finansiering af yderligere akkumulering af midler, øgelse af udeståender som følge af henstand til kunder med betaling af fakturaer og forkortelse af betalingsfrister over for leverandører

| — | [0-10] mio. PLN vil blive anvendt til finansiering af yderligere kommercielle kreditter. |
| --- | --- |

—

[0-10] mio. PLN vil blive anvendt til finansiering af yderligere kommercielle kreditter.

| (37) | Polen hævder, at HSW har behov for yderligere likviditet (ovennævnte [0-100] (10) mio. PLN), da markedet for entreprenørmaskiner er blevet mere konkurrencepræget: HSW's konkurrenter giver deres kunder længere fakturabetalingsfrister og accepterer kortere betalingsfrister over for leverandører. |
| --- | --- |

(37)

Polen hævder, at HSW har behov for yderligere likviditet (ovennævnte [0-100] (10) mio. PLN), da markedet for entreprenørmaskiner er blevet mere konkurrencepræget: HSW's konkurrenter giver deres kunder længere fakturabetalingsfrister og accepterer kortere betalingsfrister over for leverandører.

| (38) | De samlede omkostninger for omstruktureringen i henhold til novemberplanen, herunder omkostninger, der var påløbet før Polens tiltrædelse, beløber sig til 456,9 mio. PLN (108,3 mio. EUR) fordelt på de i tabel 1 angivne poster:

  Tabel 1


  De samlede omstruktureringsomkostninger i henhold til novemberplanen







  (i tusind PLN) |
| --- | --- |
| Omstruktureringsforanstaltning | Udgifter |
| Omstrukturering af civilretlige gældsforpligtelser | 95 648 |
| Omstrukturering af offentligretlige gældsforpligtelser | 113 213 |
| Organisering af leverings- og distributionssystem | 158 741 |
| Sikring af løbende forsyninger af materialer, reservedele og komponenter | 40 000 |
| Omstrukturering af produkter | 1 666 |
| Omstrukturering af aktiver | 871 |
| Omstrukturering af arbejdsstyrken | 4 199 |
| Omstrukturering af organisation | 2 013 |
| Modernisering af produktionspotentialet | 30 524 |
| I alt | 456 878 |

(38)

De samlede omkostninger for omstruktureringen i henhold til novemberplanen, herunder omkostninger, der var påløbet før Polens tiltrædelse, beløber sig til 456,9 mio. PLN (108,3 mio. EUR) fordelt på de i tabel 1 angivne poster:

Tabel 1

De samlede omstruktureringsomkostninger i henhold til novemberplanen

(i tusind PLN)

Omstruktureringsforanstaltning

Udgifter

Omstrukturering af civilretlige gældsforpligtelser

95 648

Omstrukturering af offentligretlige gældsforpligtelser

113 213

Organisering af leverings- og distributionssystem

158 741

Sikring af løbende forsyninger af materialer, reservedele og komponenter

40 000

Omstrukturering af produkter

1 666

Omstrukturering af aktiver

871

Omstrukturering af arbejdsstyrken

4 199

Omstrukturering af organisation

2 013

Modernisering af produktionspotentialet

30 524

I alt

456 878

3.   BESLUTNINGEN OM INDLEDNING AF PROCEDUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2

| (39) | Den 23. november 2005 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Den 20. december 2006 traf Kommissionen beslutning om godkendelse af omstruktureringsstøtten til HSW på grundlag af virksomhedens omstruktureringsplan af februar 2006. Den 10. oktober 2007 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter at være bekendtgjort med novemberplanen, der indebar yderligere støtte til HSW. I denne beslutning inddrog Kommissionen muligheden for at ophæve sin beslutning af 20. december 2006, da denne var baseret på ukorrekte oplysninger. |
| --- | --- |

(39)

Den 23. november 2005 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Den 20. december 2006 traf Kommissionen beslutning om godkendelse af omstruktureringsstøtten til HSW på grundlag af virksomhedens omstruktureringsplan af februar 2006. Den 10. oktober 2007 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter at være bekendtgjort med novemberplanen, der indebar yderligere støtte til HSW. I denne beslutning inddrog Kommissionen muligheden for at ophæve sin beslutning af 20. december 2006, da denne var baseret på ukorrekte oplysninger.

3.1.   Beslutningen af 23. november 2005 om indledning af undersøgelsesproceduren

| (40) | I sin beslutning af 23. november 2005 fandt Kommissionen, at HSW før datoen for Polens tiltrædelse af EU var tildelt støtte for i alt 145,8 mio. EUR og efter datoen for tiltrædelsen var tildelt støtte for 27,9 mio. PLN uden Kommissionens godkendelse, samt at støtte for 43,4 mio. PLN endnu ikke var tildelt og derfor udgjorde ny statsstøtte. |
| --- | --- |

(40)

I sin beslutning af 23. november 2005 fandt Kommissionen, at HSW før datoen for Polens tiltrædelse af EU var tildelt støtte for i alt 145,8 mio. EUR og efter datoen for tiltrædelsen var tildelt støtte for 27,9 mio. PLN uden Kommissionens godkendelse, samt at støtte for 43,4 mio. PLN endnu ikke var tildelt og derfor udgjorde ny statsstøtte.

| (41) | Kommissionen traf sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure af to grunde. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen traf sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure af to grunde.

| (42) | For det første betvivlede Kommissionen, at omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(42)

For det første betvivlede Kommissionen, at omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet.

| (43) | Grunden til at Kommissionen betvivlede, at de foranstaltninger, der er angivet i omstruktureringsplanen, var tilstrækkelige med henblik på at genoprette støttemodtagerens rentabilitet på lang sigt, var at planen tilsyneladende hovedsagelig fokuserede betaling af renter og dækning af driftsudgifter. |
| --- | --- |

(43)

Grunden til at Kommissionen betvivlede, at de foranstaltninger, der er angivet i omstruktureringsplanen, var tilstrækkelige med henblik på at genoprette støttemodtagerens rentabilitet på lang sigt, var at planen tilsyneladende hovedsagelig fokuserede betaling af renter og dækning af driftsudgifter.

| (44) | Desuden betvivlede Kommissionen, at der var vedtaget tilstrækkeligt mange kompenserende modydelser. Ifølge de polske myndigheder planlagde HSW en sænkning af produktionskapaciteten med 20 %, mens der i omstruktureringsplanen påregnes en forhøjelse af kapacitetsudnyttelsen fra 27,7 % i 2002 til 66 % i 2007. Kommissionen betvivlede nettoresultatet af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(44)

Desuden betvivlede Kommissionen, at der var vedtaget tilstrækkeligt mange kompenserende modydelser. Ifølge de polske myndigheder planlagde HSW en sænkning af produktionskapaciteten med 20 %, mens der i omstruktureringsplanen påregnes en forhøjelse af kapacitetsudnyttelsen fra 27,7 % i 2002 til 66 % i 2007. Kommissionen betvivlede nettoresultatet af disse foranstaltninger.

| (45) | Kommissionen betvivlede også, at støtten var begrænset til et minimum, og at støttemodtageren selv havde bidraget i betydeligt omfang, idet Polen ikke havde sondret klart mellem, hvad den betragter som støttemodtagerens egne bidrag til omstruktureringen, og hvad der var finansieret ved statsstøtte. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen betvivlede også, at støtten var begrænset til et minimum, og at støttemodtageren selv havde bidraget i betydeligt omfang, idet Polen ikke havde sondret klart mellem, hvad den betragter som støttemodtagerens egne bidrag til omstruktureringen, og hvad der var finansieret ved statsstøtte.

| (46) | Kommissionen betvivlede også, om reglen om, at der kun må tildeles støtte én gang (»princippet om engangsstøtte«), var overholdt. Faktisk havde et datterselskab til HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union modtaget omstruktureringsstøtte for perioden 2003-2007, og det gjaldt om at påvise, at denne støtte ikke havde medført fordele for moderselskabet, HSW. De polske myndigheder blev også bedt om at give garantier for, at omstruktureringsstøtten til HSW, såfremt den blev tildelt, ikke medførte fordele for HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen betvivlede også, om reglen om, at der kun må tildeles støtte én gang (»princippet om engangsstøtte«), var overholdt. Faktisk havde et datterselskab til HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union modtaget omstruktureringsstøtte for perioden 2003-2007, og det gjaldt om at påvise, at denne støtte ikke havde medført fordele for moderselskabet, HSW. De polske myndigheder blev også bedt om at give garantier for, at omstruktureringsstøtten til HSW, såfremt den blev tildelt, ikke medførte fordele for HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (47) | Den anden grund til, at Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure, var, at den nærede tvivl om, hvorvidt der var sondret tilstrækkeligt mellem den subventionerede militære specialproduktion (kanoner) og den civile produktion (entreprenørmaskiner). I sine skrivelser af 7. juni 2005 og 2. september 2005 havde de polske myndigheder forsikret Kommissionen om, at krydssubsidiering var udelukket, og Kommissionen havde bemærket, at støtten til militær produktion i forhold til den samlede støtte var lille i betragtning af den militære produktions størrelse i forhold til den samlede produktion. Kommissionen anmodede alligevel om nærmere oplysninger vedrørende separat bogføring. |
| --- | --- |

(47)

Den anden grund til, at Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure, var, at den nærede tvivl om, hvorvidt der var sondret tilstrækkeligt mellem den subventionerede militære specialproduktion (kanoner) og den civile produktion (entreprenørmaskiner). I sine skrivelser af 7. juni 2005 og 2. september 2005 havde de polske myndigheder forsikret Kommissionen om, at krydssubsidiering var udelukket, og Kommissionen havde bemærket, at støtten til militær produktion i forhold til den samlede støtte var lille i betragtning af den militære produktions størrelse i forhold til den samlede produktion. Kommissionen anmodede alligevel om nærmere oplysninger vedrørende separat bogføring.

3.2.   Beslutningen af 10. oktober 2007 om fornyet indledning af undersøgelsesproceduren

| (48) | Kommissionen traf sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure af fire grunde. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen traf sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure af fire grunde.

| (49) | For det første nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt novemberplanen ville kunne genoprette HSW's langsigtede rentabilitet, idet virksomheden tilsyneladende havde behov for yderligere likviditet. |
| --- | --- |

(49)

For det første nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt novemberplanen ville kunne genoprette HSW's langsigtede rentabilitet, idet virksomheden tilsyneladende havde behov for yderligere likviditet.

| (50) | For det andet betvivlede Kommissionen, at støtten var begrænset til et minimum, idet de polske myndigheder endnu ikke havde redegjort tilstrækkeligt for anvendelsen af den overskydende likviditet fra gæld-for-aktier-byttet. |
| --- | --- |

(50)

For det andet betvivlede Kommissionen, at støtten var begrænset til et minimum, idet de polske myndigheder endnu ikke havde redegjort tilstrækkeligt for anvendelsen af den overskydende likviditet fra gæld-for-aktier-byttet.

| (51) | For det tredje betvivlede Kommissionen, at støttens størrelse ikke ville blive øget som følge af byttet. |
| --- | --- |

(51)

For det tredje betvivlede Kommissionen, at støttens størrelse ikke ville blive øget som følge af byttet.

| (52) | For det fjerde nærede Kommissionen foruden sin tvivl vedrørende stigningen i støttens størrelse også tvivl om, hvorvidt virkningen af støtten til HSW forblev uændret og derfor ikke bevirkede en forvridning af konkurrencen. Med andre ord nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt de kompenserende modydelser var tilstrækkelige, eftersom modydelserne i henhold til punkt 40 i rammebestemmelserne af 2004 skal stå i rimeligt forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger. |
| --- | --- |

(52)

For det fjerde nærede Kommissionen foruden sin tvivl vedrørende stigningen i støttens størrelse også tvivl om, hvorvidt virkningen af støtten til HSW forblev uændret og derfor ikke bevirkede en forvridning af konkurrencen. Med andre ord nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt de kompenserende modydelser var tilstrækkelige, eftersom modydelserne i henhold til punkt 40 i rammebestemmelserne af 2004 skal stå i rimeligt forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger.

| (53) | Kommissionen besluttede at indlede en fornyet undersøgelsesprocedure med henblik på en mulig ophævelse af beslutningen af 20. december 2006. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen besluttede at indlede en fornyet undersøgelsesprocedure med henblik på en mulig ophævelse af beslutningen af 20. december 2006.

4.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPART

| (54) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra tredjepart med hensyn til den formelle undersøgelsesprocedure, der blev indledt den 23. november 2005. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra tredjepart med hensyn til den formelle undersøgelsesprocedure, der blev indledt den 23. november 2005.

| (55) | Med hensyn til den fornyede undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra 13 tredjeparter, herunder støttemodtageren. I disse bemærkninger udtrykkes der tillid med hensyn til en vellykket omstrukturering af HSW (offentlige og private kreditorer, HSW's leverandører) og virksomhedens betydning for hele regionen understreges (støttemodtageren og de lokale støttetildelende myndigheder). |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til den fornyede undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra 13 tredjeparter, herunder støttemodtageren. I disse bemærkninger udtrykkes der tillid med hensyn til en vellykket omstrukturering af HSW (offentlige og private kreditorer, HSW's leverandører) og virksomhedens betydning for hele regionen understreges (støttemodtageren og de lokale støttetildelende myndigheder).

5.   BEMÆRKNINGER FRA POLEN

5.1.   Bemærkninger vedrørende beslutningen af 23. november 2005

| (56) | Først kommenterede de polske myndigheder Kommissionens vurdering af, hvilken støtte der var tildelt før Polens tiltrædelse af EU, og dens vurdering af, hvilken støtte der udgjorde ulovlig støtte eller ny støtte. De polske myndigheder fastholdt, at støtte, der var ydet i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (jf. tabel 3), ikke var tildelt før datoen for tiltrædelsen, og anfægtede dermed Kommissionens standpunkt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. De polske myndigheder gentog de oplysninger, de tidligere havde afgivet, ifølge hvilke det afgørende tidspunkt i forbindelse med bevilling af statsstøtte i henhold til den nævnte lov er det tidspunkt, hvor støttemodtagerens offentlige kreditorer afgiver deres samtykke til støtten (den såkaldte administrative forsikring), og ikke det tidspunkt, hvor beslutningen om omstrukturering var truffet af direktøren for ARP. Da de af HSW's offentlige kreditorer, hvis fordringer var blevet omstruktureret, havde givet HSW deres samtykke til omstruktureringen før datoen for tiltrædelsen, fastholder de polske myndigheder, at støtten blev tildelt før tiltrædelsen, og at det altså ikke er nødvendigt, at Kommissionen vurderer dens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(56)

Først kommenterede de polske myndigheder Kommissionens vurdering af, hvilken støtte der var tildelt før Polens tiltrædelse af EU, og dens vurdering af, hvilken støtte der udgjorde ulovlig støtte eller ny støtte. De polske myndigheder fastholdt, at støtte, der var ydet i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (jf. tabel 3), ikke var tildelt før datoen for tiltrædelsen, og anfægtede dermed Kommissionens standpunkt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. De polske myndigheder gentog de oplysninger, de tidligere havde afgivet, ifølge hvilke det afgørende tidspunkt i forbindelse med bevilling af statsstøtte i henhold til den nævnte lov er det tidspunkt, hvor støttemodtagerens offentlige kreditorer afgiver deres samtykke til støtten (den såkaldte administrative forsikring), og ikke det tidspunkt, hvor beslutningen om omstrukturering var truffet af direktøren for ARP. Da de af HSW's offentlige kreditorer, hvis fordringer var blevet omstruktureret, havde givet HSW deres samtykke til omstruktureringen før datoen for tiltrædelsen, fastholder de polske myndigheder, at støtten blev tildelt før tiltrædelsen, og at det altså ikke er nødvendigt, at Kommissionen vurderer dens forenelighed med fællesmarkedet.

| (57) | For det andet påpegede de polske myndigheder to ændringer af den i brev af 8. oktober 2004 oprindeligt bekendtgjorte støtte. Den første og vigtigste ændring bestod i, at en del af den planlagte statsstøtte (i alt 43,5 mio. PLN) delvis blev trukket tilbage og erstattet af to foranstaltninger, som angiveligt ikke udgjorde statsstøtte. Den anden ændring var af formel karakter, idet det gjaldt om at præcisere støttebeløbene i forbindelse med de tre foranstaltninger, HSW blev tildelt før tiltrædelsen. Tabel 2-5 indeholder en oversigt over alle støtteforanstaltninger, som er eller vil blive tildelt HSW i hele omstruktureringsperioden; tabellerne indeholder de ændringer, der er indført som følge af de polske myndigheders præciseringer. |
| --- | --- |

(57)

For det andet påpegede de polske myndigheder to ændringer af den i brev af 8. oktober 2004 oprindeligt bekendtgjorte støtte. Den første og vigtigste ændring bestod i, at en del af den planlagte statsstøtte (i alt 43,5 mio. PLN) delvis blev trukket tilbage og erstattet af to foranstaltninger, som angiveligt ikke udgjorde statsstøtte. Den anden ændring var af formel karakter, idet det gjaldt om at præcisere støttebeløbene i forbindelse med de tre foranstaltninger, HSW blev tildelt før tiltrædelsen. Tabel 2-5 indeholder en oversigt over alle støtteforanstaltninger, som er eller vil blive tildelt HSW i hele omstruktureringsperioden; tabellerne indeholder de ændringer, der er indført som følge af de polske myndigheders præciseringer.

| (58) | De polske myndigheder mente også, at henstand med indfrielsen og afviklingen i rater af offentligretlige gældsforpligtelser for 22,1 mio. PLN (5,2 mio. PLN) (post 28 i tabel 2) burde betragtes som minimumsstøtte. Ved den metode, de polske myndigheder anvendte til beregning af støttebeløbet, sammenlignedes den procentsats, der anvendes ved henstand med indfrielsen med Kommissionens referencerentesats. Hvor denne procentsats er højere end referencerentesatsen, har de polske myndigheder konkluderet, at foranstaltningen ikke udgør støtte. Dette er ifølge de polske myndigheder tilfældet i forbindelse med henstanden med indfrielsen af gælden til ZUS, der beløb sig til 16,4 mio. PLN (post 29 i tabel 4). |
| --- | --- |

(58)

De polske myndigheder mente også, at henstand med indfrielsen og afviklingen i rater af offentligretlige gældsforpligtelser for 22,1 mio. PLN (5,2 mio. PLN) (post 28 i tabel 2) burde betragtes som minimumsstøtte. Ved den metode, de polske myndigheder anvendte til beregning af støttebeløbet, sammenlignedes den procentsats, der anvendes ved henstand med indfrielsen med Kommissionens referencerentesats. Hvor denne procentsats er højere end referencerentesatsen, har de polske myndigheder konkluderet, at foranstaltningen ikke udgør støtte. Dette er ifølge de polske myndigheder tilfældet i forbindelse med henstanden med indfrielsen af gælden til ZUS, der beløb sig til 16,4 mio. PLN (post 29 i tabel 4).

| (59) | For det tredje hævdede de polske myndigheder, at hvad virksomhedens rentabilitet angår, var den organisatoriske omstrukturering vellykket; HSW genvandt kontrollen over Dressta og vil dermed være i stand til at udvide sine aktiviteter på det indbringende nordamerikanske marked. |
| --- | --- |

(59)

For det tredje hævdede de polske myndigheder, at hvad virksomhedens rentabilitet angår, var den organisatoriske omstrukturering vellykket; HSW genvandt kontrollen over Dressta og vil dermed være i stand til at udvide sine aktiviteter på det indbringende nordamerikanske marked.

| (60) | Hvad angår kravet om begrænsning af konkurrenceforvridningen, fastholdt de polske myndigheder, at en nedsættelse af produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 maskiner var en behørig kompenserende modydelse. De polske myndigheder betragtede også salget af HSW's datterselskaber som en kompenserende modydelse. |
| --- | --- |

(60)

Hvad angår kravet om begrænsning af konkurrenceforvridningen, fastholdt de polske myndigheder, at en nedsættelse af produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 maskiner var en behørig kompenserende modydelse. De polske myndigheder betragtede også salget af HSW's datterselskaber som en kompenserende modydelse.

| (61) | Med hensyn til kravet om, at støtten skal være begrænset til et minimum, har de polske myndigheder fremlagt en række oplysninger om de beløb, de betragter som egetbidrag. |
| --- | --- |

(61)

Med hensyn til kravet om, at støtten skal være begrænset til et minimum, har de polske myndigheder fremlagt en række oplysninger om de beløb, de betragter som egetbidrag.

| (62) | Sammenfattende kan det siges, at de polske myndigheder i deres bemærkninger har tilkendegivet, at der efter Polens tiltrædelse ikke er tildelt nogen statsstøtte, og at det heller ikke er planlagt at tildele en sådan støtte. Hvis Kommissionen skulle komme til en anden konklusion, vil de polske myndigheder fremlægge yderligere argumenter til støtte for foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(62)

Sammenfattende kan det siges, at de polske myndigheder i deres bemærkninger har tilkendegivet, at der efter Polens tiltrædelse ikke er tildelt nogen statsstøtte, og at det heller ikke er planlagt at tildele en sådan støtte. Hvis Kommissionen skulle komme til en anden konklusion, vil de polske myndigheder fremlægge yderligere argumenter til støtte for foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet.

| (63) | Med hensyn til Kommissionens tvivl vedrørende adskillelsen mellem HSW's militære og civile produktion forsikrede de polske myndigheder Kommissionen om, at det nuværende regnskabssystem muliggør en klar adskillelse af omkostningerne i forbindelse med disse to aktiviteter. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til Kommissionens tvivl vedrørende adskillelsen mellem HSW's militære og civile produktion forsikrede de polske myndigheder Kommissionen om, at det nuværende regnskabssystem muliggør en klar adskillelse af omkostningerne i forbindelse med disse to aktiviteter.

5.2.   Bemærkninger vedrørende beslutningen af 10. oktober 2007

| (64) | De polske myndigheder forklarede først og fremmest, at ændringerne i omstruktureringsplanen var blevet meddelt så sent på grund af tidskrævende interne procedurer. |
| --- | --- |

(64)

De polske myndigheder forklarede først og fremmest, at ændringerne i omstruktureringsplanen var blevet meddelt så sent på grund af tidskrævende interne procedurer.

| (65) | For det andet understregede Polen, at den undersøgelse, der var indledt, kun burde omfatte ændringerne i omstruktureringsplanen i lyset af punkt 52 i rammebestemmelserne af 2004, og holdt fast på, at Kommissionen ikke burde træffe foranstaltninger i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 til ophævelse af beslutningen af 20. december 2006. Polen påberåbte sig i denne forbindelse princippet om retssikkerhed. |
| --- | --- |

(65)

For det andet understregede Polen, at den undersøgelse, der var indledt, kun burde omfatte ændringerne i omstruktureringsplanen i lyset af punkt 52 i rammebestemmelserne af 2004, og holdt fast på, at Kommissionen ikke burde træffe foranstaltninger i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 til ophævelse af beslutningen af 20. december 2006. Polen påberåbte sig i denne forbindelse princippet om retssikkerhed.

| (66) | For det tredje mente Polen ikke, at gæld-for-aktier-byttet medførte en forhøjelse af det samlede støttebeløb. |
| --- | --- |

(66)

For det tredje mente Polen ikke, at gæld-for-aktier-byttet medførte en forhøjelse af det samlede støttebeløb.

| (67) | For det fjerde mente de polske myndigheder, at støtteelementet i ARP-lånene, som var godkendt af Kommissionen i dennes beslutning af 20. december 2006, var vurderet for højt, idet det var ansat til den nominelle værdi af disse lån (Polen indrømmede dog ikke tidligere at have draget denne metode i tvivl). Hvis Kommissionen skulle finde, at gæld-for-aktier-byttet medførte en forhøjelse af støttebeløbet af samme størrelsesorden som lånebeløbet for ARP-lånene, burde støttebeløbet derfor ikke overstige den nominelle værdi af de i henhold til beslutningen af 20. december 2006 allerede godkendte lån. |
| --- | --- |

(67)

For det fjerde mente de polske myndigheder, at støtteelementet i ARP-lånene, som var godkendt af Kommissionen i dennes beslutning af 20. december 2006, var vurderet for højt, idet det var ansat til den nominelle værdi af disse lån (Polen indrømmede dog ikke tidligere at have draget denne metode i tvivl). Hvis Kommissionen skulle finde, at gæld-for-aktier-byttet medførte en forhøjelse af støttebeløbet af samme størrelsesorden som lånebeløbet for ARP-lånene, burde støttebeløbet derfor ikke overstige den nominelle værdi af de i henhold til beslutningen af 20. december 2006 allerede godkendte lån.

| (68) | De polske myndigheder forklarede, at virksomheden forud for byttet havde betalt 22,9 mio. PLN i renter på ARP-lånene. Hvis der ikke havde fundet et gæld-for-aktier-bytte sted, ville de resterende renter, som HSW skulle betale, have beløbet sig til 21,2 mio. PLN. |
| --- | --- |

(68)

De polske myndigheder forklarede, at virksomheden forud for byttet havde betalt 22,9 mio. PLN i renter på ARP-lånene. Hvis der ikke havde fundet et gæld-for-aktier-bytte sted, ville de resterende renter, som HSW skulle betale, have beløbet sig til 21,2 mio. PLN.

| (69) | Desuden hævdede de polske myndigheder, at gæld-for-aktier-byttet opfyldte kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår og ikke udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Polen mente, at ARP havde taget den kendsgerning i betragtning, at HSW var ved at blive rentabel, og at værdien af de erhvervede aktier med tiden ville stige. |
| --- | --- |

(69)

Desuden hævdede de polske myndigheder, at gæld-for-aktier-byttet opfyldte kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår og ikke udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Polen mente, at ARP havde taget den kendsgerning i betragtning, at HSW var ved at blive rentabel, og at værdien af de erhvervede aktier med tiden ville stige.

| (70) | I den resterende del af deres indlæg ræsonnerede de polske myndigheder, at selv hvis Kommissionen skulle finde, at omstruktureringsplanen var ændret i betragteligt omfang, ville den nye omstruktureringspakke som helhed kunne bedømmes som værende i overensstemmelse med rammebestemmelserne af 2004, og ændringen burde kunne godkendes i henhold til rammebestemmelsernes punkt 52. |
| --- | --- |

(70)

I den resterende del af deres indlæg ræsonnerede de polske myndigheder, at selv hvis Kommissionen skulle finde, at omstruktureringsplanen var ændret i betragteligt omfang, ville den nye omstruktureringspakke som helhed kunne bedømmes som værende i overensstemmelse med rammebestemmelserne af 2004, og ændringen burde kunne godkendes i henhold til rammebestemmelsernes punkt 52.

| (71) | De polske myndigheder understregede, at omstruktureringen bortset fra nogle få mindre ændringer blev gennemført i overensstemmelse med februarplanen, og at kravene vedrørende rentabilitet, egetbidrag og undgåelse af konkurrenceforvridning blev overholdt. |
| --- | --- |

(71)

De polske myndigheder understregede, at omstruktureringen bortset fra nogle få mindre ændringer blev gennemført i overensstemmelse med februarplanen, og at kravene vedrørende rentabilitet, egetbidrag og undgåelse af konkurrenceforvridning blev overholdt.

5.2.1.   Genoprettelse af rentabiliteten

| (72) | Med hensyn til genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet understregede de polske myndigheder først og fremmest, at virksomheden havde øget sin produktion og fokuserede på det mere rentable marked for store maskiner (især store bulldozere og rørudlægningsmaskiner). HSW havde fordoblet sin rentabilitet med hensyn til indtjeningen pr. ansat (111 000 PLN pr. ansat i 2002 til 222 000 PLN pr. ansat i 2007). |
| --- | --- |

(72)

Med hensyn til genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet understregede de polske myndigheder først og fremmest, at virksomheden havde øget sin produktion og fokuserede på det mere rentable marked for store maskiner (især store bulldozere og rørudlægningsmaskiner). HSW havde fordoblet sin rentabilitet med hensyn til indtjeningen pr. ansat (111 000 PLN pr. ansat i 2002 til 222 000 PLN pr. ansat i 2007).

| (73) | Til trods for sin eksponering over for udsving i vekselkursen havde HSW opnået højere rentabilitetsindikatorer end forventet i februarplanen. |
| --- | --- |

(73)

Til trods for sin eksponering over for udsving i vekselkursen havde HSW opnået højere rentabilitetsindikatorer end forventet i februarplanen.

| (74) | Desuden var alle indikatorer for likviditet og solvens højere end oprindeligt forventet. Polen understregede også, at virksomheden nu havde indhentet privat finansiering, hvilket viser, at markedet havde tillid til virksomhedens rentabilitet og solvens. |
| --- | --- |

(74)

Desuden var alle indikatorer for likviditet og solvens højere end oprindeligt forventet. Polen understregede også, at virksomheden nu havde indhentet privat finansiering, hvilket viser, at markedet havde tillid til virksomhedens rentabilitet og solvens.

| (75) | Endelig understregede Polen den omstændighed, at HSW nu håndterede risikoen i forbindelse med kursændringer mere hensigtsmæssigt, idet virksomheden nu forsøgte at indkøbe materialer i samme valuta som den, der anvendtes til bogføring af salgene. |
| --- | --- |

(75)

Endelig understregede Polen den omstændighed, at HSW nu håndterede risikoen i forbindelse med kursændringer mere hensigtsmæssigt, idet virksomheden nu forsøgte at indkøbe materialer i samme valuta som den, der anvendtes til bogføring af salgene.

5.2.2.   Egetbidraget i forbindelse med omstruktureringsprocessen

| (76) | For det andet mente Polen, at omkostningerne ved omstruktureringsprocessen var steget til 469,1 mio. PLN (11), hovedsagelig som følge af forsinkelser i den organisatoriske omstrukturering. Da det imidlertid var lykkedes virksomheden at sælge yderligere aktiver, efter at beslutningen af 20. december 2006 var vedtaget, forblev dens egetbidrag til omstruktureringen på over 50 % (nærmere bestemt 53,9 %). |
| --- | --- |

(76)

For det andet mente Polen, at omkostningerne ved omstruktureringsprocessen var steget til 469,1 mio. PLN (11), hovedsagelig som følge af forsinkelser i den organisatoriske omstrukturering. Da det imidlertid var lykkedes virksomheden at sælge yderligere aktiver, efter at beslutningen af 20. december 2006 var vedtaget, forblev dens egetbidrag til omstruktureringen på over 50 % (nærmere bestemt 53,9 %).

| (77) | Ifølge de polske myndigheder bestod egetbidraget af indtægter fra salget af anlægsaktiver for 61,4 mio. PLN, indtægter fra salget af datterselskaber for 126,4 mio. PLN, køb af fordringer på markedet for 61,6 mio. PLN og annullering af civilretlige forpligtelser for 3,5 mio. PLN. |
| --- | --- |

(77)

Ifølge de polske myndigheder bestod egetbidraget af indtægter fra salget af anlægsaktiver for 61,4 mio. PLN, indtægter fra salget af datterselskaber for 126,4 mio. PLN, køb af fordringer på markedet for 61,6 mio. PLN og annullering af civilretlige forpligtelser for 3,5 mio. PLN.

5.2.3.   Forhindring af urimelig konkurrenceforvridning

| (78) | For det tredje hævdede Polen, at støttebeløbet ikke var steget, og at der dermed ikke var behov for at udvide de kompenserende modydelser i henhold til punkt 52, litra b), i rammebestemmelserne fra 2004. De polske myndigheder er overbeviste om, at den øgede likviditet, der skabtes ved gæld-for-aktier-byttet, udelukkende anvendes til at fastholde virksomhedens position på markedet. Ifølge de polske myndigheder er virksomheden ikke engang i stand til at opnå en ledende position på hjemmemarkedet, og den befinder sig nu på mellem [...] og [...] plads med hensyn til solgte varer (12). Ifølge Polen er virksomhedens andel af verdensmarkedet på højst [0-5] %. |
| --- | --- |

(78)

For det tredje hævdede Polen, at støttebeløbet ikke var steget, og at der dermed ikke var behov for at udvide de kompenserende modydelser i henhold til punkt 52, litra b), i rammebestemmelserne fra 2004. De polske myndigheder er overbeviste om, at den øgede likviditet, der skabtes ved gæld-for-aktier-byttet, udelukkende anvendes til at fastholde virksomhedens position på markedet. Ifølge de polske myndigheder er virksomheden ikke engang i stand til at opnå en ledende position på hjemmemarkedet, og den befinder sig nu på mellem [...] og [...] plads med hensyn til solgte varer (12). Ifølge Polen er virksomhedens andel af verdensmarkedet på højst [0-5] %.

| (79) | Desuden understregede Polen virksomhedens betydning for hele podkarpackie-regionen. |
| --- | --- |

(79)

Desuden understregede Polen virksomhedens betydning for hele podkarpackie-regionen.

| (80) | Den polske regering gav Kommissionen forsikringer med hensyn til den planlagte privatisering og angav udgangen af 2009 som måldato for fuldendelsen af privatiseringsproceduren. |
| --- | --- |

(80)

Den polske regering gav Kommissionen forsikringer med hensyn til den planlagte privatisering og angav udgangen af 2009 som måldato for fuldendelsen af privatiseringsproceduren.

6.   STØTTEFORANSTALTNINGER

| (81) | Statsstøttetildelende myndighed: Der er tildelt statsstøtte fra finansministeriet, ministeriet for videnskab og informatik, skattemyndighederne, de lokale myndigheder, socialsikringsfonden (ZUS), den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON), skattekontorer og det industrielle udviklingsagentur (ARP). |
| --- | --- |

(81)

Statsstøttetildelende myndighed: Der er tildelt statsstøtte fra finansministeriet, ministeriet for videnskab og informatik, skattemyndighederne, de lokale myndigheder, socialsikringsfonden (ZUS), den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON), skattekontorer og det industrielle udviklingsagentur (ARP).

| (82) | Polen har hævdet, at en del af den støtte, der er tildelt HSW, kan sammenknyttes med hensynet til beskyttelsen af væsentlige nationale sikkerhedsinteresser. Værdien af denne støtte androg ca. 19 mio. PLN (4,5 mio. EUR), som blev tildelt både før og efter Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Idet de påberåber sig EF-traktatens artikel 296, hævder de polske myndigheder, at EF-traktatens bestemmelser ikke udelukker, at en medlemsstat kan tildele de støtteforanstaltninger, som den anser for nødvendige for beskyttelsen af sine væsentlige sikkerhedsinteresser. |
| --- | --- |

(82)

Polen har hævdet, at en del af den støtte, der er tildelt HSW, kan sammenknyttes med hensynet til beskyttelsen af væsentlige nationale sikkerhedsinteresser. Værdien af denne støtte androg ca. 19 mio. PLN (4,5 mio. EUR), som blev tildelt både før og efter Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Idet de påberåber sig EF-traktatens artikel 296, hævder de polske myndigheder, at EF-traktatens bestemmelser ikke udelukker, at en medlemsstat kan tildele de støtteforanstaltninger, som den anser for nødvendige for beskyttelsen af sine væsentlige sikkerhedsinteresser.

| (83) | De vigtigste støtteforanstaltninger, der var tildelt den ikke-militære del af HSW forud for datoen for Polens tiltrædelse, var to lån fra ARP på tilsammen 75 mio. PLN (17,8 mio. EUR). Blandt andre vigtige støtteforanstaltninger var en kapitaltilførsel fra den polske stat på 40 mio. PLN (9,5 mio. EUR) til datterselskabet HSW–Trading Sp. z o.o. |
| --- | --- |

(83)

De vigtigste støtteforanstaltninger, der var tildelt den ikke-militære del af HSW forud for datoen for Polens tiltrædelse, var to lån fra ARP på tilsammen 75 mio. PLN (17,8 mio. EUR). Blandt andre vigtige støtteforanstaltninger var en kapitaltilførsel fra den polske stat på 40 mio. PLN (9,5 mio. EUR) til datterselskabet HSW–Trading Sp. z o.o.

| (84) | I medfør af loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret) tildeltes 27,9 mio. PLN (6,6 mio. EUR) i form af afskrivninger på gæld (se tabel 3 nedenfor). Omstruktureringen i henhold til denne lov fandt sted under tilsyn af direktøren for ARP og på grundlag af den såkaldte beslutning om omstrukturering i henhold til lovens artikel 10, stk. 1, nr. 4, og artikel 19 (i det følgende benævnt »beslutningen om omstrukturering«). En sådan beslutning om omstrukturering, som godkendte en omstruktureringsplan for HSW i virksomhedens daværende form og gav tilladelse til omstrukturering af offentligretlige gældsforpligtelser, blev vedtaget den 29. april 2005 og ændret den 17. juni 2005. |
| --- | --- |

(84)

I medfør af loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret) tildeltes 27,9 mio. PLN (6,6 mio. EUR) i form af afskrivninger på gæld (se tabel 3 nedenfor). Omstruktureringen i henhold til denne lov fandt sted under tilsyn af direktøren for ARP og på grundlag af den såkaldte beslutning om omstrukturering i henhold til lovens artikel 10, stk. 1, nr. 4, og artikel 19 (i det følgende benævnt »beslutningen om omstrukturering«). En sådan beslutning om omstrukturering, som godkendte en omstruktureringsplan for HSW i virksomhedens daværende form og gav tilladelse til omstrukturering af offentligretlige gældsforpligtelser, blev vedtaget den 29. april 2005 og ændret den 17. juni 2005.

| (85) | Den vigtigste ændring i novemberplanen bestod i godkendelse af gæld-for-aktier-byttet: frem for at HSW skulle indfri to lån ydet af ARP før tiltrædelsen i 2003 og 2004 (se tabel 2, post 8 og 15) og betale renterne på disse lån, besluttede ARP at bytte den nominelle værdi af gælden til aktier (post 30 og 31 i tabel 4). I stedet for at tilbagebetale 97,1 mio. PLN (de to oprindelige lån på i alt 75 mio. PLN plus 22,1 mio. PLN i ubetalte renter), udstedte HSW således aktier for 75 mio. PLN, som blev erhvervet af ARP (ifølge Polen gennemførtes byttet den 2. juli 2007). |
| --- | --- |

(85)

Den vigtigste ændring i novemberplanen bestod i godkendelse af gæld-for-aktier-byttet: frem for at HSW skulle indfri to lån ydet af ARP før tiltrædelsen i 2003 og 2004 (se tabel 2, post 8 og 15) og betale renterne på disse lån, besluttede ARP at bytte den nominelle værdi af gælden til aktier (post 30 og 31 i tabel 4). I stedet for at tilbagebetale 97,1 mio. PLN (de to oprindelige lån på i alt 75 mio. PLN plus 22,1 mio. PLN i ubetalte renter), udstedte HSW således aktier for 75 mio. PLN, som blev erhvervet af ARP (ifølge Polen gennemførtes byttet den 2. juli 2007).

| (86) | I nedenstående tabeller præsenteres de forskellige statsstøtteforanstaltninger til fordel for HSW, som er bekendtgjort for Kommissionen og rettet i lyset af supplerende oplysninger fremlagt af Polen.

  Tabel 2


  Støtte tildelt før den 30. april 2004











  (i tusind PLN) |
| --- | --- |
| Nr. | Opgivet dato for aftale eller beslutning | Støttetildelende myndighed | Støtteform | Nominelt beløb | Støttebeløb |
| 1. | 2003-12-12 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Eftergivelse af moms for september 2002 | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af moms for december 2002 | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af moms for marts 2003 | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af moms for maj 2003 | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af indkomstskat for marts 2003 | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af indkomstskat for maj 2003 | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2003-2-4 | Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów | Aftale om betaling i rater af restancer for bidrag for juni-oktober 2002 | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 2003-8-28 (13) | Statens udviklingsagentur for industrien | Lån | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af moms for juni 2002 | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Henstand med betalingen af indkomstskatteraten for juli 2002 | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 2003-9-15 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Ændring af frister for betaling af indkomstskatter for august 2002 | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2003-12-2 | Skattemyndighederne i Stalowa Wola | Aftale om betaling i rater af moms for august 2002 | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 2003-9-5 | Kommunalbestyrelsen i Nisko Kommune | Betaling i rater af gebyret for permanent brugsret | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 2003-3-21 | Kommunalbestyrelsen i Nisko Kommune | Betaling i rater af gebyret for permanent brugsret | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 2004-4-30 (14) | Statens udviklingsagentur for industrien | Lån | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 2004-4-30 | Skatteministeriet | Forhøjelse af driftskapital | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 2003-11-7 | Ministeriet for videnskab og informatik | Tilskud | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 2003-5-20 | Bystyret i Stalowa Wola | Godtgørelse af udgifter | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 2003-5-20 | Bystyret i Stalowa Wola | Godtgørelse af udgifter | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 2002-12-6 | Skattemyndighederne i Podkarpackie | Afskrivning af udestående momsbetalinger | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 2002-12-6 | Stalowa Wola byråd | Afskrivning af udestående ejendomsskat | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 2002-12-11 | Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów | Afskrivning af udestående bidrag med renter | 11 088,1 | 11 088,1 |
| I alt I | 147 482,6 | 131 006,2 |

(86)

I nedenstående tabeller præsenteres de forskellige statsstøtteforanstaltninger til fordel for HSW, som er bekendtgjort for Kommissionen og rettet i lyset af supplerende oplysninger fremlagt af Polen.

Tabel 2

Støtte tildelt før den 30. april 2004

(i tusind PLN)

Nr.

Opgivet dato for aftale eller beslutning

Støttetildelende myndighed

Støtteform

Nominelt beløb

Støttebeløb

1.

2003-12-12

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Eftergivelse af moms for september 2002

1 047,5

1 047,5

2.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af moms for december 2002

4 769,8

155,0

3.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af moms for marts 2003

1 771,8

52,2

4.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af moms for maj 2003

2 175,2

77,4

5.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af indkomstskat for marts 2003

623,3

16,0

6.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af indkomstskat for maj 2003

463,4

5,0

7.

2003-2-4

Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów

Aftale om betaling i rater af restancer for bidrag for juni-oktober 2002

6 252,1

1 211,6

8.

2003-8-28 (13)

Statens udviklingsagentur for industrien

Lån

40 000,0

40 000,0

9.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af moms for juni 2002

696,9

77,1

10.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Henstand med betalingen af indkomstskatteraten for juli 2002

183,9

15,3

11.

2003-9-15

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Ændring af frister for betaling af indkomstskatter for august 2002

211,5

26,8

12.

2003-12-2

Skattemyndighederne i Stalowa Wola

Aftale om betaling i rater af moms for august 2002

655,5

49,3

13.

2003-9-5

Kommunalbestyrelsen i Nisko Kommune

Betaling i rater af gebyret for permanent brugsret

172,7

8,0

14.

2003-3-21

Kommunalbestyrelsen i Nisko Kommune

Betaling i rater af gebyret for permanent brugsret

20,5

0,3

15.

2004-4-30 (14)

Statens udviklingsagentur for industrien

Lån

35 000,0

35 000,0

16.

2004-4-30

Skatteministeriet

Forhøjelse af driftskapital

40 000,0

40 000,0

17.

2003-11-7

Ministeriet for videnskab og informatik

Tilskud

637,0

465,0

18.

2003-5-20

Bystyret i Stalowa Wola

Godtgørelse af udgifter

3,3

2,4

19.

2003-5-20

Bystyret i Stalowa Wola

Godtgørelse af udgifter

3,3

2,4

20.

2002-12-6

Skattemyndighederne i Podkarpackie

Afskrivning af udestående momsbetalinger

1 210

1 210

21.

2002-12-6

Stalowa Wola byråd

Afskrivning af udestående ejendomsskat

496,8

496,8

22.

2002-12-11

Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów

Afskrivning af udestående bidrag med renter

11 088,1

11 088,1

I alt I

147 482,6

131 006,2

Tabel 3

Støtte tildelt efter den 30. april 2004 i henhold til lov af 30. oktober 2002 (som ændret) om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet

| (i tusind PLN) |
| --- |
| Nr. | Dato for overførsel af aktiver eller passiver for modtager | Type omstrukturerede fordringer | Nominelt beløb | Støttebeløb |
| 23. | 2005-6-20 | Omstrukturering af moms og indkomstskat | 10 696,6 | Støttebeløbet ikke oplyst af de polske myndigheder |
| 24. | 2005-6-20 | Omstrukturering af restancer med miljøskatter, med renter | 5 826,5 | Samme som ovenfor |
| 25. | 2005-6-20 | Omstrukturering af restancer for bidrag til socialsikringsfonden (ZUS), med renter og gebyrer for forlængelse | 7 333,2 | Samme som ovenfor |
| 26. | 2005-6-20 | Omstrukturering af restancer for bidrag til statens rehabiliteringsfond for handicappede (PFRON), med renter | 996,5 | Samme som ovenfor |
| 27. | 2005-6-20 | Omstrukturering af restancer for ejendomsskatter til Stalowa Wola by for september 2002 — juni 2003 | 3 044,3 | Samme som ovenfor |
| I alt 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (15) |

(i tusind PLN)

Nr.

Dato for overførsel af aktiver eller passiver for modtager

Type omstrukturerede fordringer

Nominelt beløb

Støttebeløb

23.

2005-6-20

Omstrukturering af moms og indkomstskat

10 696,6

Støttebeløbet ikke oplyst af de polske myndigheder

24.

2005-6-20

Omstrukturering af restancer med miljøskatter, med renter

5 826,5

Samme som ovenfor

25.

2005-6-20

Omstrukturering af restancer for bidrag til socialsikringsfonden (ZUS), med renter og gebyrer for forlængelse

7 333,2

Samme som ovenfor

26.

2005-6-20

Omstrukturering af restancer for bidrag til statens rehabiliteringsfond for handicappede (PFRON), med renter

996,5

Samme som ovenfor

27.

2005-6-20

Omstrukturering af restancer for ejendomsskatter til Stalowa Wola by for september 2002 — juni 2003

3 044,3

Samme som ovenfor

I alt 2

27 897,1

19 293,7 (15)

Tabel 4

Støtte tildelt efter den 30. april 2004

| (i tusind PLN) |
| --- |
| Nr. | Formodet dato for udbetaling af støtte | Støttetildelende myndighed | Støtteform | Nominelt beløb | Støttebeløb |
| 28. | 2004-12-21 – 2005-10-19 | Diverse organer | Henstand med indfrielse af offentligretlige gældsforpligtelser | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 2005-4-25 | Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów | Henstand med indfrielse af offentligretlige gældsforpligtelser | 16 386,2 | 0,0 |
| 30. | 2007-7-2 | Statens udviklingsagentur for industrien | Gæld-for-aktier-bytte (se post 8 i tabel 2) | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 31. | 2007-7-2 | Statens udviklingsagentur for industrien | Gæld-for-aktier-bytte (se post 15 i tabel 2) | 35 000,0 | 35 000,0 |
| I alt 3 | 113 480,6 | 75 259,0 |

(i tusind PLN)

Nr.

Formodet dato for udbetaling af støtte

Støttetildelende myndighed

Støtteform

Nominelt beløb

Støttebeløb

28.

2004-12-21 – 2005-10-19

Diverse organer

Henstand med indfrielse af offentligretlige gældsforpligtelser

22 094,4

0,259

29.

2005-4-25

Socialsikringsfonden (ZUS), afdelingen i Rzeszów

Henstand med indfrielse af offentligretlige gældsforpligtelser

16 386,2

0,0

30.

2007-7-2

Statens udviklingsagentur for industrien

Gæld-for-aktier-bytte (se post 8 i tabel 2)

40 000,0

40 000,0

31.

2007-7-2

Statens udviklingsagentur for industrien

Gæld-for-aktier-bytte (se post 15 i tabel 2)

35 000,0

35 000,0

I alt 3

113 480,6

75 259,0

Tabel 5

Tildelte og planlagte støtteforanstaltninger

| (i tusind PLN) |
| --- |
| | Type støtteforanstaltning | Nominelt beløb | Støttebeløb |
| I | Omstruktureringsstøtte tildelt før den 30. april 2004 | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II | Støtte tildelt i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret) | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Henstand med afvikling af offentligretlig gæld — foranstaltninger godkendt af Polen som minimumsstøtte
   (16) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV | Henstand med afvikling af offentligretlig gæld — socialsikringsfonden (ZUS) (17) | 16 386,2 | 0,0 |
| V | Gæld-for-aktier-bytte — tildelt den 2. juli 2007 af ARP | 75 000,0 | 21 200,0 |

(i tusind PLN)

Type støtteforanstaltning

Nominelt beløb

Støttebeløb

I

Omstruktureringsstøtte tildelt før den 30. april 2004

147 482,6

131 006,2

II

Støtte tildelt i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret)

27 897,1

19 293,7

III

Henstand med afvikling af offentligretlig gæld — foranstaltninger godkendt af Polen som minimumsstøtte
   (16)

22 094,4

0,259

IV

Henstand med afvikling af offentligretlig gæld — socialsikringsfonden (ZUS) (17)

16 386,2

0,0

V

Gæld-for-aktier-bytte — tildelt den 2. juli 2007 af ARP

75 000,0

21 200,0

7.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE

7.1.   Kommissionens ansvarsområder

| (87) | I betragtning af at nogle af de begivenheder, der har betydning for denne sag, fandt sted, før Polen tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, består Kommissionens opgave først og fremmest i at få fastslået, om den er kompetent med hensyn til at træffe foranstaltninger vedrørende denne støtte. |
| --- | --- |

(87)

I betragtning af at nogle af de begivenheder, der har betydning for denne sag, fandt sted, før Polen tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, består Kommissionens opgave først og fremmest i at få fastslået, om den er kompetent med hensyn til at træffe foranstaltninger vedrørende denne støtte.

| (88) | Støtteforanstaltninger, som er gennemført inden datoen for tiltrædelsen og ikke finder anvendelse efter denne dato, undersøges ikke af Kommissionen, hverken i henhold til »overgangsordningen«, jf. bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten for Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik eller i henhold til den i artikel 88 i EF-traktaten omhandlede procedure. Hverken tiltrædelsestraktaten eller EF-traktaten kræver eller hjemler en undersøgelse af disse støtteforanstaltninger fra Kommissionens side. |
| --- | --- |

(88)

Støtteforanstaltninger, som er gennemført inden datoen for tiltrædelsen og ikke finder anvendelse efter denne dato, undersøges ikke af Kommissionen, hverken i henhold til »overgangsordningen«, jf. bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten for Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik eller i henhold til den i artikel 88 i EF-traktaten omhandlede procedure. Hverken tiltrædelsestraktaten eller EF-traktaten kræver eller hjemler en undersøgelse af disse støtteforanstaltninger fra Kommissionens side.

| (89) | Derimod udgør støtteforanstaltninger gennemført efter datoen for tiltrædelsen ny støtte, som falder ind under Kommissionens kompetence i henhold til den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88. Den juridisk bindende retsakt, hvorved de kompetente nationale myndigheder har forpligtet sig til at tildele støtten, er det relevante kriterium, når det gælder om at bestemme det tidspunkt, hvor en støtteforanstaltning er trådt i kraft (18). |
| --- | --- |

(89)

Derimod udgør støtteforanstaltninger gennemført efter datoen for tiltrædelsen ny støtte, som falder ind under Kommissionens kompetence i henhold til den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88. Den juridisk bindende retsakt, hvorved de kompetente nationale myndigheder har forpligtet sig til at tildele støtten, er det relevante kriterium, når det gælder om at bestemme det tidspunkt, hvor en støtteforanstaltning er trådt i kraft (18).

| (90) | Individuel støtte tildelt forud for datoen for tiltrædelsen betragtes ikke som støtte, der finder anvendelse efter tiltrædelsen, hvis statens finansielle engagement i forbindelse med den pågældende støtteforanstaltning var nøje defineret på tidspunktet for støttens tildeling. |
| --- | --- |

(90)

Individuel støtte tildelt forud for datoen for tiltrædelsen betragtes ikke som støtte, der finder anvendelse efter tiltrædelsen, hvis statens finansielle engagement i forbindelse med den pågældende støtteforanstaltning var nøje defineret på tidspunktet for støttens tildeling.

| (91) | På grundlag af de af Polen afgivne oplysninger kunne Kommissionen fastslå, at de i tabel 2 anførte foranstaltninger blev tildelt før datoen for tiltrædelsen og derfor ikke finder anvendelse efter denne dato. Kommissionen er derfor ikke bemyndiget til at vurdere disse foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, mens støtteforanstaltninger, som er eller vil blive tildelt efter datoen for tiltrædelsen, skal tages i betragtning med henblik på vurdering af deres forenelighed med fællesmarkedet. Disse foranstaltninger beløber sig til 147 mio. PLN (35 mio. EUR) (19). |
| --- | --- |

(91)

På grundlag af de af Polen afgivne oplysninger kunne Kommissionen fastslå, at de i tabel 2 anførte foranstaltninger blev tildelt før datoen for tiltrædelsen og derfor ikke finder anvendelse efter denne dato. Kommissionen er derfor ikke bemyndiget til at vurdere disse foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, mens støtteforanstaltninger, som er eller vil blive tildelt efter datoen for tiltrædelsen, skal tages i betragtning med henblik på vurdering af deres forenelighed med fællesmarkedet. Disse foranstaltninger beløber sig til 147 mio. PLN (35 mio. EUR) (19).

| (92) | Hvad angår de i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret) tildelte støtteforanstaltninger, som er anført i tabel 3, nærer Kommissionen endnu tvivl med hensyn til den dato, de er tildelt. I denne henseende har de polske myndigheder ikke fremlagt nye argumenter i deres bemærkninger til beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. De enkelte støttetildelende myndigheders samtykke til omstrukturering af deres fordringer i medfør af denne lov er nødvendig, men er ikke i sig selv ensbetydende med, at omstruktureringen finder sted. Den afgørende faktor i proceduren i henhold til den nævnte lov er den beslutning om omstrukturering, der blev taget af direktøren for ARP den 29. april 2005, hvorfor Kommissionen finder, at disse foranstaltninger blev tildelt efter datoen for tiltrædelsen. Kommissionen er derfor kompetent til at vurdere deres forenelighed med fællesmarkedet. Det skal bemærkes, at disse støtteforanstaltninger er tildelt i strid med standstill-klausulen i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og dermed udgør en ulovlig støtte på 27,897 mio. PLN (6,61 mio. EUR). |
| --- | --- |

(92)

Hvad angår de i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet (som ændret) tildelte støtteforanstaltninger, som er anført i tabel 3, nærer Kommissionen endnu tvivl med hensyn til den dato, de er tildelt. I denne henseende har de polske myndigheder ikke fremlagt nye argumenter i deres bemærkninger til beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. De enkelte støttetildelende myndigheders samtykke til omstrukturering af deres fordringer i medfør af denne lov er nødvendig, men er ikke i sig selv ensbetydende med, at omstruktureringen finder sted. Den afgørende faktor i proceduren i henhold til den nævnte lov er den beslutning om omstrukturering, der blev taget af direktøren for ARP den 29. april 2005, hvorfor Kommissionen finder, at disse foranstaltninger blev tildelt efter datoen for tiltrædelsen. Kommissionen er derfor kompetent til at vurdere deres forenelighed med fællesmarkedet. Det skal bemærkes, at disse støtteforanstaltninger er tildelt i strid med standstill-klausulen i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og dermed udgør en ulovlig støtte på 27,897 mio. PLN (6,61 mio. EUR).

| (93) | Endelig vil Kommissionen, såfremt det fastslås, at de i tabel 4 anførte foranstaltninger udgør statsstøtte, være kompetent med hensyn til at vurdere foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet, idet disse foranstaltninger tydeligvis er tildelt efter datoen for tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(93)

Endelig vil Kommissionen, såfremt det fastslås, at de i tabel 4 anførte foranstaltninger udgør statsstøtte, være kompetent med hensyn til at vurdere foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet, idet disse foranstaltninger tydeligvis er tildelt efter datoen for tiltrædelsen.

7.2.   Begrundelse af beslutningens ophævelse

| (94) | I henhold til forordning (EF) nr. 659/1999 kan Kommissionen »efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en beslutning [...], hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4«. |
| --- | --- |

(94)

I henhold til forordning (EF) nr. 659/1999 kan Kommissionen »efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en beslutning [...], hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4«.

| (95) | Som allerede nævnt var beslutningen af 20. december 2006 baseret på urigtige oplysninger, nemlig omstruktureringsplanen af februar 2006, som ikke længere var gyldig, da Kommissionen vedtog denne beslutning. De polske myndigheder forelagde ikke den opdaterede udgave af omstruktureringsplanen, mens den i november 2005 iværksatte undersøgelse stadig var i gang, selv om planen allerede var godkendt af de relevante instanser i HSW. Omstruktureringsplanen er den vigtigste informationskilde for Kommissionen, når det gælder om at vurdere omstruktureringsstøttens forenelighed med fællesmarkedet. Selv om februarplanen ikke havde indeholdt urigtige oplysninger, var dette ubestrideligt tilfældet efter vedtagelsen af novemberplanen. Februarplanen, som dannede grundlag for Kommissionens første beslutning, var derfor en ukorrekt informationskilde på tidspunktet for Kommissionens vedtagelse af beslutningen. |
| --- | --- |

(95)

Som allerede nævnt var beslutningen af 20. december 2006 baseret på urigtige oplysninger, nemlig omstruktureringsplanen af februar 2006, som ikke længere var gyldig, da Kommissionen vedtog denne beslutning. De polske myndigheder forelagde ikke den opdaterede udgave af omstruktureringsplanen, mens den i november 2005 iværksatte undersøgelse stadig var i gang, selv om planen allerede var godkendt af de relevante instanser i HSW. Omstruktureringsplanen er den vigtigste informationskilde for Kommissionen, når det gælder om at vurdere omstruktureringsstøttens forenelighed med fællesmarkedet. Selv om februarplanen ikke havde indeholdt urigtige oplysninger, var dette ubestrideligt tilfældet efter vedtagelsen af novemberplanen. Februarplanen, som dannede grundlag for Kommissionens første beslutning, var derfor en ukorrekt informationskilde på tidspunktet for Kommissionens vedtagelse af beslutningen.

| (96) | Kommissionen finder derfor, at beslutningen af 20. december 2006 var baseret på urigtige oplysninger, og at ræsonnementerne i beslutningen må ændres og beslutningen derfor ophæves i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen finder derfor, at beslutningen af 20. december 2006 var baseret på urigtige oplysninger, og at ræsonnementerne i beslutningen må ændres og beslutningen derfor ophæves i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.

7.3.   Statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1

| (97) | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter, at al statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, som forvrider eller truer med at forvride konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller produktionen af visse varer, og som påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(97)

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter, at al statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, som forvrider eller truer med at forvride konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller produktionen af visse varer, og som påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, er uforenelig med fællesmarkedet.

| (98) | De polske myndigheder har ikke bestridt, at de i tabel 2 og 3 anførte foranstaltninger udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(98)

De polske myndigheder har ikke bestridt, at de i tabel 2 og 3 anførte foranstaltninger udgør statsstøtte.

7.3.1.   Februarplanen

| (99) | De polske myndigheder finder ikke, at støtte i form af henstand med betaling af skat og socialsikringsbidrag (foranstaltning 28 og 29 i tabel 4) udgør statsstøtte, da der er tale om minimumsstøtte, eller støtteelementet er lig med nul. De polske myndigheder støtter således deres argumentation på en beregning af støtteelementet i sådanne støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(99)

De polske myndigheder finder ikke, at støtte i form af henstand med betaling af skat og socialsikringsbidrag (foranstaltning 28 og 29 i tabel 4) udgør statsstøtte, da der er tale om minimumsstøtte, eller støtteelementet er lig med nul. De polske myndigheder støtter således deres argumentation på en beregning af støtteelementet i sådanne støtteforanstaltninger.

| (100) | Kommissionen er ikke indforstået med den af de polske myndigheder anvendte beregningsmetode. De nævnte foranstaltninger tildeles virksomheder med finansielle vanskeligheder. Den risiko, der var forbundet med betalingshenstand for HSW, var større, end tilfældet er med økonomisk sunde virksomheder, hvilket burde være afspejlet i de anvendte rentesatser. Referencerentesatsen kan derfor ikke anvendes som referencepunkt. Beregningsmetoder, hvorved den anvendte rentesats sammenlignes med referencesatsen, er ikke passende at anvende i denne sag. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de polske myndigheders argumentation. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen er ikke indforstået med den af de polske myndigheder anvendte beregningsmetode. De nævnte foranstaltninger tildeles virksomheder med finansielle vanskeligheder. Den risiko, der var forbundet med betalingshenstand for HSW, var større, end tilfældet er med økonomisk sunde virksomheder, hvilket burde være afspejlet i de anvendte rentesatser. Referencerentesatsen kan derfor ikke anvendes som referencepunkt. Beregningsmetoder, hvorved den anvendte rentesats sammenlignes med referencesatsen, er ikke passende at anvende i denne sag. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de polske myndigheders argumentation.

| (101) | I henhold til Kommissionens praksis (20) må støtteelementet i forbindelse med kriseramte virksomheder ikke overstige det nominelle beløb. Værdien af de i tabel 4 anførte støtteforanstaltninger i form af betalingshenstand udgør 38,480 mio. PLN (9,12 mio. EUR). |
| --- | --- |

(101)

I henhold til Kommissionens praksis (20) må støtteelementet i forbindelse med kriseramte virksomheder ikke overstige det nominelle beløb. Værdien af de i tabel 4 anførte støtteforanstaltninger i form af betalingshenstand udgør 38,480 mio. PLN (9,12 mio. EUR).

| (102) | Kommissionen konkluderer, at de i tabel 3 nævnte støtteforanstaltninger og den i tabel 4 nævnte betalingshenstand (f.eks. foranstaltning 28 og 29) er finansieret med statslige midler. De begunstiger en individuel virksomhed med fordele, den ikke ville kunne opnå på markedet. HSW producerer entreprenørmaskiner, der afsættes på EF-markedet i intens konkurrence med aktører fra forskellige medlemsstater. Tilskuddene udgør dermed statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen konkluderer, at de i tabel 3 nævnte støtteforanstaltninger og den i tabel 4 nævnte betalingshenstand (f.eks. foranstaltning 28 og 29) er finansieret med statslige midler. De begunstiger en individuel virksomhed med fordele, den ikke ville kunne opnå på markedet. HSW producerer entreprenørmaskiner, der afsættes på EF-markedet i intens konkurrence med aktører fra forskellige medlemsstater. Tilskuddene udgør dermed statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

7.3.2.   Novemberplanen

| (103) | I beslutningen af 20. december 2006 ansås de to lån, hvis bytte til aktier undersøges her (21), for statsstøtte tildelt før datoen for tiltrædelsen. Støttebeløbet blev fastsat til 100 % af lånenes nominelle værdi. De polske myndigheder anfægtede ikke denne metode før Kommissionens beslutning af 10. oktober 2007. |
| --- | --- |

(103)

I beslutningen af 20. december 2006 ansås de to lån, hvis bytte til aktier undersøges her (21), for statsstøtte tildelt før datoen for tiltrædelsen. Støttebeløbet blev fastsat til 100 % af lånenes nominelle værdi. De polske myndigheder anfægtede ikke denne metode før Kommissionens beslutning af 10. oktober 2007.

| (104) | Det anmeldte gæld-for-aktier-bytte består af en kapitaltilførsel fra ARP og involverer derfor statsmidler. Det giver virksomheden en fordel, idet HSW som kriseramt virksomhed ikke ville have kunnet indhente finansiering på disse vilkår på markedet. Som nævnt erkender de polske myndigheder, at støttemodtageren er bedre stillet takket være gæld-for-aktier-byttet. |
| --- | --- |

(104)

Det anmeldte gæld-for-aktier-bytte består af en kapitaltilførsel fra ARP og involverer derfor statsmidler. Det giver virksomheden en fordel, idet HSW som kriseramt virksomhed ikke ville have kunnet indhente finansiering på disse vilkår på markedet. Som nævnt erkender de polske myndigheder, at støttemodtageren er bedre stillet takket være gæld-for-aktier-byttet.

| (105) | Med hensyn til de polske myndigheders udtalelse om, at gæld-for-aktier-byttet opfyldte kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår, bemærker Kommissionen, at HSW på dette tidspunkt gennemgik en omstrukturering, og at virksomhedens forbedrede situation på tidspunktet for gæld-for-aktier-byttet kunne tilskrives tidligere statsstøtte. Kommissionen konkluderer derfor på baggrund af etableret praksis og retspraksis (22), at byttet ikke overholder kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til de polske myndigheders udtalelse om, at gæld-for-aktier-byttet opfyldte kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår, bemærker Kommissionen, at HSW på dette tidspunkt gennemgik en omstrukturering, og at virksomhedens forbedrede situation på tidspunktet for gæld-for-aktier-byttet kunne tilskrives tidligere statsstøtte. Kommissionen konkluderer derfor på baggrund af etableret praksis og retspraksis (22), at byttet ikke overholder kravene vedrørende lån på markedsøkonomiske vilkår.

| (106) | Gæld-for-aktier-byttet, der blev gennemført efter datoen for tiltrædelsen, udgør derfor statsstøtte, hvilket ikke er anfægtet af de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(106)

Gæld-for-aktier-byttet, der blev gennemført efter datoen for tiltrædelsen, udgør derfor statsstøtte, hvilket ikke er anfægtet af de polske myndigheder.

| (107) | Alle de øvrige foranstaltninger, der er præsenteret i beslutningerne om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, udgør også statsstøtte, hvilket ikke er anfægtet af de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(107)

Alle de øvrige foranstaltninger, der er præsenteret i beslutningerne om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, udgør også statsstøtte, hvilket ikke er anfægtet af de polske myndigheder.

7.4.   Støttens forenelighed med fællesmarkedet: undtagelse i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3

| (108) | De i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, nævnte undtagelser finder ikke anvendelse i den foreliggende sag. Med hensyn til anvendelse af de i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, nævnte undtagelser, er det i betragtning af, at støttens primære formål er at genoprette den truede virksomheds langfristede rentabilitet, kun muligt at anvende den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelse, der gør det muligt for Kommissionen at godkende statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(108)

De i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, nævnte undtagelser finder ikke anvendelse i den foreliggende sag. Med hensyn til anvendelse af de i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, nævnte undtagelser, er det i betragtning af, at støttens primære formål er at genoprette den truede virksomheds langfristede rentabilitet, kun muligt at anvende den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelse, der gør det muligt for Kommissionen at godkende statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

7.4.1.   Retsgrundlag

| (109) | Da Kommissionen ophæver beslutningen af 20. december 2006 i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 og erstatter den med nærværende beslutning, må hele omstruktureringsprocessens forenelighed med fællesmarkedet på ny undersøges. |
| --- | --- |

(109)

Da Kommissionen ophæver beslutningen af 20. december 2006 i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 og erstatter den med nærværende beslutning, må hele omstruktureringsprocessens forenelighed med fællesmarkedet på ny undersøges.

| (110) | Kommissionen vil vurdere de foranstaltninger, der udgør ny støtte, samt hele omstruktureringsplanen (herunder planen af februar 2006 og planen af november 2006) ud fra de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Fællesskabets gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (23) trådte i kraft den 10. oktober 2004. Da støtteforanstaltningerne var anmeldt før denne dato, anvendes de tidligere rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af truede virksomheder (24) (»rammebestemmelserne fra 1999«). I overensstemmelse med punkt 104 i rammebestemmelserne fra 2004 undersøger Kommissionen, »om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende«. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen vil vurdere de foranstaltninger, der udgør ny støtte, samt hele omstruktureringsplanen (herunder planen af februar 2006 og planen af november 2006) ud fra de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Fællesskabets gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (23) trådte i kraft den 10. oktober 2004. Da støtteforanstaltningerne var anmeldt før denne dato, anvendes de tidligere rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af truede virksomheder (24) (»rammebestemmelserne fra 1999«). I overensstemmelse med punkt 104 i rammebestemmelserne fra 2004 undersøger Kommissionen, »om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende«.

| (111) | I den foreliggende sag blev mange foranstaltninger anmeldt den 8. oktober 2004 (2 dage før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft). Ved skrivelse af 7. marts 2006 informerede de polske myndigheder imidlertid Kommissionen om yderligere støtte til HSW, der var ydet i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. Disse foranstaltninger, som er beskrevet i tabel 5, række III og IV, er alle tildelt efter december 2004, dvs. efter at rammebestemmelserne fra 2004 blev offentliggjort. Desuden blev gæld-for-aktier-byttet først gennemført i juli 2007. Kommissionen kan derfor konstatere, at rammebestemmelserne fra 2004 i den foreliggende sag bør anvendes på såvel anmeldte som ikke anmeldte foranstaltninger, idet de vedrører én og samme omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(111)

I den foreliggende sag blev mange foranstaltninger anmeldt den 8. oktober 2004 (2 dage før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft). Ved skrivelse af 7. marts 2006 informerede de polske myndigheder imidlertid Kommissionen om yderligere støtte til HSW, der var ydet i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. Disse foranstaltninger, som er beskrevet i tabel 5, række III og IV, er alle tildelt efter december 2004, dvs. efter at rammebestemmelserne fra 2004 blev offentliggjort. Desuden blev gæld-for-aktier-byttet først gennemført i juli 2007. Kommissionen kan derfor konstatere, at rammebestemmelserne fra 2004 i den foreliggende sag bør anvendes på såvel anmeldte som ikke anmeldte foranstaltninger, idet de vedrører én og samme omstruktureringsplan.

| (112) | Med henblik på at bedømme den nye omstruktureringsstøttes forenelighed med fællesmarkedet er det nødvendigt at betragte omstruktureringen som helhed. For at fastslå om omstruktureringsplanen vil føre til genoprettelsen af rentabilitet, og om støtten er begrænset til et minimum, samt identificere de mest passende kompenserende modydelser med henblik på at begrænse konkurrenceforvridningen, bør ikke kun ny støtte, men alle støtteforanstaltninger, tages i betragtning. |
| --- | --- |

(112)

Med henblik på at bedømme den nye omstruktureringsstøttes forenelighed med fællesmarkedet er det nødvendigt at betragte omstruktureringen som helhed. For at fastslå om omstruktureringsplanen vil føre til genoprettelsen af rentabilitet, og om støtten er begrænset til et minimum, samt identificere de mest passende kompenserende modydelser med henblik på at begrænse konkurrenceforvridningen, bør ikke kun ny støtte, men alle støtteforanstaltninger, tages i betragtning.

7.4.2.   Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden er støtteberettiget

| (113) | Blandt de grunde, der er nævnt i den første beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (25), er der tale om en kriseramt virksomhed i henhold til definitionen i punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 2004, som dermed kan komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(113)

Blandt de grunde, der er nævnt i den første beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (25), er der tale om en kriseramt virksomhed i henhold til definitionen i punkt 2.1 i rammebestemmelserne fra 2004, som dermed kan komme i betragtning til omstruktureringsstøtte.

7.4.3.   Genoprettelse af rentabiliteten

| (114) | I punkt 35 i rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes det, at »omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«. |
| --- | --- |

(114)

I punkt 35 i rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes det, at »omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«.

| (115) | Det mest grundlæggende problem for HSW var virksomhedens store gæld. Kommissionen bemærker, at den finansielle omstrukturering er gennemført. |
| --- | --- |

(115)

Det mest grundlæggende problem for HSW var virksomhedens store gæld. Kommissionen bemærker, at den finansielle omstrukturering er gennemført.

| (116) | I sin første beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten hovedsagelig havde finansiel og ikke erhvervsmæssig karakter, og hvorvidt sidstnævnte aspekt ikke var tilgodeset tilstrækkeligt. I sine bemærkninger har de polske myndigheder fremlagt fyldestgørende dokumentation for, at den utidssvarende organisatoriske struktur var et af virksomhedens væsentligste problemer. Dette problem blev løst ved at udskille den del af virksomheden, der var direkte beskæftiget med fremstilling, fra de dele, der var bestemt til at blive solgt. Dette er baggrunden for HSW's midlertidige oprettelse af det uafhængige selskab HSW-Trading. |
| --- | --- |

(116)

I sin første beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten hovedsagelig havde finansiel og ikke erhvervsmæssig karakter, og hvorvidt sidstnævnte aspekt ikke var tilgodeset tilstrækkeligt. I sine bemærkninger har de polske myndigheder fremlagt fyldestgørende dokumentation for, at den utidssvarende organisatoriske struktur var et af virksomhedens væsentligste problemer. Dette problem blev løst ved at udskille den del af virksomheden, der var direkte beskæftiget med fremstilling, fra de dele, der var bestemt til at blive solgt. Dette er baggrunden for HSW's midlertidige oprettelse af det uafhængige selskab HSW-Trading.

| (117) | Salget af aktier i datterselskaber og udskillelsen og salget af udvalgte enheder, der var beskæftiget med levering af tjenesteydelser, var planlagt som en af grundelementerne i omstruktureringen. I sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt salgsplanerne var realistiske. Salget indbragte rent faktisk HSW indtægter, der var fire gange så store som forventet. |
| --- | --- |

(117)

Salget af aktier i datterselskaber og udskillelsen og salget af udvalgte enheder, der var beskæftiget med levering af tjenesteydelser, var planlagt som en af grundelementerne i omstruktureringen. I sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt salgsplanerne var realistiske. Salget indbragte rent faktisk HSW indtægter, der var fire gange så store som forventet.

| (118) | En anden nøglefaktor for den vellykkede omstrukturering var ejerforholdene i handelsvirksomheden Dressta. Det var en hindring for adgangen til det vigtige nordamerikanske marked, at en af HSW's konkurrenter var indehaver af aktiemajoriteten i Dressta. Dette problem er løst, idet HSW har vundet kontrol over virksomheden [...]. |
| --- | --- |

(118)

En anden nøglefaktor for den vellykkede omstrukturering var ejerforholdene i handelsvirksomheden Dressta. Det var en hindring for adgangen til det vigtige nordamerikanske marked, at en af HSW's konkurrenter var indehaver af aktiemajoriteten i Dressta. Dette problem er løst, idet HSW har vundet kontrol over virksomheden [...].

| (119) | Personaleomstruktureringen, der har til formål at reducere arbejdsstyrken med mere end 1 000 ansatte, udgør en reel og troværdig mulighed for at reducere omkostningerne. |
| --- | --- |

(119)

Personaleomstruktureringen, der har til formål at reducere arbejdsstyrken med mere end 1 000 ansatte, udgør en reel og troværdig mulighed for at reducere omkostningerne.

| (120) | HSW kunne i 2005 for første gang notere et overskud. Virksomheden havde også overskud i første halvdel af 2006. Dette overskud forventedes i novemberplanen reduceret ved udgangen af omstruktureringsperioden (2007) på grund af de høje omkostninger ved omstruktureringen og det forhold, at det usædvanligt høje overskud i 2005 skyldtes engangsindtægter fra dette års salg af aktiver. Ikke desto mindre forventes nettoresultatet forbedret fra 2007 og frem, og [...] det forventes fordoblet i 2012 [...]. Efter alt at dømme skulle likviditetsproblemet være løst ved udgangen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(120)

HSW kunne i 2005 for første gang notere et overskud. Virksomheden havde også overskud i første halvdel af 2006. Dette overskud forventedes i novemberplanen reduceret ved udgangen af omstruktureringsperioden (2007) på grund af de høje omkostninger ved omstruktureringen og det forhold, at det usædvanligt høje overskud i 2005 skyldtes engangsindtægter fra dette års salg af aktiver. Ikke desto mindre forventes nettoresultatet forbedret fra 2007 og frem, og [...] det forventes fordoblet i 2012 [...]. Efter alt at dømme skulle likviditetsproblemet være løst ved udgangen af omstruktureringsperioden.

| (121) | Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt novemberplanen ville kunne genoprette HSW's langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt novemberplanen ville kunne genoprette HSW's langsigtede rentabilitet.

| (122) | For det første havde HSW tilsyneladende et konstant behov for yderligere likviditet, og omstruktureringsforanstaltningerne i februarplanen var tilsyneladende utilstrækkelige, hvilket har draget troværdigheden af begge omstruktureringsplaner i tvivl. |
| --- | --- |

(122)

For det første havde HSW tilsyneladende et konstant behov for yderligere likviditet, og omstruktureringsforanstaltningerne i februarplanen var tilsyneladende utilstrækkelige, hvilket har draget troværdigheden af begge omstruktureringsplaner i tvivl.

| (123) | Der er intet i redegørelserne fra de polske myndigheder, der antyder, at den ekstra likviditet var andet end en engangsstøtteforanstaltning tildelt i 2007 i forbindelse med en pludselig og temmelig omfattende ændring i markedsadfærden hos HSW's konkurrenter. De polske myndigheder har påvist, at HSW i fremtiden sandsynligvis vil kunne skabe tilstrækkelig likviditet til at kunne byde sine kunder og leverandører attraktive vilkår; HSW's finansielle indikatorer efter gennemførelsen af forskellige omkostningsreducerende tiltag er tilfredsstillende. Kommissionen anerkender derfor, at dækningen af yderligere finansielle behov hos HSW var nødvendig for at holde virksomheden gående, indtil omstruktureringen var gennemført, og at omstruktureringsplanen tilsigter at undgå, at sådanne finansieringsgab genopstår. |
| --- | --- |

(123)

Der er intet i redegørelserne fra de polske myndigheder, der antyder, at den ekstra likviditet var andet end en engangsstøtteforanstaltning tildelt i 2007 i forbindelse med en pludselig og temmelig omfattende ændring i markedsadfærden hos HSW's konkurrenter. De polske myndigheder har påvist, at HSW i fremtiden sandsynligvis vil kunne skabe tilstrækkelig likviditet til at kunne byde sine kunder og leverandører attraktive vilkår; HSW's finansielle indikatorer efter gennemførelsen af forskellige omkostningsreducerende tiltag er tilfredsstillende. Kommissionen anerkender derfor, at dækningen af yderligere finansielle behov hos HSW var nødvendig for at holde virksomheden gående, indtil omstruktureringen var gennemført, og at omstruktureringsplanen tilsigter at undgå, at sådanne finansieringsgab genopstår.

| (124) | For det andet har de polske myndigheder leveret tilstrækkelige beviser for, at de med hensyn til hedging nu håndterer risikoen for kursændringer mere effektivt. Dermed er en af de vigtigste årsager til virksomhedens vanskelige situation ryddet af vejen. Koncentreringen af indsatsen på de mere fortjenstgivende markeder for bulldozere og rørudlægningsmaskiner har resulteret i driftsoverskud for virksomheden. Ved at bogføre størstedelen af sine salg i euro frem for US-dollar, har HSW allerede reduceret udsvingene i bogført valuta, og denne strategi burde i fremtiden give endnu større positive virkninger, efterhånden som andelen af salg gennemført i euro stiger. Denne strategi er af afgørende betydning for genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. Hvis HSW fortsætter med at [...] som forventet i både februar- og novemberplanen, skulle virksomheden kunne øge sin indtjening, selv om alle andre variabler forbliver uændrede. Troværdigheden af HSW's omstruktureringsstrategi er også blevet styrket af markedsoperatørernes tillid til omstruktureringen. |
| --- | --- |

(124)

For det andet har de polske myndigheder leveret tilstrækkelige beviser for, at de med hensyn til hedging nu håndterer risikoen for kursændringer mere effektivt. Dermed er en af de vigtigste årsager til virksomhedens vanskelige situation ryddet af vejen. Koncentreringen af indsatsen på de mere fortjenstgivende markeder for bulldozere og rørudlægningsmaskiner har resulteret i driftsoverskud for virksomheden. Ved at bogføre størstedelen af sine salg i euro frem for US-dollar, har HSW allerede reduceret udsvingene i bogført valuta, og denne strategi burde i fremtiden give endnu større positive virkninger, efterhånden som andelen af salg gennemført i euro stiger. Denne strategi er af afgørende betydning for genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. Hvis HSW fortsætter med at [...] som forventet i både februar- og novemberplanen, skulle virksomheden kunne øge sin indtjening, selv om alle andre variabler forbliver uændrede. Troværdigheden af HSW's omstruktureringsstrategi er også blevet styrket af markedsoperatørernes tillid til omstruktureringen.

| (125) | Hvad angår gæld-for-aktier-byttet, minder Kommissionen om, at ARP byttede den nominelle værdi af sine udlån til aktier og dermed blev aktionær i HSW. |
| --- | --- |

(125)

Hvad angår gæld-for-aktier-byttet, minder Kommissionen om, at ARP byttede den nominelle værdi af sine udlån til aktier og dermed blev aktionær i HSW.

| (126) | Kommissionen bemærker, at støtteelementet i disse to lån ifølge beslutningen af 20. december 2006 udgjorde 100 % af lånebeløbet, dvs. i alt 75 mio. PLN som meddelt af de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen bemærker, at støtteelementet i disse to lån ifølge beslutningen af 20. december 2006 udgjorde 100 % af lånebeløbet, dvs. i alt 75 mio. PLN som meddelt af de polske myndigheder.

| (127) | Dette gæld-for-aktier-bytte ændrer statsstøttens form, idet HSW — i stedet for at betale 96,2 mio. PLN (26) (det samlede lånebeløb for de to lån på i alt 75 mio. PLN plus 21,2 mio. PLN i renter) til ARP plus faste renter — udstedte aktier for 75 mio. PLN, som blev overtaget af ARP. |
| --- | --- |

(127)

Dette gæld-for-aktier-bytte ændrer statsstøttens form, idet HSW — i stedet for at betale 96,2 mio. PLN (26) (det samlede lånebeløb for de to lån på i alt 75 mio. PLN plus 21,2 mio. PLN i renter) til ARP plus faste renter — udstedte aktier for 75 mio. PLN, som blev overtaget af ARP.

| (128) | Kommissionen bemærker, at ARP gennemførte byttet den 2. juli 2007 i strid med standstill-klausulen. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen bemærker, at ARP gennemførte byttet den 2. juli 2007 i strid med standstill-klausulen.

| (129) | Polen indrømmer, at virksomhedens situation forbedredes efter gennemførelsen af gæld-for-aktier-byttet. |
| --- | --- |

(129)

Polen indrømmer, at virksomhedens situation forbedredes efter gennemførelsen af gæld-for-aktier-byttet.

| (130) | Kommissionen mener, at gæld-for-aktier-byttet vil frigøre aktiver, der har tjent til sikring af lånene. Derved forbedres støttemodtagerens likviditet, hvilket gør det muligt at opnå ny kredit. I regnskabet får gæld-for-aktier-byttet følgende indvirkning på HSW's balance. Støttemodtageren vil råde over større aktiver, da man ikke vil være nødt til at afsætte tilgængelige midler til betaling af lån. Desuden vil virksomhedens passiver ikke formindskes som følge af tilbagebetalingen af lånene. En anden konsekvens af dette skridt er, at egenkapitalens andel af balancen vil forøges, hvilket vil have en positiv indvirkning på såvel gældsniveauet og HSW's kreditværdighed. Ifølge Polen vil gæld-for-aktier-byttet gøre det muligt for HSW at samle de ressourcer, der er nødvendige for at kunne fungere tilfredsstillende på markedet og med henblik på fremtidige investeringer (27). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen mener, at gæld-for-aktier-byttet vil frigøre aktiver, der har tjent til sikring af lånene. Derved forbedres støttemodtagerens likviditet, hvilket gør det muligt at opnå ny kredit. I regnskabet får gæld-for-aktier-byttet følgende indvirkning på HSW's balance. Støttemodtageren vil råde over større aktiver, da man ikke vil være nødt til at afsætte tilgængelige midler til betaling af lån. Desuden vil virksomhedens passiver ikke formindskes som følge af tilbagebetalingen af lånene. En anden konsekvens af dette skridt er, at egenkapitalens andel af balancen vil forøges, hvilket vil have en positiv indvirkning på såvel gældsniveauet og HSW's kreditværdighed. Ifølge Polen vil gæld-for-aktier-byttet gøre det muligt for HSW at samle de ressourcer, der er nødvendige for at kunne fungere tilfredsstillende på markedet og med henblik på fremtidige investeringer (27).

| (131) | Desuden vil det ikke, hvad angår resultatopgørelsen, være nødvendigt at betale renter (i alt 21,2 mio. PLN) af lånene. I stedet vil HSW kun skulle udbetale eventuelt udbytte til aktionærerne (herunder ARP) i tilfælde af overskud, som kan fordeles. |
| --- | --- |

(131)

Desuden vil det ikke, hvad angår resultatopgørelsen, være nødvendigt at betale renter (i alt 21,2 mio. PLN) af lånene. I stedet vil HSW kun skulle udbetale eventuelt udbytte til aktionærerne (herunder ARP) i tilfælde af overskud, som kan fordeles.

| (132) | På denne baggrund finder Kommissionen, at dens tvivl om, hvorvidt iværksættelsen af novemberplanen ville føre til genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet, er bortvejret. |
| --- | --- |

(132)

På denne baggrund finder Kommissionen, at dens tvivl om, hvorvidt iværksættelsen af novemberplanen ville føre til genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet, er bortvejret.

7.4.4.   Forhindring af urimelig konkurrenceforvridning

| (133) | I overensstemmelse med punkt 38-42 i rammebestemmelserne fra 2004 skal der træffes bestemmelse om foranstaltninger, der kan afbøde uønskede konsekvenser for konkurrenterne. Støtten må ikke være urimeligt konkurrenceforvridende. Dette er normalt ensbetydende med en begrænsning af virksomhedens markedsandel ved udgangen af omstruktureringsperioden. Den tvungne begrænsning eller reducering af en virksomheds andel af et bestemt marked udgør et kompenserende middel til støtte for dens konkurrenter. Midlet skal stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger og navnlig til virksomhedens relative vægt på dens marked(er). |
| --- | --- |

(133)

I overensstemmelse med punkt 38-42 i rammebestemmelserne fra 2004 skal der træffes bestemmelse om foranstaltninger, der kan afbøde uønskede konsekvenser for konkurrenterne. Støtten må ikke være urimeligt konkurrenceforvridende. Dette er normalt ensbetydende med en begrænsning af virksomhedens markedsandel ved udgangen af omstruktureringsperioden. Den tvungne begrænsning eller reducering af en virksomheds andel af et bestemt marked udgør et kompenserende middel til støtte for dens konkurrenter. Midlet skal stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger og navnlig til virksomhedens relative vægt på dens marked(er).

| (134) | I henhold til punkt 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte i støtteberettigede områder være mindre strenge med hensyn til modydelser. Med henblik på analysen af omstruktureringsstøttens konsekvenser for markedet og for HSW's konkurrenter tager Kommissionen i betragtning, at virksomheden er beliggende i et område, der er støtteberettiget i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(134)

I henhold til punkt 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte i støtteberettigede områder være mindre strenge med hensyn til modydelser. Med henblik på analysen af omstruktureringsstøttens konsekvenser for markedet og for HSW's konkurrenter tager Kommissionen i betragtning, at virksomheden er beliggende i et område, der er støtteberettiget i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| (135) | Ifølge de polske myndigheder planlægger HSW at reducere produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 entreprenørmaskiner, dvs. med 20 %. Kommissionen finder denne reduktion af produktionskapaciteten utilstrækkelig, idet virksomheden under alle omstændigheder agter kun at anvende 66 % af kapaciteten ved udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. i 2007. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger fra Polen, der tyder på, at virksomheden faktisk solgte mere end 1 200 maskiner før påbegyndelsen af omstruktureringen. |
| --- | --- |

(135)

Ifølge de polske myndigheder planlægger HSW at reducere produktionskapaciteten fra 1 500 til 1 200 entreprenørmaskiner, dvs. med 20 %. Kommissionen finder denne reduktion af produktionskapaciteten utilstrækkelig, idet virksomheden under alle omstændigheder agter kun at anvende 66 % af kapaciteten ved udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. i 2007. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger fra Polen, der tyder på, at virksomheden faktisk solgte mere end 1 200 maskiner før påbegyndelsen af omstruktureringen.

| (136) | De polske myndigheder fastholder ydermere, at støttemodtageren har solgt et antal levedygtige fremstillingsvirksomheder og derved begrænset sine aktiviteter og sin produktionskapacitet. Mindst to store datterselskaber (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. og HSW-Huta Stali Jakościowych) var fortjenstgivende og blev solgt med fortjeneste. I 2005 var den samlede omsætning i disse to datterselskaber 460 mio. PLN (109 mio. EUR), og deres arbejdsstyrke var på 1 000 ansatte, mens omsætningen på grundlag af HSW-gruppens hovedaktiviteter (HSW og HSW-Trading) var på 430 mio. PLN (101,9 mio. EUR), og deres arbejdsstyrke var på 2 400 ansatte. Begge de solgte datterselskaber fremstillede færdige stålprodukter. Ifølge et skøn forelagt for Kommissionen var disse datterselskaber på tidspunktet for deres salg fortjenstgivende med en forventet fortjeneste ved salg på 6 %. Med deres fortjenstgivende aktiviteter og gode markedsmuligheder udgjorde disse selskaber en meget vigtig del af HSW-gruppen. |
| --- | --- |

(136)

De polske myndigheder fastholder ydermere, at støttemodtageren har solgt et antal levedygtige fremstillingsvirksomheder og derved begrænset sine aktiviteter og sin produktionskapacitet. Mindst to store datterselskaber (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. og HSW-Huta Stali Jakościowych) var fortjenstgivende og blev solgt med fortjeneste. I 2005 var den samlede omsætning i disse to datterselskaber 460 mio. PLN (109 mio. EUR), og deres arbejdsstyrke var på 1 000 ansatte, mens omsætningen på grundlag af HSW-gruppens hovedaktiviteter (HSW og HSW-Trading) var på 430 mio. PLN (101,9 mio. EUR), og deres arbejdsstyrke var på 2 400 ansatte. Begge de solgte datterselskaber fremstillede færdige stålprodukter. Ifølge et skøn forelagt for Kommissionen var disse datterselskaber på tidspunktet for deres salg fortjenstgivende med en forventet fortjeneste ved salg på 6 %. Med deres fortjenstgivende aktiviteter og gode markedsmuligheder udgjorde disse selskaber en meget vigtig del af HSW-gruppen.

| (137) | I rammebestemmelserne fra 2004 erkendes det, at forskellige former for støtte kan have forskellig indvirkning på konkurrencen. I punkt 45 fastsættes det desuden, at for at begrænse støttens konkurrenceforvridende virkninger må den ikke ydes i en form eller være af en størrelse, som giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsforvridende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen. Kommissionen var i tvivl om, hvorvidt de kompenserende modydelser i novemberplanen var tilstrækkelige. De polske myndigheder indrømmer, at gæld-for-atkier-byttet var fordelagtigt for virksomheden, da det forbedrede virksomhedens likviditet betragteligt. Takket være denne ændring i statsstøttens form er HSW's situation forbedret. Desuden har HSW planer om at bruge størstedelen af sine likvide midler til at tilbyde sine kunder mere konkurrencedygtige vilkår. Kommissionen fandt derfor ikke, at de kompenserende modydelser, der er præsteret i henhold til februarplanen i sig ville være tilstrækkelige, da gæld-for-aktier-byttet havde en supplerende konkurrenceforvridende virkning. Derfor måtte de kompenserende modydelser udvides, således at de stod i forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger (28). |
| --- | --- |

(137)

I rammebestemmelserne fra 2004 erkendes det, at forskellige former for støtte kan have forskellig indvirkning på konkurrencen. I punkt 45 fastsættes det desuden, at for at begrænse støttens konkurrenceforvridende virkninger må den ikke ydes i en form eller være af en størrelse, som giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsforvridende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen. Kommissionen var i tvivl om, hvorvidt de kompenserende modydelser i novemberplanen var tilstrækkelige. De polske myndigheder indrømmer, at gæld-for-atkier-byttet var fordelagtigt for virksomheden, da det forbedrede virksomhedens likviditet betragteligt. Takket være denne ændring i statsstøttens form er HSW's situation forbedret. Desuden har HSW planer om at bruge størstedelen af sine likvide midler til at tilbyde sine kunder mere konkurrencedygtige vilkår. Kommissionen fandt derfor ikke, at de kompenserende modydelser, der er præsteret i henhold til februarplanen i sig ville være tilstrækkelige, da gæld-for-aktier-byttet havde en supplerende konkurrenceforvridende virkning. Derfor måtte de kompenserende modydelser udvides, således at de stod i forhold til støttens konkurrenceforvridende virkninger (28).

| (138) | Ved brev af 22. december 2008 meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der var afhændet yderligere aktiver, jf. punkt 39 i rammebestemmelserne fra 2004. |
| --- | --- |

(138)

Ved brev af 22. december 2008 meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der var afhændet yderligere aktiver, jf. punkt 39 i rammebestemmelserne fra 2004.

| (139) | De polske myndigheder underrettede Kommissionen om, at støttemodtageren havde solgt yderligere et antal fremstillingsvirksomheder og derved begrænset sine aktiviteter og sin produktionskapacitet. Seks af de solgte datterselskaber (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. og Informatyka Sp. z o.o.) var fortjenstgivende. De samlede indtægter fra disse selskaber i året forud for deres salg var på 185 mio. PLN (43,8 mio. EUR), og de beskæftigede 1 100 medarbejdere. |
| --- | --- |

(139)

De polske myndigheder underrettede Kommissionen om, at støttemodtageren havde solgt yderligere et antal fremstillingsvirksomheder og derved begrænset sine aktiviteter og sin produktionskapacitet. Seks af de solgte datterselskaber (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Lasowiak Sp. z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. og Informatyka Sp. z o.o.) var fortjenstgivende. De samlede indtægter fra disse selskaber i året forud for deres salg var på 185 mio. PLN (43,8 mio. EUR), og de beskæftigede 1 100 medarbejdere.

| (140) | Fem af disse selskaber (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. og Informatyka Sp. z o.o.) leverede materialer og tjenesteydelser til hinanden inden for HSW-gruppen samt til eksterne kunder. De leverer reservedele såsom formstøbt smederåjern og varmvalsede fjedre samt tjenesteydelser til andre industrigrene såsom jernbane-, maskinbygnings-, energi- og minesektoren. |
| --- | --- |

(140)

Fem af disse selskaber (HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o., HSW-Tlenownia Sp. z o.o., HSW-Sprężynownia z o.o., HSW-Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. og Informatyka Sp. z o.o.) leverede materialer og tjenesteydelser til hinanden inden for HSW-gruppen samt til eksterne kunder. De leverer reservedele såsom formstøbt smederåjern og varmvalsede fjedre samt tjenesteydelser til andre industrigrene såsom jernbane-, maskinbygnings-, energi- og minesektoren.

| (141) | Endelig erklærede de polske myndigheder, at ARP ville sælge sine HSW-aktier ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

(141)

Endelig erklærede de polske myndigheder, at ARP ville sælge sine HSW-aktier ved udgangen af 2009.

| (142) | Da fem af de datterselskaber, HSW havde solgt, var fortjenstgivende og bidrog til HSW's produktionspotentiale, er det Kommissionens opfattelse, at salget af disse selskaber kan betragtes som en kompenserende modydelse, der begrænser den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget. På denne baggrund og i betragtning af planerne om at privatisere HSW finder Kommissionen, at de foreslåede kompenserende modydelser i tilstrækkeligt omfang begrænser den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget. |
| --- | --- |

(142)

Da fem af de datterselskaber, HSW havde solgt, var fortjenstgivende og bidrog til HSW's produktionspotentiale, er det Kommissionens opfattelse, at salget af disse selskaber kan betragtes som en kompenserende modydelse, der begrænser den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget. På denne baggrund og i betragtning af planerne om at privatisere HSW finder Kommissionen, at de foreslåede kompenserende modydelser i tilstrækkeligt omfang begrænser den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget.

7.4.5.   Begrænsning af støtten til et minimum

| (143) | I medfør af punkt 43-45 i rammebestemmelserne fra 2004 skal støtten være begrænset til et minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen af virksomheden. Desuden må støtten ikke ydes i en form, som giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsforvridende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

(143)

I medfør af punkt 43-45 i rammebestemmelserne fra 2004 skal støtten være begrænset til et minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen af virksomheden. Desuden må støtten ikke ydes i en form, som giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsforvridende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen.

| (144) | Især forventes det, at modtageren bidrager betragteligt til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller ved hjælp af ekstern finansiering på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(144)

Især forventes det, at modtageren bidrager betragteligt til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller ved hjælp af ekstern finansiering på markedsvilkår.

| (145) | De polske myndigheder har forelagt en række detaljerede oplysninger om de beløb, der kan betragtes som støttemodtagerens egne bidrag til dækning af omkostningerne ved omstruktureringen. |
| --- | --- |

(145)

De polske myndigheder har forelagt en række detaljerede oplysninger om de beløb, der kan betragtes som støttemodtagerens egne bidrag til dækning af omkostningerne ved omstruktureringen.

| (146) | Virksomheden planlægger i første omgang at indhente banklån til en værdi af 46,9 mio. PLN (11,1 mio. EUR). De polske myndigheder forelagde tilstrækkelig dokumentation for, at HSW vil kunne indhente en sådan finansiering på markedet, idet virksomheden i perioden 2003-2005 var i stand til at opnå privat finansiering af størrelsesordenen 31,9 mio. PLN (7,6 mio. EUR). De fastholder endvidere, at støttemodtageren vil være i stand til at sikre sig finansiering på markedet ved udgangen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Virksomheden planlægger i første omgang at indhente banklån til en værdi af 46,9 mio. PLN (11,1 mio. EUR). De polske myndigheder forelagde tilstrækkelig dokumentation for, at HSW vil kunne indhente en sådan finansiering på markedet, idet virksomheden i perioden 2003-2005 var i stand til at opnå privat finansiering af størrelsesordenen 31,9 mio. PLN (7,6 mio. EUR). De fastholder endvidere, at støttemodtageren vil være i stand til at sikre sig finansiering på markedet ved udgangen af omstruktureringsperioden.

| (147) | Desuden medtog HSW i februarplanen indtægter fra salget af datterselskaber for 112,2 mio. PLN (26,6 mio. EUR). I novemberplanen var de samlede indtægter fra salget af datterselskaber steget til 126 mio. PLN (29,8 mio. EUR). |
| --- | --- |

(147)

Desuden medtog HSW i februarplanen indtægter fra salget af datterselskaber for 112,2 mio. PLN (26,6 mio. EUR). I novemberplanen var de samlede indtægter fra salget af datterselskaber steget til 126 mio. PLN (29,8 mio. EUR).

| (148) | Endelig solgte støttemodtageren i medfør af februarplanen aktiver til en værdi af 52,1 mio. PLN (12,3 mio. EUR). I novemberplanen steg dette beløb til 61,4 mio. PLN (14,5 mio. EUR) efter yderligere salg af aktiver. |
| --- | --- |

(148)

Endelig solgte støttemodtageren i medfør af februarplanen aktiver til en værdi af 52,1 mio. PLN (12,3 mio. EUR). I novemberplanen steg dette beløb til 61,4 mio. PLN (14,5 mio. EUR) efter yderligere salg af aktiver.

| (149) | Kommissionens tvivl om, hvorvidt støttemodtagerens egetbidrag er væsentligt, og om det overholder tærskelværdien i rammebestemmelserne fra 2004, er bortvejret. Omstruktureringsomkostningerne beløber sig til 456,9 mio. PLN (omkostningerne ved den finansielle omstrukturering udgør næsten halvdelen af de samlede omstruktureringsomkostninger, resten er hovedsagelig udgifter forbundet med moderniseringen af virksomhedens infrastruktur og organisatorisk omstrukturering). Med hensyn til finansieringskilderne til omstruktureringen kan 252,9 mio. PLN betragtes som egetbidrag til omstruktureringen. Dette omfatter finansiering fra private banker (61,6 mio. PLN), indtægter fra gennemført salg eller leje af aktiver (61,4 mio. PLN) og indtægter fra det gennemførte salg af datterselskaber (126,4 mio. PLN) (29). HSW's egetbidrag til de samlede omstrukturerings-omkostninger er derfor 53,9 %, og i punkt 44 i rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes der en minimumsgrænse på 50 % for store virksomheder. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionens tvivl om, hvorvidt støttemodtagerens egetbidrag er væsentligt, og om det overholder tærskelværdien i rammebestemmelserne fra 2004, er bortvejret. Omstruktureringsomkostningerne beløber sig til 456,9 mio. PLN (omkostningerne ved den finansielle omstrukturering udgør næsten halvdelen af de samlede omstruktureringsomkostninger, resten er hovedsagelig udgifter forbundet med moderniseringen af virksomhedens infrastruktur og organisatorisk omstrukturering). Med hensyn til finansieringskilderne til omstruktureringen kan 252,9 mio. PLN betragtes som egetbidrag til omstruktureringen. Dette omfatter finansiering fra private banker (61,6 mio. PLN), indtægter fra gennemført salg eller leje af aktiver (61,4 mio. PLN) og indtægter fra det gennemførte salg af datterselskaber (126,4 mio. PLN) (29). HSW's egetbidrag til de samlede omstrukturerings-omkostninger er derfor 53,9 %, og i punkt 44 i rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes der en minimumsgrænse på 50 % for store virksomheder.

| (150) | I beslutningen af 10. oktober 2007 ytrede Kommissionen ikke kun tvivl med hensyn til egetbidraget til de samlede omstruktureringsomkostninger, men tilkendegav også den holdning, at behovet for de supplerende likvide midler, der tilvejebragtes ved gæld-for-aktier-byttet, ikke var fyldestgørende begrundet af de polske myndigheder med henblik på at forsikre Kommissionen om, at HSW ikke havde modtaget overskydende likviditet. I denne forbindelse ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt de marketingsforanstaltninger, der havde til formål at gøre det muligt for HSW at konkurrere på markedet, udgjorde reelle omstruktureringsforanstaltninger, og om støtten derfor var begrænset til et minimum. De polske myndigheder har bortvejret denne tvivl ved at påvise, at disse foranstaltninger var nødvendige for genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet, da HSW behøvede dem for at kunne forblive på markedet. Det understregedes også, at den supplerende likviditet ikke vil blive anvendt til køb af ekstra produktionskapacitet. På denne baggrund kan Kommissionen godkende foranstaltningerne som nødvendige for en vellykket gennemførelse af omstruktureringen. |
| --- | --- |

(150)

I beslutningen af 10. oktober 2007 ytrede Kommissionen ikke kun tvivl med hensyn til egetbidraget til de samlede omstruktureringsomkostninger, men tilkendegav også den holdning, at behovet for de supplerende likvide midler, der tilvejebragtes ved gæld-for-aktier-byttet, ikke var fyldestgørende begrundet af de polske myndigheder med henblik på at forsikre Kommissionen om, at HSW ikke havde modtaget overskydende likviditet. I denne forbindelse ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt de marketingsforanstaltninger, der havde til formål at gøre det muligt for HSW at konkurrere på markedet, udgjorde reelle omstruktureringsforanstaltninger, og om støtten derfor var begrænset til et minimum. De polske myndigheder har bortvejret denne tvivl ved at påvise, at disse foranstaltninger var nødvendige for genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet, da HSW behøvede dem for at kunne forblive på markedet. Det understregedes også, at den supplerende likviditet ikke vil blive anvendt til køb af ekstra produktionskapacitet. På denne baggrund kan Kommissionen godkende foranstaltningerne som nødvendige for en vellykket gennemførelse af omstruktureringen.

7.4.6.   Princippet om engangsstøtte

| (151) | I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelsesprocedure gjorde Kommissionen opmærksom på, at HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union havde modtaget omstruktureringsstøtte for perioden 2003-2007, og det gjaldt om at påvise, at denne støtte ikke havde medført fordele for moderselskabet. De polske myndigheder blev også bedt om at give Kommissionen garantier for, at omstruktureringsstøtten til HSW, såfremt den blev godkendt af Kommissionen, ikke medførte fordele for HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(151)

I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelsesprocedure gjorde Kommissionen opmærksom på, at HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union havde modtaget omstruktureringsstøtte for perioden 2003-2007, og det gjaldt om at påvise, at denne støtte ikke havde medført fordele for moderselskabet. De polske myndigheder blev også bedt om at give Kommissionen garantier for, at omstruktureringsstøtten til HSW, såfremt den blev godkendt af Kommissionen, ikke medførte fordele for HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (152) | De polske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at de gensidige relationer mellem HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych og HSW er underlagt markedsvilkår (herunder også hvad angår betalings- og leveringsbetingelser), og at virksomhederne som separate retlige enheder har hver sine egne regnskaber. Den eneste grund til at HSW valgte HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych som leverandør var denne virksomheds nære geografiske beliggenhed. |
| --- | --- |

(152)

De polske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at de gensidige relationer mellem HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych og HSW er underlagt markedsvilkår (herunder også hvad angår betalings- og leveringsbetingelser), og at virksomhederne som separate retlige enheder har hver sine egne regnskaber. Den eneste grund til at HSW valgte HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych som leverandør var denne virksomheds nære geografiske beliggenhed.

7.4.7.   Adskillelse mellem den subventionerede militære specialproduktion og den civile produktion

| (153) | I sin beslutning af 23. november 2005 om indledning af den officielle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt den subventionerede militære produktion (kanoner) var tilstrækkeligt adskilt fra den civile produktion (entreprenørmaskiner) til, at krydssubsidiering mellem disse to aktivitetsområder undgås. De polske myndigheder har fremlagt oplysninger for Kommissionen, der viser, at bogføringen af udgifter gør det muligt at holde udgifterne for de to ovennævnte aktivitetsområder klart adskilte fra hinanden. |
| --- | --- |

(153)

I sin beslutning af 23. november 2005 om indledning af den officielle undersøgelsesprocedure ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt den subventionerede militære produktion (kanoner) var tilstrækkeligt adskilt fra den civile produktion (entreprenørmaskiner) til, at krydssubsidiering mellem disse to aktivitetsområder undgås. De polske myndigheder har fremlagt oplysninger for Kommissionen, der viser, at bogføringen af udgifter gør det muligt at holde udgifterne for de to ovennævnte aktivitetsområder klart adskilte fra hinanden.

8.   KONKLUSION

| (154) | Kommissionen konstaterer, at statsstøtten i den foreliggende sag, som delvis er tildelt i strid med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ikke desto mindre er forenelig med fællesmarkedet — |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen konstaterer, at statsstøtten i den foreliggende sag, som delvis er tildelt i strid med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ikke desto mindre er forenelig med fællesmarkedet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om statsstøtte C44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) ophæves.

Artikel 2

Den statsstøtte på 66,377 mio. PLN, der er tildelt Huta Stalowa Wola S.A., hvoraf en del blev tildelt i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, er forenelig med fællesmarkedet. Den støtte, der tildeltes Huta Stalowa Wola S.A. som gæld-for-aktier-bytte til en værdi af i alt 75 mio. PLN er også forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 34 af 10.2.2006, s. 5.

1

(2)  EUT L 112 af 30.4.2007, s. 67.

2

(3)  Alle beløb opgivet af de polske myndigheder i polske zloty (PLN) er til orientering omregnet til euro (EUR) ved anvendelse af vekselkursen den 15. januar 2008, dvs. 1 EUR = 4,22 PLN.

3

(4)  HSW's ledelse vedtog omstruktureringsplanen den 7. november 2006. Den 8. december 2006 godkendte tilsynsrådet for HSW planen, hvilket ifølge de polske myndigheder betød, at planen kunne betragtes som endelig. Planen videresendtes til den polske konkurrencestyrelse (Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów — UOKiK) den 13. december 2006.

4

(5)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

6

(7)  EUT C 298 af 11.12.2007, s. 10.

7

(8)  Dvs. de renter, der er påløbet lånene og vil påløbe dem indtil den oprindeligt fastsatte tilbagebetalingsdato.

8

(9)  Rentebeløbet er 1,7 mio. PLN lavere end det, der er angivet i beslutningen om indledning af proceduren. Polen har forklaret, at eftersom gæld-for-aktier-byttet blev gennemført en smule senere end oprindeligt planlagt, har HSW betalt en højere rente, og det resterende renteudestående er derfor mindre.

9

(10)  Oplysninger omfattet af tavshedspligt.

10

(11)  Sammenlignet med 450 mio. PLN i februaromstruktureringsplanen og 456,9 mio. PLN i novemberplanen.

11

(12)  Polen henviser til data stillet til rådighed af konsulentfirmaet Off Highway Research.

12

(13)  Denne foranstaltning var genstand for et gæld-for-aktier-bytte gennemført i juli 2007 og vil derfor også være omfattet af tabel 4.

13

(14)  Ibidem.

14

(15)  De polske myndigheder har ikke oplyst støttebeløbet for denne foranstaltning. Dette støttebeløb blev beregnet ud fra den antagelse, at 30,84 % af de fordringer, der var omstruktureret i henhold til lov af 30. oktober 2002 (som ændret) om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet, ville blive indfriet med indtægter fra salget af støttemodtagerens aktiver efter proceduren i denne lov. Kvotienten 30,84 % er den i den ændrede beslutning om omstrukturering af 17. juni 2005 antagne. Det afskrevne beløb er herefter 69,16 % af de samlede forpligtelser. Subventionsækvivalenten svarer til 100 % af de afskrevne forpligtelser.

15

(16)  Bevilget fra december 2004.

16

(17)  Bevilget i 2005.

17

(18)  Jf. sag nr. T-109/01, Fleuren Compost mod Kommissionen, Sml. II 2004, s. 127, præmis 74.

18

Fleuren Compost mod Kommissionen

(19)  Beløbet på 147 mio. PLN omfatter lån på 75 mio. PLN ydet til HSW af ARP før tiltrædelsen. I 2007 blev disse to lån byttet for aktier, og de indgår derfor som gæld-for-aktier-bytte i tabel 4.

19

(20)  Jf. sag C 30/98 Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredelung (EFT C 387 af 12.12.1998).

20

Wildauer Kubelwelle, Lautex Weberei und Veredelung

(21)  Disse lån figurerer som foranstaltning 8 og 15 i tabel 2.

21

(22)  Sag nr. T-11/95 BP Chemicals mod Kommissionen, Sml. II 1998, s. 3235.

22

BP Chemicals mod Kommissionen

(23)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

23

(24)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

24

(25)  Jf. især punkt 85 ff. i den første beslutning.

25

(26)  Disse beløb er 1,7 mio. PLN lavere end beløbene i beslutningen af 10. oktober 2007. Polen har forklaret, at eftersom gæld-for-aktier-byttet blev gennemført en smule senere end oprindeligt planlagt, har HSW betalt en højere rente, og det resterende renteudestående er derfor mindre.

26

(27)  Som forklaret i fodnote 18 bør disse beløb også reduceres en smule, da den samlede supplerende likviditet er på 96,2 mio. EUR. Imidlertid har de polske myndigheder ikke informeret Kommissionen om den opdaterede beskrivelse for anvendelsen af den supplerende likviditet. Det kan dog fastslås, at denne ikke kan ændres væsentligt.

27

(28)  Jf. punkt 40 i rammebestemmelserne fra 2004.

28

(29)  Alle beløb er steget i sammenligning med omstruktureringsplanen fra februar.

29

---

| 26.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 81/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 81/19

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 22. juli 2009

om Polens statsstøtte C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 og PL 34/04) til Gdańsk skibsværft

(meddelt under nummer K(2009) 5685)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/175/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser at have opfordret alle interesserede til at fremsætte deres bemærkninger (1), under hensyntagen til de indkomne bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 8. oktober 2004, som blev registreret samme dag, indgav Polen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 2, anmeldelse af en række omstruktureringsforanstaltninger truffet til fordel for Stocznia Gdańsk — Grupa Stoczni Gdynia S.A. (»Gdańsk skibsværft«). Polen underrettede Kommissionen om disse foranstaltninger for at opnå retlig sikkerhed for, at foranstaltningerne var truffet før tiltrædelsen og derfor ikke udgjorde ny statsstøtte, som Kommissionen eventuelt skulle tage stilling til efter EF-traktatens artikel 88. Såfremt Kommissionen fandt, at der med disse foranstaltninger var tale om ny statsstøtte, anmodede Polen om, at de blev godkendt som omstruktureringsstøtte. Polen fremsendte den (ajourførte) omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, der daterede fra marts 2004, til Kommissionen. Sagen blev registreret under sagsnummer N 438/04. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 8. oktober 2004, som blev registreret samme dag, indgav Polen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 2, anmeldelse af en række omstruktureringsforanstaltninger truffet til fordel for Stocznia Gdańsk — Grupa Stoczni Gdynia S.A. (»Gdańsk skibsværft«). Polen underrettede Kommissionen om disse foranstaltninger for at opnå retlig sikkerhed for, at foranstaltningerne var truffet før tiltrædelsen og derfor ikke udgjorde ny statsstøtte, som Kommissionen eventuelt skulle tage stilling til efter EF-traktatens artikel 88. Såfremt Kommissionen fandt, at der med disse foranstaltninger var tale om ny statsstøtte, anmodede Polen om, at de blev godkendt som omstruktureringsstøtte. Polen fremsendte den (ajourførte) omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, der daterede fra marts 2004, til Kommissionen. Sagen blev registreret under sagsnummer N 438/04.

| (2) | Ved brev af 11. november 2004 anmodede Kommissionen Polen om yderligere oplysninger i sag N 438/04, og Polen svarede med brev af 17. januar 2005, der blev registreret den 21. januar 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 11. november 2004 anmodede Kommissionen Polen om yderligere oplysninger i sag N 438/04, og Polen svarede med brev af 17. januar 2005, der blev registreret den 21. januar 2005.

| (3) | I henhold til bestemmelserne om proceduren for interimsordningen i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten havde Polen tidligere, den 29. april 2004, anmeldt omstruktureringsforanstaltninger til fordel for Gdańsk skibsværfts daværende moderselskab, Stocznia Gdynia S.A. (»Gdynia skibsværft«). Sagen blev registreret som sag PL 34/04. Ved brev af 19. maj 2004 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende visse dokumenter, der manglede. De blev fremsendt den 16. juni 2004. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 30. juli 2004, 8. oktober 2004, 23. november 2004 og 4. marts 2005, som Polen besvarede med breve af henholdsvis 3. september 2004 (registreret den 7. september 2004), 10. november 2004 (registreret den 15. november 2004), 17. februar 2005 (registreret den 21. februar 2005), 30. marts 2005 (registreret den 1. april 2005) og 18. april 2005 (registreret den 20. april 2005). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til bestemmelserne om proceduren for interimsordningen i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten havde Polen tidligere, den 29. april 2004, anmeldt omstruktureringsforanstaltninger til fordel for Gdańsk skibsværfts daværende moderselskab, Stocznia Gdynia S.A. (»Gdynia skibsværft«). Sagen blev registreret som sag PL 34/04. Ved brev af 19. maj 2004 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende visse dokumenter, der manglede. De blev fremsendt den 16. juni 2004. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 30. juli 2004, 8. oktober 2004, 23. november 2004 og 4. marts 2005, som Polen besvarede med breve af henholdsvis 3. september 2004 (registreret den 7. september 2004), 10. november 2004 (registreret den 15. november 2004), 17. februar 2005 (registreret den 21. februar 2005), 30. marts 2005 (registreret den 1. april 2005) og 18. april 2005 (registreret den 20. april 2005).

| (4) | Ved brev af 8. februar 2005, som blev registreret den 9. februar 2005, indvilligede Polen i at slå de to sager N 438/04 og PL 34/04 sammen til én sag, eftersom de drejede sig om to virksomheder tilhørende samme koncern — Gdynia skibsværftskoncernen. De oplysninger, der derefter blev givet i sag PL 34/04, blev anset for også at være relevante for sag N 438/04. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 8. februar 2005, som blev registreret den 9. februar 2005, indvilligede Polen i at slå de to sager N 438/04 og PL 34/04 sammen til én sag, eftersom de drejede sig om to virksomheder tilhørende samme koncern — Gdynia skibsværftskoncernen. De oplysninger, der derefter blev givet i sag PL 34/04, blev anset for også at være relevante for sag N 438/04.

| (5) | Ved brev af 22. april 2005, som blev registreret samme dag, indvilligede Polen i, at Kommissionen behandlede anmeldelsen af 29. april i sag PL 34/04 som en anmeldelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, i relation til enhver foranstaltning, der blev identificeret som ny støtte. Sagen fik tildelt et nyt sagsnummer: N 194/05. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 22. april 2005, som blev registreret samme dag, indvilligede Polen i, at Kommissionen behandlede anmeldelsen af 29. april i sag PL 34/04 som en anmeldelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, i relation til enhver foranstaltning, der blev identificeret som ny støtte. Sagen fik tildelt et nyt sagsnummer: N 194/05.

| (6) | Den 1. juni 2005 traf Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure angående foranstaltningerne i sag N 438/04 og N 194/05. Denne beslutning (»åbningsbeslutningen«), hvori Polen og alle interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger, blev offentliggjort i EU-Tidende (2). |
| --- | --- |

(6)

Den 1. juni 2005 traf Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure angående foranstaltningerne i sag N 438/04 og N 194/05. Denne beslutning (»åbningsbeslutningen«), hvori Polen og alle interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger, blev offentliggjort i EU-Tidende (2).

| (7) | Efter at have fået fristen for fremsættelse af bemærkninger forlænget (brev af 9. august 2005) fremsatte Polen sine bemærkninger ved brev af 2. september 2005, som blev registreret den 5. september 2005. |
| --- | --- |

(7)

Efter at have fået fristen for fremsættelse af bemærkninger forlænget (brev af 9. august 2005) fremsatte Polen sine bemærkninger ved brev af 2. september 2005, som blev registreret den 5. september 2005.

| (8) | Gdynia skibsværftskoncern fremsatte bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005, som blev registreret den 14. oktober 2005. Der indkom desuden bemærkninger fra Ray Car Carriers (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005), fra Danmarks Faste Repræsentation ved EU (brev af 7. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005), fra den danske skibsværftsforening Danske Maritime (brev af 7. oktober 2005, registreret samme dag), fra fagforbundet Solidaritet (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005) og fra den polske skibsværftsforening (brev af 10. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005). |
| --- | --- |

(8)

Gdynia skibsværftskoncern fremsatte bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005, som blev registreret den 14. oktober 2005. Der indkom desuden bemærkninger fra Ray Car Carriers (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005), fra Danmarks Faste Repræsentation ved EU (brev af 7. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005), fra den danske skibsværftsforening Danske Maritime (brev af 7. oktober 2005, registreret samme dag), fra fagforbundet Solidaritet (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005) og fra den polske skibsværftsforening (brev af 10. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005).

| (9) | Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Polen ved brev af 26. oktober 2005 og 12. december 2005 (3). Polen fremsatte sine bemærkninger til bemærkningerne fra Gdynia skibsværftskoncern i brev af 16. januar 2006, som blev registreret den 18. januar 2006. Polen fremsatte ingen bemærkninger til de øvrige tredjeparters bemærkninger. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Polen ved brev af 26. oktober 2005 og 12. december 2005 (3). Polen fremsatte sine bemærkninger til bemærkningerne fra Gdynia skibsværftskoncern i brev af 16. januar 2006, som blev registreret den 18. januar 2006. Polen fremsatte ingen bemærkninger til de øvrige tredjeparters bemærkninger.

| (10) | Kommissionen anmodede en ekstern ekspert om at vurdere omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004 i den ajourførte version. Eksperten fremsendte sin rapport til Kommissionen i december 2005. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen anmodede en ekstern ekspert om at vurdere omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004 i den ajourførte version. Eksperten fremsendte sin rapport til Kommissionen i december 2005.

| (11) | Ved brev af 13. januar 2006 anmodede Kommissionen Polen om oplysninger om den seneste udvikling i Polens strategi for omstruktureringen af Gdańsk skibsværft og hele Gdynia skibsværftskoncern. Polen svarede med brev af 20. februar 2006, der blev registreret den 22. februar 2006, og der blev afholdt et møde mellem repræsentanter for Kommissionen, de polske myndigheder og Gdynia skibsværftskoncern den 22. februar 2006. Polen meddelte, at omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra 2004 var forældet, og at man havde vedtaget en ny strategi for omstruktureringen af Gdańsk skibsværft, som indebar, at værftet blev udskilt fra Gdynia skibsværftskoncern og privatiseret. Polen bebudede også, at Kommissionen ville få forelagt en ændret omstruktureringsplan inden den 30. juni 2006. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 13. januar 2006 anmodede Kommissionen Polen om oplysninger om den seneste udvikling i Polens strategi for omstruktureringen af Gdańsk skibsværft og hele Gdynia skibsværftskoncern. Polen svarede med brev af 20. februar 2006, der blev registreret den 22. februar 2006, og der blev afholdt et møde mellem repræsentanter for Kommissionen, de polske myndigheder og Gdynia skibsværftskoncern den 22. februar 2006. Polen meddelte, at omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra 2004 var forældet, og at man havde vedtaget en ny strategi for omstruktureringen af Gdańsk skibsværft, som indebar, at værftet blev udskilt fra Gdynia skibsværftskoncern og privatiseret. Polen bebudede også, at Kommissionen ville få forelagt en ændret omstruktureringsplan inden den 30. juni 2006.

| (12) | Som en opfølgning på dette møde sendte Kommissionen den 8. marts 2006 Polen et brev, som blev besvaret med brev af 13. marts 2006, der blev registreret samme dag, og hvori Polen fremlagde en tidsplan for privatiseringen af Gdańsk skibsværft. Polen fremsendte yderligere oplysninger om privatiseringen i brev af 29. marts 2006, som blev registreret den 30. marts 2006. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger i brev af 30. marts 2006, som Polen besvarede med brev af 19. april 2006, der blev registreret den 20. april 2006. |
| --- | --- |

(12)

Som en opfølgning på dette møde sendte Kommissionen den 8. marts 2006 Polen et brev, som blev besvaret med brev af 13. marts 2006, der blev registreret samme dag, og hvori Polen fremlagde en tidsplan for privatiseringen af Gdańsk skibsværft. Polen fremsendte yderligere oplysninger om privatiseringen i brev af 29. marts 2006, som blev registreret den 30. marts 2006. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger i brev af 30. marts 2006, som Polen besvarede med brev af 19. april 2006, der blev registreret den 20. april 2006.

| (13) | Ved brev af 6. april 2006, som blev registreret den 10. april 2006, fremsendte Polen første udkast til strategipapiret »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen 2006-2010«. Kommissionen fremsendte kommentarer hertil i brev af 12. april 2006 og 28. april 2006. Papiret blev endeligt vedtaget af den polske regering den 31. august 2006 og sendt til Kommissionen med brev af 1. september 2006, registreret samme dag. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 6. april 2006, som blev registreret den 10. april 2006, fremsendte Polen første udkast til strategipapiret »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen 2006-2010«. Kommissionen fremsendte kommentarer hertil i brev af 12. april 2006 og 28. april 2006. Papiret blev endeligt vedtaget af den polske regering den 31. august 2006 og sendt til Kommissionen med brev af 1. september 2006, registreret samme dag.

| (14) | Ved brev af 16. maj 2006 fremsendte Gdynia skibsværftskoncernen en »Evalueringsrapport om Gdańsk skibsværft — Gdynia skibsværftskoncern« af 30. september 2005 til Kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Ved brev af 16. maj 2006 fremsendte Gdynia skibsværftskoncernen en »Evalueringsrapport om Gdańsk skibsværft — Gdynia skibsværftskoncern« af 30. september 2005 til Kommissionen.

| (15) | I brev af 26. maj 2006, som blev registreret den 30. maj 2006, fremsendte Polen supplerende oplysninger om den igangværende privatisering, bl.a. en liste over de virksomheder, der foreløbigt havde tilkendegivet en interesse i at overtage Gdańsk skibsværft, og en liste over virksomheder, der havde afgivet foreløbige bud. Ved brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006, fremsendte Polen yderligere oplysninger om den igangværende privatisering, oplyste, at man havde modtaget bindende tilbud om overtagelse af aktier i Gdańsk skibsværft fra to virksomheder, og medsendte en sammenlignende analyse af de to bud foretaget af privatiseringskonsulenten. |
| --- | --- |

(15)

I brev af 26. maj 2006, som blev registreret den 30. maj 2006, fremsendte Polen supplerende oplysninger om den igangværende privatisering, bl.a. en liste over de virksomheder, der foreløbigt havde tilkendegivet en interesse i at overtage Gdańsk skibsværft, og en liste over virksomheder, der havde afgivet foreløbige bud. Ved brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006, fremsendte Polen yderligere oplysninger om den igangværende privatisering, oplyste, at man havde modtaget bindende tilbud om overtagelse af aktier i Gdańsk skibsværft fra to virksomheder, og medsendte en sammenlignende analyse af de to bud foretaget af privatiseringskonsulenten.

| (16) | Den 9. juni 2006 fremsendte Gdańsk skibsværft det første udkast til en ændret omstruktureringsplan til Kommissionen. Repræsentanter for Kommissionen aflagde besøg på værftet den 14. juni 2006 og fremsatte deres foreløbige bemærkninger til den ændrede omstruktureringsplan. Kommissionens eksterne ekspert fremsatte sine bemærkninger i en rapport i juli 2006. Endelig fremsatte Kommissionen sine bemærkninger angående mangler i den ændrede omstruktureringsplan i et brev af 17. juli 2006. |
| --- | --- |

(16)

Den 9. juni 2006 fremsendte Gdańsk skibsværft det første udkast til en ændret omstruktureringsplan til Kommissionen. Repræsentanter for Kommissionen aflagde besøg på værftet den 14. juni 2006 og fremsatte deres foreløbige bemærkninger til den ændrede omstruktureringsplan. Kommissionens eksterne ekspert fremsatte sine bemærkninger i en rapport i juli 2006. Endelig fremsatte Kommissionen sine bemærkninger angående mangler i den ændrede omstruktureringsplan i et brev af 17. juli 2006.

| (17) | Polen fremsatte supplerende bemærkninger til den ændrede omstruktureringsplan i brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006. |
| --- | --- |

(17)

Polen fremsatte supplerende bemærkninger til den ændrede omstruktureringsplan i brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006.

| (18) | Der fandt adskillige møder sted mellem repræsentanter for Kommissionen og de polske myndigheder angående privatiseringsprocessen og udarbejdelsen af den ændrede omstruktureringsplan — i Bruxelles den 31. januar, 22. februar og 10. maj 2006 og på Gdańsk skibsværft den 13. juni 2006. |
| --- | --- |

(18)

Der fandt adskillige møder sted mellem repræsentanter for Kommissionen og de polske myndigheder angående privatiseringsprocessen og udarbejdelsen af den ændrede omstruktureringsplan — i Bruxelles den 31. januar, 22. februar og 10. maj 2006 og på Gdańsk skibsværft den 13. juni 2006.

| (19) | Polen besvarede Kommissionens brev af 17. juli 2006 med brev af 31. august 2006, registreret den 1. september 2006. |
| --- | --- |

(19)

Polen besvarede Kommissionens brev af 17. juli 2006 med brev af 31. august 2006, registreret den 1. september 2006.

| (20) | Den 4. september 2006 fik Kommissionen tilsendt den endelige version af den ændrede omstruktureringsplan. Planen var dateret august 2006 og bar titlen »Omstruktureringsplan (ajourført) for Gdańsk skibsværft«. |
| --- | --- |

(20)

Den 4. september 2006 fik Kommissionen tilsendt den endelige version af den ændrede omstruktureringsplan. Planen var dateret august 2006 og bar titlen »Omstruktureringsplan (ajourført) for Gdańsk skibsværft«.

| (21) | Ved brev af 12. september 2006, registreret den 13. september 2006, fremsendte Polen yderligere oplysninger om omstruktureringen af Gdańsk skibsværft og oplyste bl.a., at Gdańsk skibsværfts og Gdynia skibsværftskoncerns kapital nu var blevet delt. Aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft var blevet overtaget af det statslige industriudviklingsagentur ARP og dets datterselskaber. Yderligere oplysninger blev fremsendt med brev af 26. september 2006. |
| --- | --- |

(21)

Ved brev af 12. september 2006, registreret den 13. september 2006, fremsendte Polen yderligere oplysninger om omstruktureringen af Gdańsk skibsværft og oplyste bl.a., at Gdańsk skibsværfts og Gdynia skibsværftskoncerns kapital nu var blevet delt. Aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft var blevet overtaget af det statslige industriudviklingsagentur ARP og dets datterselskaber. Yderligere oplysninger blev fremsendt med brev af 26. september 2006.

| (22) | Polen anmeldte yderligere ny støtte til Gdańsk skibsværft i brev af 21. november 2006, registreret den 27. november 2006. |
| --- | --- |

(22)

Polen anmeldte yderligere ny støtte til Gdańsk skibsværft i brev af 21. november 2006, registreret den 27. november 2006.

| (23) | Den 7. december 2006 fandt der et møde sted mellem Kommissionen og den polske økonomiminister, hvor de polske myndigheder afgav løfte om at privatisere værftet for derigennem at skabe bedre muligheder for at bringe værftet på fode igen, ligesom de lovede at sikre, at værftet selv ydede et tilstrækkeligt bidrag til omstruktureringen. Polen bekræftede disse løfter i brev af 27. december 2006, der blev registreret den 4. januar 2007, og henviste til det notat om »Situationen i skibsbygningsindustrien«, som det polske kabinet havde vedtaget den 19. december 2006. Løftet om at privatisere værftet senest pr. 30. juni 2008 blev derefter bekræftet i et brev fra de polske myndigheder af 5. januar 2007. Polen anmodede Kommissionen om at få indledt drøftelser angående kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(23)

Den 7. december 2006 fandt der et møde sted mellem Kommissionen og den polske økonomiminister, hvor de polske myndigheder afgav løfte om at privatisere værftet for derigennem at skabe bedre muligheder for at bringe værftet på fode igen, ligesom de lovede at sikre, at værftet selv ydede et tilstrækkeligt bidrag til omstruktureringen. Polen bekræftede disse løfter i brev af 27. december 2006, der blev registreret den 4. januar 2007, og henviste til det notat om »Situationen i skibsbygningsindustrien«, som det polske kabinet havde vedtaget den 19. december 2006. Løftet om at privatisere værftet senest pr. 30. juni 2008 blev derefter bekræftet i et brev fra de polske myndigheder af 5. januar 2007. Polen anmodede Kommissionen om at få indledt drøftelser angående kompenserende foranstaltninger.

| (24) | Kommissionen besøgte sammen med sin eksterne ekspert værftet den 19. december 2006 med det formål at få indsamlet de fornødne oplysninger og data til brug for vurderingen af de kompenserende foranstaltninger. Kommissionens eksterne ekspert fremlagde sin rapport om værftets aktuelle kapacitet den 16. januar 2007. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen besøgte sammen med sin eksterne ekspert værftet den 19. december 2006 med det formål at få indsamlet de fornødne oplysninger og data til brug for vurderingen af de kompenserende foranstaltninger. Kommissionens eksterne ekspert fremlagde sin rapport om værftets aktuelle kapacitet den 16. januar 2007.

| (25) | Kommissionen besvarede brevet af 27. december 2006 med brev af 29. januar 2007, hvori den opfordrede Polen til at fremlægge forslag angående kompenserende foranstaltninger i Gdańsk skibsværft inden udgangen af februar 2007. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen besvarede brevet af 27. december 2006 med brev af 29. januar 2007, hvori den opfordrede Polen til at fremlægge forslag angående kompenserende foranstaltninger i Gdańsk skibsværft inden udgangen af februar 2007.

| (26) | Ved brev af 28. februar 2007, som blev registreret samme dag, afgav Polen tilsagn om at privatisere Gdańsk skibsværft inden udgangen af 2007 og fremlagde forslag til kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(26)

Ved brev af 28. februar 2007, som blev registreret samme dag, afgav Polen tilsagn om at privatisere Gdańsk skibsværft inden udgangen af 2007 og fremlagde forslag til kompenserende foranstaltninger.

| (27) | På grundlag heraf blev der afholdt et teknisk møde mellem Kommissionen, de polske myndigheder og repræsentanter for værftet den 15. marts 2007, hvor man især drøftede kompenserende foranstaltninger og derudover også den igangværende privatisering. Kommissionen og de polske myndigheder enedes om, at Kommissionen skulle drøfte de tekniske spørgsmål direkte med Gdańsk skibsværft for at få indhentet alle de data, den havde brug for for at kunne tage stilling til de kompenserende foranstaltninger, Polen havde foreslået. |
| --- | --- |

(27)

På grundlag heraf blev der afholdt et teknisk møde mellem Kommissionen, de polske myndigheder og repræsentanter for værftet den 15. marts 2007, hvor man især drøftede kompenserende foranstaltninger og derudover også den igangværende privatisering. Kommissionen og de polske myndigheder enedes om, at Kommissionen skulle drøfte de tekniske spørgsmål direkte med Gdańsk skibsværft for at få indhentet alle de data, den havde brug for for at kunne tage stilling til de kompenserende foranstaltninger, Polen havde foreslået.

| (28) | I et brev til Gdańsk skibsværft af 29. marts 2007 udbad Kommissionen sig tekniske oplysninger om værftets kapacitet. Ved brev af 19. april 2007, som blev registreret den 3. maj 2007, fremsende værftet oplysninger herom. Da disse oplysninger ikke var tilstrækkelige, anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger i et brev af 10. maj 2007, som værftet besvarede med brev af 31. maj 2007, som blev registreret den 7. juni 2007. Kommissionen anmodede Polen om yderligere uddybninger i et brev af 14. juni 2007, hvori den anførte, at hvis den ikke modtog alle de oplysninger, den anmodede om, ville den kunne vedtage en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22.marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (oplysningspåbud) (4). Polen svarede med brev af 22. juni 2007, som blev registreret den 26. juni 2007. Kommissionen fandt ikke dette svar tilstrækkeligt og vedtog den 19. juli 2007 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(28)

I et brev til Gdańsk skibsværft af 29. marts 2007 udbad Kommissionen sig tekniske oplysninger om værftets kapacitet. Ved brev af 19. april 2007, som blev registreret den 3. maj 2007, fremsende værftet oplysninger herom. Da disse oplysninger ikke var tilstrækkelige, anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger i et brev af 10. maj 2007, som værftet besvarede med brev af 31. maj 2007, som blev registreret den 7. juni 2007. Kommissionen anmodede Polen om yderligere uddybninger i et brev af 14. juni 2007, hvori den anførte, at hvis den ikke modtog alle de oplysninger, den anmodede om, ville den kunne vedtage en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22.marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (oplysningspåbud) (4). Polen svarede med brev af 22. juni 2007, som blev registreret den 26. juni 2007. Kommissionen fandt ikke dette svar tilstrækkeligt og vedtog den 19. juli 2007 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (29) | Kommissionen udbad sig ved brev af 29. maj 2007 udførlige oplysninger om den seneste udvikling i privatiseringsprocessen og gentog sin anmodning i et brev af 6. juni 2007. Polen besvarede disse anmodninger med brev af 22. juni 2007, som blev registreret den 25. juni 2007, og uddybede efter en yderligere anmodning om oplysninger af 28. juni 2007 disse oplysninger i et brev af 11. juli 2007, som blev registreret samme dag. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger om privatiseringsprocessen og de planlagte kompenserende foranstaltninger i et brev af 31. juli 2007. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen udbad sig ved brev af 29. maj 2007 udførlige oplysninger om den seneste udvikling i privatiseringsprocessen og gentog sin anmodning i et brev af 6. juni 2007. Polen besvarede disse anmodninger med brev af 22. juni 2007, som blev registreret den 25. juni 2007, og uddybede efter en yderligere anmodning om oplysninger af 28. juni 2007 disse oplysninger i et brev af 11. juli 2007, som blev registreret samme dag. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger om privatiseringsprocessen og de planlagte kompenserende foranstaltninger i et brev af 31. juli 2007.

| (30) | Polen fremsendte oplysninger om de planlagte kompenserende foranstaltninger i brev af 20. august 2007, registreret den 21. august 2007. Flere oplysninger om de kompenserende foranstaltninger blev fremsendt med brev dateret 30. august 2007 og registreret samme dag og med brev af 4. september 2007, som blev registreret den 10. september 2007. Kommissionen svarede med brev af 3. oktober 2007. |
| --- | --- |

(30)

Polen fremsendte oplysninger om de planlagte kompenserende foranstaltninger i brev af 20. august 2007, registreret den 21. august 2007. Flere oplysninger om de kompenserende foranstaltninger blev fremsendt med brev dateret 30. august 2007 og registreret samme dag og med brev af 4. september 2007, som blev registreret den 10. september 2007. Kommissionen svarede med brev af 3. oktober 2007.

| (31) | Fra juli 2007 var der livlig korrespondance mellem Kommissionen og de polske myndigheder angående privatiseringen af Gdańsk skibsværft. Kommissionen anmodede om oplysninger om privatiseringsprocessen i breve af 30. juli 2007, 13. august 2007, 3. oktober 2007, 30. november 2007 og 17. januar 2008. De polske myndigheder fremsendte oplysninger i breve af 21. august 2007, registreret den 27. august 2007, 24. september 2007, registreret den 25. september 2007, 23. oktober 2007, registreret den 24. oktober 2007, og 25. oktober 2007, registreret den 29. oktober 2007. I et brev af 19. december 2007, som blev registreret den 20. december 2007, oplyste Polen, at ISD Polska ville købe nye aktier i værftet og dermed erhverve kontrol over det. Flere oplysninger blev fremsendt af Gdańsk skibsværfts nye ejer, ISD Polska, i en e-mail af 25. januar 2008. |
| --- | --- |

(31)

Fra juli 2007 var der livlig korrespondance mellem Kommissionen og de polske myndigheder angående privatiseringen af Gdańsk skibsværft. Kommissionen anmodede om oplysninger om privatiseringsprocessen i breve af 30. juli 2007, 13. august 2007, 3. oktober 2007, 30. november 2007 og 17. januar 2008. De polske myndigheder fremsendte oplysninger i breve af 21. august 2007, registreret den 27. august 2007, 24. september 2007, registreret den 25. september 2007, 23. oktober 2007, registreret den 24. oktober 2007, og 25. oktober 2007, registreret den 29. oktober 2007. I et brev af 19. december 2007, som blev registreret den 20. december 2007, oplyste Polen, at ISD Polska ville købe nye aktier i værftet og dermed erhverve kontrol over det. Flere oplysninger blev fremsendt af Gdańsk skibsværfts nye ejer, ISD Polska, i en e-mail af 25. januar 2008.

| (32) | Samtidig anmodede Kommissionen ved brev af 14. juni 2007 de polske myndigheder om oplysninger angående statsstøtte modtaget af Gdańsk skibsværft, efter at den formelle undersøgelsesprocedure var blevet indledt. De polske myndigheder svarede med brev af 11. juli 2007, som blev registreret samme dag. Kommissionen udbad sig yderligere forklaringer i brev af 13. november 2007. Polen svarede med brev af 9. januar 2008, som blev registreret samme dag. |
| --- | --- |

(32)

Samtidig anmodede Kommissionen ved brev af 14. juni 2007 de polske myndigheder om oplysninger angående statsstøtte modtaget af Gdańsk skibsværft, efter at den formelle undersøgelsesprocedure var blevet indledt. De polske myndigheder svarede med brev af 11. juli 2007, som blev registreret samme dag. Kommissionen udbad sig yderligere forklaringer i brev af 13. november 2007. Polen svarede med brev af 9. januar 2008, som blev registreret samme dag.

| (33) | Den 24. januar 2008, på et møde mellem de polske myndigheder, den nye majoritetsaktionær i Gdańsk skibsværft, ISD Polska, og Kommissionen, indledte man de tekniske drøftelser angående den nye majoritetsejers planer for omstruktureringen af værftet. De polske myndigheder fremsendte oplysninger i breve af 25. januar 2008, registreret den 28. januar 2008, og af 30. januar 2008 og 4. februar 2008, begge registreret samme dag. De sendte yderligere oplysninger i brev af 14. februar 2008, registreret den 19. februar 2008, af 15. februar 2008 og 21. februar 2008, begge registreret den 3. marts 2008, af 26. februar, registreret den 12. marts 2008, af 10. marts 2008, registreret samme dag, og af 10. april og 11. april 2008, begge registreret den 17. april 2008. Kommissionen svarede i breve af 30. januar, 14. februar, 25. februar og 28. februar 2008. Den 11. februar og den 18. marts 2008 fandt der møder sted mellem de polske myndigheder, repræsentanter for ISD Polska og Kommissionen. |
| --- | --- |

(33)

Den 24. januar 2008, på et møde mellem de polske myndigheder, den nye majoritetsaktionær i Gdańsk skibsværft, ISD Polska, og Kommissionen, indledte man de tekniske drøftelser angående den nye majoritetsejers planer for omstruktureringen af værftet. De polske myndigheder fremsendte oplysninger i breve af 25. januar 2008, registreret den 28. januar 2008, og af 30. januar 2008 og 4. februar 2008, begge registreret samme dag. De sendte yderligere oplysninger i brev af 14. februar 2008, registreret den 19. februar 2008, af 15. februar 2008 og 21. februar 2008, begge registreret den 3. marts 2008, af 26. februar, registreret den 12. marts 2008, af 10. marts 2008, registreret samme dag, og af 10. april og 11. april 2008, begge registreret den 17. april 2008. Kommissionen svarede i breve af 30. januar, 14. februar, 25. februar og 28. februar 2008. Den 11. februar og den 18. marts 2008 fandt der møder sted mellem de polske myndigheder, repræsentanter for ISD Polska og Kommissionen.

| (34) | I et brev af 22. april 2008 opfordrede Kommissionen igen Polen til at fremlægge en udførlig omstruktureringsplan for værftet. I sit brev skrev Kommissionen, at i mangel af de ønskede oplysninger ville den kunne træffe en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Efter dette brev modtog Kommissionen oplysninger fra værftet i breve af 23. april 2008, registreret samme dag, og 25. april 2008, registreret den 29. april 2008. Ved brev af 30. april 2008 gentog Kommissionen sin anmodning om oplysninger. Polen fremsendte yderligere oplysninger i brev af 12. maj 2008, registreret den 13. maj 2008, og ISD Polska fremsendte yderligere oplysninger i breve af 9. maj 2008, registreret samme dag, 16. maj 2008, registreret den 26. maj 2008, og 26. maj 2008, registreret samme dag. |
| --- | --- |

(34)

I et brev af 22. april 2008 opfordrede Kommissionen igen Polen til at fremlægge en udførlig omstruktureringsplan for værftet. I sit brev skrev Kommissionen, at i mangel af de ønskede oplysninger ville den kunne træffe en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Efter dette brev modtog Kommissionen oplysninger fra værftet i breve af 23. april 2008, registreret samme dag, og 25. april 2008, registreret den 29. april 2008. Ved brev af 30. april 2008 gentog Kommissionen sin anmodning om oplysninger. Polen fremsendte yderligere oplysninger i brev af 12. maj 2008, registreret den 13. maj 2008, og ISD Polska fremsendte yderligere oplysninger i breve af 9. maj 2008, registreret samme dag, 16. maj 2008, registreret den 26. maj 2008, og 26. maj 2008, registreret samme dag.

| (35) | Da Polen ikke havde givet alle de oplysninger, Kommissionen havde anmodet om, traf Kommissionen den 23. maj 2005 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Polen svarede med brev 26. juni 2008, som blev registreret samme dag. |
| --- | --- |

(35)

Da Polen ikke havde givet alle de oplysninger, Kommissionen havde anmodet om, traf Kommissionen den 23. maj 2005 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Polen svarede med brev 26. juni 2008, som blev registreret samme dag.

| (36) | Polen fremsendte yderligere oplysninger med breve af 1. juli 2008 og 2. juli 2008, begge registreret den 3. juli 2008. Ved brev af 4. juli 2008 anmodede Kommissionen om flere oplysninger, som Polen fremsendte ved brev af 7. juli 2008, registreret samme dag, af 8. juli 2008, registreret samme dag, og af 8. juli 2008, registreret den 9. juli 2008. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 10. juli 2008, registreret samme dag, af 10. juli, registreret den 11. juli, af 11. juli 2008, registreret samme dag, af 16. juli 2008, registreret den 17. juli 2008, af 17. juli 2008, registreret den 18. juli, og af 18. juli 2008, registreret den 25. juli 2008, samt ved breve af 21. juli 2008, 28. juli 2008, 4. august 2008, 13. august 2008, 20. august 2008, 21. august 2008, 25. august 2008, 1. september 2008, 8. september 2008, 9. september 2008 og 10. september 2008, som alle blev registreret samme dag. |
| --- | --- |

(36)

Polen fremsendte yderligere oplysninger med breve af 1. juli 2008 og 2. juli 2008, begge registreret den 3. juli 2008. Ved brev af 4. juli 2008 anmodede Kommissionen om flere oplysninger, som Polen fremsendte ved brev af 7. juli 2008, registreret samme dag, af 8. juli 2008, registreret samme dag, og af 8. juli 2008, registreret den 9. juli 2008. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 10. juli 2008, registreret samme dag, af 10. juli, registreret den 11. juli, af 11. juli 2008, registreret samme dag, af 16. juli 2008, registreret den 17. juli 2008, af 17. juli 2008, registreret den 18. juli, og af 18. juli 2008, registreret den 25. juli 2008, samt ved breve af 21. juli 2008, 28. juli 2008, 4. august 2008, 13. august 2008, 20. august 2008, 21. august 2008, 25. august 2008, 1. september 2008, 8. september 2008, 9. september 2008 og 10. september 2008, som alle blev registreret samme dag.

| (37) | Den 12. september 2008 fremsendte Polen en revideret fælles omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft og Gdynia skibsværft. Yderligere oplysninger blev fremsendt af Polen ved breve af 16. september 2008, 17. september 2008, 19. september 2008, 23. september 2008, 25. september 2008, 26. september 2008, 1. oktober 2008, og 2. oktober 2008, 3. oktober 2008, som alle blev registreret samme dag. Der blev fremsendt flere oplysninger i breve af 6. oktober 2008, registreret den 7. oktober 2008, og 22. oktober 2008, registreret samme dag. I brev af 3. november 2008, som blev registreret den 4. november 2008, meddelte Polen, at man ville fremsende en særskilt plan for Gdańsk skibsværft. Ved brev af 4. november, som blev registreret den 5. november 2008, fremsendte de polske myndigheder et ufuldstændigt udkast til omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(37)

Den 12. september 2008 fremsendte Polen en revideret fælles omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft og Gdynia skibsværft. Yderligere oplysninger blev fremsendt af Polen ved breve af 16. september 2008, 17. september 2008, 19. september 2008, 23. september 2008, 25. september 2008, 26. september 2008, 1. oktober 2008, og 2. oktober 2008, 3. oktober 2008, som alle blev registreret samme dag. Der blev fremsendt flere oplysninger i breve af 6. oktober 2008, registreret den 7. oktober 2008, og 22. oktober 2008, registreret samme dag. I brev af 3. november 2008, som blev registreret den 4. november 2008, meddelte Polen, at man ville fremsende en særskilt plan for Gdańsk skibsværft. Ved brev af 4. november, som blev registreret den 5. november 2008, fremsendte de polske myndigheder et ufuldstændigt udkast til omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft.

| (38) | Den 6. november 2008 vedtog Kommissionen en negativ beslutning angående Gdynia skibsværft (5), hvori den fastslog, at ISD Polskas omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft og Gdańsk skibsværft ikke var forenelig med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(38)

Den 6. november 2008 vedtog Kommissionen en negativ beslutning angående Gdynia skibsværft (5), hvori den fastslog, at ISD Polskas omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft og Gdańsk skibsværft ikke var forenelig med statsstøttereglerne.

| (39) | Den 8. december 2008 fremlagde Polen en særskilt omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Yderligere oplysninger blev fremsendt i brev af 11. december 2008, som blev registreret samme dag. |
| --- | --- |

(39)

Den 8. december 2008 fremlagde Polen en særskilt omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Yderligere oplysninger blev fremsendt i brev af 11. december 2008, som blev registreret samme dag.

| (40) | I breve af 23. december 2008, registreret den 12. januar 2008, og af 13. februar 2009, registreret samme dag, udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som Polen fremsendte i breve af 30. januar og 20. februar 2009, begge registreret samme dag. |
| --- | --- |

(40)

I breve af 23. december 2008, registreret den 12. januar 2008, og af 13. februar 2009, registreret samme dag, udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som Polen fremsendte i breve af 30. januar og 20. februar 2009, begge registreret samme dag.

| (41) | Kommissionen anmodede om yderligere redegørelser i brev af 8. april 2009, registreret samme dag. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 16. og 28. april 2009, begge registreret samme dag. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen anmodede om yderligere redegørelser i brev af 8. april 2009, registreret samme dag. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 16. og 28. april 2009, begge registreret samme dag.

| (42) | Den 8. maj 2009 fremsendte Polen en revideret omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Planen blev registreret samme dag. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 21. maj 2009, 1. juni 2009 og 5. juni 2009, alle registreret samme dag. |
| --- | --- |

(42)

Den 8. maj 2009 fremsendte Polen en revideret omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Planen blev registreret samme dag. Polen fremsendte yderligere oplysninger i breve af 21. maj 2009, 1. juni 2009 og 5. juni 2009, alle registreret samme dag.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

1.   Virksomheden

| (43) | Støttemodtageren er Stocznia Gdańsk S.A. (»Gdańsk skibsværft«). Det er beliggende i Gdańsk-Gdynia-Sopot-regionen i det nordlige Polen. |
| --- | --- |

(43)

Støttemodtageren er Stocznia Gdańsk S.A. (»Gdańsk skibsværft«). Det er beliggende i Gdańsk-Gdynia-Sopot-regionen i det nordlige Polen.

| (44) | Gdańsk skibsværft er aktivt inden for skibsbygning og skibsbygningsrelaterede aktiviteter såsom produktion af skibsdele og stålkomponenter samt forskellige dertil knyttede aktiviteter. |
| --- | --- |

(44)

Gdańsk skibsværft er aktivt inden for skibsbygning og skibsbygningsrelaterede aktiviteter såsom produktion af skibsdele og stålkomponenter samt forskellige dertil knyttede aktiviteter.

| (45) | Gdańsk skibsværft gik konkurs i 1996, og i 1998 blev værftets aktiver opkøbt af det største værft i Polen, Gdynia skibsværft, der ligger ca. 20 km fra Gdańsk skibsværft. Værftet kom derefter til at hedde Gdańsk skibsværft — Gdynia skibsværftskoncern. Gdynia skibsværft har siden da indgået kontrakter, indkøbt materialer og arrangeret finansiering for Gdańsk skibsværft. Selv om Gdańsk skibsværft i vid udstrækning blev afhængigt af sit moderselskab, besluttede de polske myndigheder som led i en regeringsstrategi i 2006, at værfterne skulle adskilles fra hinanden. I august 2006 blev aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft overtaget af det statsejede industriudviklingsagentur ARP og dettes datterselskab, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, gennem en transaktion, hvor gæld blev konverteret til aktier. Dermed blev Gdańsk skibsværft udskilt fra Gdynia skibsværft. |
| --- | --- |

(45)

Gdańsk skibsværft gik konkurs i 1996, og i 1998 blev værftets aktiver opkøbt af det største værft i Polen, Gdynia skibsværft, der ligger ca. 20 km fra Gdańsk skibsværft. Værftet kom derefter til at hedde Gdańsk skibsværft — Gdynia skibsværftskoncern. Gdynia skibsværft har siden da indgået kontrakter, indkøbt materialer og arrangeret finansiering for Gdańsk skibsværft. Selv om Gdańsk skibsværft i vid udstrækning blev afhængigt af sit moderselskab, besluttede de polske myndigheder som led i en regeringsstrategi i 2006, at værfterne skulle adskilles fra hinanden. I august 2006 blev aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft overtaget af det statsejede industriudviklingsagentur ARP og dettes datterselskab, Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa, gennem en transaktion, hvor gæld blev konverteret til aktier. Dermed blev Gdańsk skibsværft udskilt fra Gdynia skibsværft.

| (46) | Efter sit løfte i december 2006 om at privatisere Gdańsk skibsværft for at skabe bedre udsigter for en genoprettelse af dets rentabilitet udsendte de polske myndigheder den 17. september 2007 et udbud på tegning af nye aktier i Gdańsk skibsværft, i overensstemmelse med, hvad der var blevet vedtaget på den ekstraordinære generalforsamling den 10. august 2007. ISD Polska, som er et datterselskab af den ukrainske stålproducent Donbas og i forvejen havde minoritetsinteresser i Gdańsk skibsværft, afgav i november 2007 et bindende bud på de nye aktier. ISD Polska har siden januar 2008 været Gdańsk skibsværfts majoritetsaktionær. Siden juni 2008 har ISD Polska ejet 83,6 % af aktierne, mens resten ejes af ARP. Værftet har en aktiekapital på 405 mio. PLN. |
| --- | --- |

(46)

Efter sit løfte i december 2006 om at privatisere Gdańsk skibsværft for at skabe bedre udsigter for en genoprettelse af dets rentabilitet udsendte de polske myndigheder den 17. september 2007 et udbud på tegning af nye aktier i Gdańsk skibsværft, i overensstemmelse med, hvad der var blevet vedtaget på den ekstraordinære generalforsamling den 10. august 2007. ISD Polska, som er et datterselskab af den ukrainske stålproducent Donbas og i forvejen havde minoritetsinteresser i Gdańsk skibsværft, afgav i november 2007 et bindende bud på de nye aktier. ISD Polska har siden januar 2008 været Gdańsk skibsværfts majoritetsaktionær. Siden juni 2008 har ISD Polska ejet 83,6 % af aktierne, mens resten ejes af ARP. Værftet har en aktiekapital på 405 mio. PLN.

| (47) | Gdańsk skibsværft har lejet tre beddinger med en samlet kapacitet på ca. 160 000 kbt (ifølge værftets egne tal). Værftet har hidtil især produceret containerskibe, bulkcarriers, sektioner, blokke og skrog til sit moderselskab, Gdynia skibsværft, samt andre værfter. Efter privatiseringen fokuserede værftet i 2007 og 2008 på at producere skrog til mindre specialskibe og halvfærdige skrog. Derudover producerer værftet blokke og sektioner til andre værfter og stålprofiler til forskellige industri- og byggevirksomheder. |
| --- | --- |

(47)

Gdańsk skibsværft har lejet tre beddinger med en samlet kapacitet på ca. 160 000 kbt (ifølge værftets egne tal). Værftet har hidtil især produceret containerskibe, bulkcarriers, sektioner, blokke og skrog til sit moderselskab, Gdynia skibsværft, samt andre værfter. Efter privatiseringen fokuserede værftet i 2007 og 2008 på at producere skrog til mindre specialskibe og halvfærdige skrog. Derudover producerer værftet blokke og sektioner til andre værfter og stålprofiler til forskellige industri- og byggevirksomheder.

| (48) | Ultimo 2006 beskæftigede værftet 2 893 medarbejdere, hvoraf de 60 % var direkte beskæftiget i produktion. I 2008 var arbejdsstyrken faldet til 2 235, svarende til en nedgang på 23 %. |
| --- | --- |

(48)

Ultimo 2006 beskæftigede værftet 2 893 medarbejdere, hvoraf de 60 % var direkte beskæftiget i produktion. I 2008 var arbejdsstyrken faldet til 2 235, svarende til en nedgang på 23 %.

| (49) | Omstruktureringen af Gdańsk skibsværft tog sin begyndelse helt tilbage i 1998, umiddelbart efter at det gik konkurs og dets aktiver blev overtaget af Gdynia skibsværft. Ifølge oplysninger fra de polske myndigheder var det først i 2002, at Gdynia skibsværftskoncern (som Gdańsk skibsværft tilhørte indtil august 2006) begyndte at få problemer. Efter konkursen i 1996 var det faktisk først i første halvdel af 2002, at Gdańsk skibsværft fik overskud, og derefter begyndte det at få store underskud. Koncernens problemer smittede naturligvis også af på Gdańsk skibsværft. De økonomiske vanskeligheder var i vid udstrækning affødt af eksterne faktorer, bl.a. konkurrencen fra Asien, zlotyens stærke stilling over for dollaren, vanskelighederne ved at skaffe finansiering til skibe efter problemerne i Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. og en portalkrans styrt i Gdynia skibsværft under en storm 1999. Der var også faktorer af mere intern karakter, der spillede ind. I et forsøg på at skaffe nye ordrer, især efter forøgelsen af produktionspotentialet efter overtagelsen af Gdańsk skibsværft i 1998, traf Gdynia skibsværft en række ledelsesbeslutninger, der viste sig at være ret problematiske. Gdynia skibsværft påtog sig især store risici i relation til projektering, teknologi, finansiering og salg (nye produkter, prototyper, tabsgivende bygning af nye skibstyper, bl.a. små bulkcarriers, kemikalieskibe, ro-lo-skibe, kemikalie- og gasskibe, bulkcontainerskibe og klassiske fragtskibe). Desuden fik værftet ikke bragt sine driftsomkostninger ned tilstrækkeligt hurtigt. |
| --- | --- |

(49)

Omstruktureringen af Gdańsk skibsværft tog sin begyndelse helt tilbage i 1998, umiddelbart efter at det gik konkurs og dets aktiver blev overtaget af Gdynia skibsværft. Ifølge oplysninger fra de polske myndigheder var det først i 2002, at Gdynia skibsværftskoncern (som Gdańsk skibsværft tilhørte indtil august 2006) begyndte at få problemer. Efter konkursen i 1996 var det faktisk først i første halvdel af 2002, at Gdańsk skibsværft fik overskud, og derefter begyndte det at få store underskud. Koncernens problemer smittede naturligvis også af på Gdańsk skibsværft. De økonomiske vanskeligheder var i vid udstrækning affødt af eksterne faktorer, bl.a. konkurrencen fra Asien, zlotyens stærke stilling over for dollaren, vanskelighederne ved at skaffe finansiering til skibe efter problemerne i Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. og en portalkrans styrt i Gdynia skibsværft under en storm 1999. Der var også faktorer af mere intern karakter, der spillede ind. I et forsøg på at skaffe nye ordrer, især efter forøgelsen af produktionspotentialet efter overtagelsen af Gdańsk skibsværft i 1998, traf Gdynia skibsværft en række ledelsesbeslutninger, der viste sig at være ret problematiske. Gdynia skibsværft påtog sig især store risici i relation til projektering, teknologi, finansiering og salg (nye produkter, prototyper, tabsgivende bygning af nye skibstyper, bl.a. små bulkcarriers, kemikalieskibe, ro-lo-skibe, kemikalie- og gasskibe, bulkcontainerskibe og klassiske fragtskibe). Desuden fik værftet ikke bragt sine driftsomkostninger ned tilstrækkeligt hurtigt.

| (50) | Koncernens finansielle vanskeligheder resulterede i, at den kom bagud med opfyldelsen af sine offentlig- og privatretlige forpligtelser og lønudbetalinger og fik problemer med mangel på materialer, forsinkelser i produktionen, øgede omkostninger (forbruget af arbejdstimer, bøder) og forsinkelser i opfyldelsen af kontrakter. |
| --- | --- |

(50)

Koncernens finansielle vanskeligheder resulterede i, at den kom bagud med opfyldelsen af sine offentlig- og privatretlige forpligtelser og lønudbetalinger og fik problemer med mangel på materialer, forsinkelser i produktionen, øgede omkostninger (forbruget af arbejdstimer, bøder) og forsinkelser i opfyldelsen af kontrakter.

| (51) | Der foreligger følgende data om skibsværftets drift:

  Tabel 1


  Driften af Gdańsk skibsværft















  (mio. PLN) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Omsætning | 153 | 212 | 251 | 168 | 98 | 185,6 | 221 | 308 | 248 |
| Driftsresultat (1999-2003),
  nettoresultat (2005-2008). | –32 | –49 | –38 | –14 (6) | –47 | – 100 | –71 | – 237 | –17 |

(51)

Der foreligger følgende data om skibsværftets drift:

Tabel 1

Driften af Gdańsk skibsværft

(mio. PLN)

1999

2000

2001

2002

2003

2005

2006

2007

2008

Omsætning

153

212

251

168

98

185,6

221

308

248

Driftsresultat (1999-2003),

nettoresultat (2005-2008).

–32

–49

–38

–14 (6)

–47

– 100

–71

– 237

–17

2.   Beslutningen om at indlede procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

| (52) | I åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at flere af de foranstaltninger angående Gdańsk skibsværft, der var angivet i del A i bilag II til beslutningen, var blevet truffet før 1. maj 2004 og ikke var relevante efter tiltrædelsen, jf. punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten, og at de derfor ikke indgik i proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Nærværende beslutning omfatter derfor ikke disse foranstaltninger. De skal imidlertid tages med i betragtning ved vurderingen af, om de foranstaltninger, der blev truffet efter tiltrædelsen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(52)

I åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at flere af de foranstaltninger angående Gdańsk skibsværft, der var angivet i del A i bilag II til beslutningen, var blevet truffet før 1. maj 2004 og ikke var relevante efter tiltrædelsen, jf. punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten, og at de derfor ikke indgik i proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Nærværende beslutning omfatter derfor ikke disse foranstaltninger. De skal imidlertid tages med i betragtning ved vurderingen af, om de foranstaltninger, der blev truffet efter tiltrædelsen, er forenelige med fællesmarkedet.

| (53) | Kommissionen anførte desuden, at nogle af de foranstaltninger, der blev truffet for Gdańsk skibsværft, udgjorde ny støtte, fordi de var blevet truffet efter Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004 eller endnu ikke var iværksat på det tidspunkt, hvor åbningsbeslutningen blev vedtaget. Kommissionen angav disse foranstaltninger i del B i bilag II til sin beslutning. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen anførte desuden, at nogle af de foranstaltninger, der blev truffet for Gdańsk skibsværft, udgjorde ny støtte, fordi de var blevet truffet efter Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004 eller endnu ikke var iværksat på det tidspunkt, hvor åbningsbeslutningen blev vedtaget. Kommissionen angav disse foranstaltninger i del B i bilag II til sin beslutning.

| (54) | Kommissionen gjorde i alt væsentligt gældende, at der ikke var truffet nogen retligt bindende afgørelse angående de foranstaltninger, der var angivet i del B i bilag II til beslutningen, før Polens tiltrædelse, selv om den anerkendte, at der på det tidspunkt var taget skridt til vedtagelse af en retligt bindende afgørelse. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen gjorde i alt væsentligt gældende, at der ikke var truffet nogen retligt bindende afgørelse angående de foranstaltninger, der var angivet i del B i bilag II til beslutningen, før Polens tiltrædelse, selv om den anerkendte, at der på det tidspunkt var taget skridt til vedtagelse af en retligt bindende afgørelse.

| (55) | Med hensyn til omlægningen af den offentligretlige gæld efter den såkaldte »kapitel 5a-procedure« i lov om statsstøtte (virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet) af 30. oktober 2002, som siden ændret (7) (foranstaltning nr. 10-16 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen) drog Kommissionen den konklusion, at en afgørelse om gældsomlægning truffet af formanden for ARP, som havde ansvaret for forvaltningen af kapitel 5a-proceduren, ville udgøre et retligt bindende grundlag for ydelse af støtten. Men i denne sag forelå der ikke en sådan bindende afgørelse før tiltrædelsen (8). En afgørelse truffet af ARP-formanden den 30. april 2004 om godkendelse af omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004 opfyldte ikke de proceduremæssige og materielle krav, der stilles til en gældsomlægningsafgørelse og udgjorde derfor ikke en retligt bindende afgørelse om ydelse af støtte. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til omlægningen af den offentligretlige gæld efter den såkaldte »kapitel 5a-procedure« i lov om statsstøtte (virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet) af 30. oktober 2002, som siden ændret (7) (foranstaltning nr. 10-16 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen) drog Kommissionen den konklusion, at en afgørelse om gældsomlægning truffet af formanden for ARP, som havde ansvaret for forvaltningen af kapitel 5a-proceduren, ville udgøre et retligt bindende grundlag for ydelse af støtten. Men i denne sag forelå der ikke en sådan bindende afgørelse før tiltrædelsen (8). En afgørelse truffet af ARP-formanden den 30. april 2004 om godkendelse af omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004 opfyldte ikke de proceduremæssige og materielle krav, der stilles til en gældsomlægningsafgørelse og udgjorde derfor ikke en retligt bindende afgørelse om ydelse af støtte.

| (56) | Kommissionen accepterede Polens forklaring om, at renterne på denne gæld til det offentlige på grund af deres accessoriske karakter automatisk ville blive afskrevet sammen med hovedstolen, uden at det var nødvendigt med en særlig afgørelse herom. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen accepterede Polens forklaring om, at renterne på denne gæld til det offentlige på grund af deres accessoriske karakter automatisk ville blive afskrevet sammen med hovedstolen, uden at det var nødvendigt med en særlig afgørelse herom.

| (57) | For en række af de foranstaltninger, der var opført under nr. 17-22 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, fandt Kommissionen ikke belæg for, at der forelå en retligt bindende afgørelse. Disse foranstaltninger drejede sig om omlægning af gæld til det offentlige på grundlag af andre love end den ovennævnte lov af 30. oktober 2002. Med hensyn til den garanti, der er nævnt som foranstaltning 23 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, forholdt Kommissionen sig især til Polens hovedargument om, at denne foranstaltning indgik i omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004, som var blevet godkendt af værftets bestyrelse, hvori det polske finansministerium var repræsenteret. |
| --- | --- |

(57)

For en række af de foranstaltninger, der var opført under nr. 17-22 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, fandt Kommissionen ikke belæg for, at der forelå en retligt bindende afgørelse. Disse foranstaltninger drejede sig om omlægning af gæld til det offentlige på grundlag af andre love end den ovennævnte lov af 30. oktober 2002. Med hensyn til den garanti, der er nævnt som foranstaltning 23 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, forholdt Kommissionen sig især til Polens hovedargument om, at denne foranstaltning indgik i omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra marts 2004, som var blevet godkendt af værftets bestyrelse, hvori det polske finansministerium var repræsenteret.

| (58) | Kommissionen fandt i særdeleshed, at bestyrelsen ikke havde haft beføjelse til at træffe beslutninger med finansielle konsekvenser for aktionærerne, uden at disse havde taget skridt hertil. Kommissionen fandt også, at selv om bestyrelsen måske havde været beføjet til at træffe sådanne beslutninger på aktionærernes vegne og for deres regning, var det fortsat uklart, om en sådan beslutning ville afføde en positiv forpligtelse for finansministeriet til at yde statsstøtte, eftersom dispositioner truffet af staten som markedsaktør normalt ikke kan sidestilles med de dispositioner, den træffer med henblik på virkeliggørelse af forskellige offentlige målsætninger. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen fandt i særdeleshed, at bestyrelsen ikke havde haft beføjelse til at træffe beslutninger med finansielle konsekvenser for aktionærerne, uden at disse havde taget skridt hertil. Kommissionen fandt også, at selv om bestyrelsen måske havde været beføjet til at træffe sådanne beslutninger på aktionærernes vegne og for deres regning, var det fortsat uklart, om en sådan beslutning ville afføde en positiv forpligtelse for finansministeriet til at yde statsstøtte, eftersom dispositioner truffet af staten som markedsaktør normalt ikke kan sidestilles med de dispositioner, den træffer med henblik på virkeliggørelse af forskellige offentlige målsætninger.

| (59) | Kommissionen hæftede sig også ved, at foranstaltning nr. 24 og 25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen (eftergivelse af gæld og kapitaltilførsel) blev anmeldt som alternativer i lyset af, at Gdynia skibsværft ikke var i stand til at foretage den planlagte kapitaltilførsel i Gdańsk skibsværft — det var derfor klart, at disse foranstaltninger ikke var blevet truffet før tiltrædelsen, og at de udgjorde planlagt ny statsstøtte. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen hæftede sig også ved, at foranstaltning nr. 24 og 25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen (eftergivelse af gæld og kapitaltilførsel) blev anmeldt som alternativer i lyset af, at Gdynia skibsværft ikke var i stand til at foretage den planlagte kapitaltilførsel i Gdańsk skibsværft — det var derfor klart, at disse foranstaltninger ikke var blevet truffet før tiltrædelsen, og at de udgjorde planlagt ny statsstøtte.

| (60) | Endelig bemærkede Kommissionen, at Gdynia skibsværftskoncern havde nydt godt af produktionsgarantier stillet af den polske eksportkreditforsikringsfond KUKE. Kommissionen nærede tvivl om disse garantiers kommercielle karakter, eftersom de var blevet stillet inden for rammerne af KUKE's ikke-kommercielle aktiviteter (med finansministeriets garanti). I betragtning af koncernens økonomiske vanskeligheder nærede Kommissionen tvivl om, at de præmier, der blev betalt for garantierne, korrekt afspejlede risikoen i forbindelse med dem, og at den sikkerhed, KUKE havde krævet, var tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(60)

Endelig bemærkede Kommissionen, at Gdynia skibsværftskoncern havde nydt godt af produktionsgarantier stillet af den polske eksportkreditforsikringsfond KUKE. Kommissionen nærede tvivl om disse garantiers kommercielle karakter, eftersom de var blevet stillet inden for rammerne af KUKE's ikke-kommercielle aktiviteter (med finansministeriets garanti). I betragtning af koncernens økonomiske vanskeligheder nærede Kommissionen tvivl om, at de præmier, der blev betalt for garantierne, korrekt afspejlede risikoen i forbindelse med dem, og at den sikkerhed, KUKE havde krævet, var tilstrækkelig.

| (61) | Efter at have fastslået, at flere af de foranstaltninger, der var truffet angående Gdańsk skibsværft, udgjorde ny støtte, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt nogen af betingelserne for, at støtten kunne godkendes som omstruktureringsstøtte, var opfyldt. |
| --- | --- |

(61)

Efter at have fastslået, at flere af de foranstaltninger, der var truffet angående Gdańsk skibsværft, udgjorde ny støtte, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt nogen af betingelserne for, at støtten kunne godkendes som omstruktureringsstøtte, var opfyldt.

3.   Bemærkninger fra interesserede tredjeparter

a)   Bemærkninger fra Gdynia skibsværftskoncern

| (62) | Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft ikke selv fremsatte bemærkninger til åbningsbeslutningen om indledning af formel procedure. Bemærkningerne fra dets moderselskab omhandlede imidlertid også de konklusioner, Kommissionen havde draget med hensyn til sin kompetence i relation til de foranstaltninger, der var nævnt i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, og de spørgsmål, Kommissionen havde rejst angående denne støttes forenelighed. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft ikke selv fremsatte bemærkninger til åbningsbeslutningen om indledning af formel procedure. Bemærkningerne fra dets moderselskab omhandlede imidlertid også de konklusioner, Kommissionen havde draget med hensyn til sin kompetence i relation til de foranstaltninger, der var nævnt i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, og de spørgsmål, Kommissionen havde rejst angående denne støttes forenelighed.

| (63) | Med hensyn til omlægningen af offentlig gæld efter kapitel 5a-proceduren gjorde Gdynia skibsværftskoncern gældende, at støtten var blevet tildelt ved den omstruktureringsafgørelse, ARP's formand havde truffet. Gdynia skibsværftskoncern fastholdt imidlertid, ligesom Polen gjorde det i den indledende fase af Kommissionens undersøgelse, at afgørelsen angående Gdańsk skibsværft blev truffet af ARP's formand den 30. april 2004, altså før tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til omlægningen af offentlig gæld efter kapitel 5a-proceduren gjorde Gdynia skibsværftskoncern gældende, at støtten var blevet tildelt ved den omstruktureringsafgørelse, ARP's formand havde truffet. Gdynia skibsværftskoncern fastholdt imidlertid, ligesom Polen gjorde det i den indledende fase af Kommissionens undersøgelse, at afgørelsen angående Gdańsk skibsværft blev truffet af ARP's formand den 30. april 2004, altså før tiltrædelsen.

| (64) | Gdynia skibsværftskoncern fremførte, at det var alle de enkelte offentlige kreditorers accept af omstruktureringen efter kapitel 5a-proceduren, der udgjorde støttetildelingen, og denne accept blev givet før tiltrædelsen (9). |
| --- | --- |

(64)

Gdynia skibsværftskoncern fremførte, at det var alle de enkelte offentlige kreditorers accept af omstruktureringen efter kapitel 5a-proceduren, der udgjorde støttetildelingen, og denne accept blev givet før tiltrædelsen (9).

| (65) | I modsætning til, hvad Polen udtalte under den første fase af Kommissionens undersøgelse, hævdede Gdynia skibsværftskoncern, at der ikke efter den 30. juni 2003 var påløbet morarenter på den offentlige gæld, der blev omlagt efter kapitel 5a-proceduren. |
| --- | --- |

(65)

I modsætning til, hvad Polen udtalte under den første fase af Kommissionens undersøgelse, hævdede Gdynia skibsværftskoncern, at der ikke efter den 30. juni 2003 var påløbet morarenter på den offentlige gæld, der blev omlagt efter kapitel 5a-proceduren.

| (66) | Gdynia skibsværftskoncern fremsatte også bemærkninger til andre punkter i åbningsbeslutningen. Koncernen gjorde især gældende, at produktionsgarantien fra KUKE var en selvfinansierende ordning, hvor de præmier, der blev betalt, på sigt var større end de risici, der blev dækket, og de faktisk udbetalte beløb. Gdynia skibsværftskoncern gav en beskrivelse af de betingelser, fonden anvender for disse garantier (præmier og sikkerhedsstillelse). |
| --- | --- |

(66)

Gdynia skibsværftskoncern fremsatte også bemærkninger til andre punkter i åbningsbeslutningen. Koncernen gjorde især gældende, at produktionsgarantien fra KUKE var en selvfinansierende ordning, hvor de præmier, der blev betalt, på sigt var større end de risici, der blev dækket, og de faktisk udbetalte beløb. Gdynia skibsværftskoncern gav en beskrivelse af de betingelser, fonden anvender for disse garantier (præmier og sikkerhedsstillelse).

| (67) | Med hensyn til kravet om, at al støtte skal begrænses til det nødvendige minimum, gjorde Gdynia skibsværftskoncern gældende, at støttens størrelse var begrænset til et absolut minimum, og at det ville være berettiget at yde mere støtte, hvis det var muligt. Gdynia skibsværftskoncern pegede også på, at selv om Kommissionen definerede omstruktureringsomkostningerne snævert (dvs. uden værftets driftsomkostninger), ville disse omkostninger uden statsstøtte stadigvæk have en finansieringskomponent på omkring 30 %, hvilket stemmer overens med omstruktureringsrammebestemmelserne fra 1999 (10). |
| --- | --- |

(67)

Med hensyn til kravet om, at al støtte skal begrænses til det nødvendige minimum, gjorde Gdynia skibsværftskoncern gældende, at støttens størrelse var begrænset til et absolut minimum, og at det ville være berettiget at yde mere støtte, hvis det var muligt. Gdynia skibsværftskoncern pegede også på, at selv om Kommissionen definerede omstruktureringsomkostningerne snævert (dvs. uden værftets driftsomkostninger), ville disse omkostninger uden statsstøtte stadigvæk have en finansieringskomponent på omkring 30 %, hvilket stemmer overens med omstruktureringsrammebestemmelserne fra 1999 (10).

| (68) | Gdynia skibsværftskoncern gjorde også gældende, at statsstøtten til koncernen ikke fordrejede konkurrencen i Europa, idet den reelle konkurrencetrussel kom fra Fjernøsten. Støttemodtageren anerkendte, at der også bygges containerskibe på andre europæiske værfter, især i Tyskland, men hævdede, at der var tale om skibe af en helt anden art, både med hensyn til konstruktion og tekniske specifikationer. |
| --- | --- |

(68)

Gdynia skibsværftskoncern gjorde også gældende, at statsstøtten til koncernen ikke fordrejede konkurrencen i Europa, idet den reelle konkurrencetrussel kom fra Fjernøsten. Støttemodtageren anerkendte, at der også bygges containerskibe på andre europæiske værfter, især i Tyskland, men hævdede, at der var tale om skibe af en helt anden art, både med hensyn til konstruktion og tekniske specifikationer.

b)   Bemærkninger fra andre interesserede parter

| (69) | Danmark og Danske Maritime støttede Kommissionens bestræbelser på at sikre, at ydelse af statsstøtte sker i overensstemmelse med de gældende regler. De pegede på, at flere danske skibsværfter på grund af den hårde konkurrence havde måttet lukke eller stod over for en konkurs, uden at der var ydet nogen statsstøtte. De bekræftede også, at de skibe, der bygges på de danske værfter, svarer til, hvad der bygges på de polske, og at de danske værfter derfor kunne blive ramt af unfair konkurrence. Danmark opfordrede også indtrængende Kommissionen til at kræve en kapacitetsnedskæring i Gdańsk skibsværft, således at statsstøtten ikke blev brugt til at øge overkapaciteten i verden yderligere. |
| --- | --- |

(69)

Danmark og Danske Maritime støttede Kommissionens bestræbelser på at sikre, at ydelse af statsstøtte sker i overensstemmelse med de gældende regler. De pegede på, at flere danske skibsværfter på grund af den hårde konkurrence havde måttet lukke eller stod over for en konkurs, uden at der var ydet nogen statsstøtte. De bekræftede også, at de skibe, der bygges på de danske værfter, svarer til, hvad der bygges på de polske, og at de danske værfter derfor kunne blive ramt af unfair konkurrence. Danmark opfordrede også indtrængende Kommissionen til at kræve en kapacitetsnedskæring i Gdańsk skibsværft, således at statsstøtten ikke blev brugt til at øge overkapaciteten i verden yderligere.

| (70) | Ray Car Carriers, som er Gdynia skibsværftskoncerns største kunde og desuden minoritetsaktionær i Gdańsk skibsværfts moderselskab, understregede, hvor stor betydning koncernen har for selskabets egne aktiviteter i kraft af de kontrakter, det har med værftet. |
| --- | --- |

(70)

Ray Car Carriers, som er Gdynia skibsværftskoncerns største kunde og desuden minoritetsaktionær i Gdańsk skibsværfts moderselskab, understregede, hvor stor betydning koncernen har for selskabets egne aktiviteter i kraft af de kontrakter, det har med værftet.

| (71) | Fagforbundet Solidaritet fremhævede behovet for en hurtig omstrukturering af værftet i betragtning af forværringen af dets situation. Fagforbundet beskrev nogle af de omstruktureringsforanstaltninger, der allerede var gennemført på værftet, og udtrykte den overbevisning, at værftet i kraft af sin teknologi og arbejdsstyrke kunne blive et af de rentable skibsværfter i Europa. Det var derfor nødvendigt at yde statsstøtte til gennemførelse af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(71)

Fagforbundet Solidaritet fremhævede behovet for en hurtig omstrukturering af værftet i betragtning af forværringen af dets situation. Fagforbundet beskrev nogle af de omstruktureringsforanstaltninger, der allerede var gennemført på værftet, og udtrykte den overbevisning, at værftet i kraft af sin teknologi og arbejdsstyrke kunne blive et af de rentable skibsværfter i Europa. Det var derfor nødvendigt at yde statsstøtte til gennemførelse af omstruktureringsplanen.

| (72) | Den polske brancheorganisation for skibsværfter, Okrętowe, forklarede årsagerne til værftets vanskeligheder og tilkendegav sin støtte til omstruktureringen og statsstøtten hertil. |
| --- | --- |

(72)

Den polske brancheorganisation for skibsværfter, Okrętowe, forklarede årsagerne til værftets vanskeligheder og tilkendegav sin støtte til omstruktureringen og statsstøtten hertil.

c)   Bemærkninger fra Polen

| (73) | Ligesom Gdynia skibsværftskoncern fremsatte Polen bemærkninger til såvel spørgsmålet om Kommissionens kompetence og støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(73)

Ligesom Gdynia skibsværftskoncern fremsatte Polen bemærkninger til såvel spørgsmålet om Kommissionens kompetence og støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| (74) | Polen fremsatte ingen yderligere bemærkninger angående omlægningen af den offentlige gæld efter kapitel 5a-ordningen. I sit svar på bemærkningerne fra Gdynia skibsværftskoncern gav Polen imidlertid udtryk for uenighed i koncernens fortolkning af polsk lovgivning. |
| --- | --- |

(74)

Polen fremsatte ingen yderligere bemærkninger angående omlægningen af den offentlige gæld efter kapitel 5a-ordningen. I sit svar på bemærkningerne fra Gdynia skibsværftskoncern gav Polen imidlertid udtryk for uenighed i koncernens fortolkning af polsk lovgivning.

| (75) | Med hensyn til de foranstaltninger, der er anført i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, anfægtede Polen ikke de konklusioner, Kommissionen havde draget i sin åbningsbeslutning. |
| --- | --- |

(75)

Med hensyn til de foranstaltninger, der er anført i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, anfægtede Polen ikke de konklusioner, Kommissionen havde draget i sin åbningsbeslutning.

| (76) | Med hensyn til den nye støttes forenelighed med fællesmarkedet anførte Polen, at omstruktureringsplanen fra marts 2004 udgjorde et sundt økonomisk grundlag for værftets omstrukturering. Polen erkendte, at omstruktureringen var foregået med begrænsede økonomiske midler, men hævdede, at den allerede havde forbedret værftets finansielle situation. Desuden gav de polske myndigheder en kort beskrivelse af omstruktureringsforanstaltningerne i omstruktureringsplanen fra marts 2004 som belæg for, at der ikke alene var tale om en finansiel omstrukturering. Polen forsvarede de kompenserende foranstaltninger, der var indeholdt i omstruktureringsplanen fra marts 2004 og gennemført inden for Gdynia skibsværftskoncern. Med hensyn til kravet om, at støtte skal begrænses til det nødvendige minimum, udtalte Polen, at støtten ikke blev brugt til andet end omstrukturering, og hævdede, at støtteintensiteten lå på 31 %, beregnet i procent af de samlede omstruktureringsomkostninger, inklusive driftsomkostninger. Polen gjorde gældende, at den planlagte kapitaltilførsel fra Gdynia skibsværft til Gdańsk skibsværft, genforhandlingen af kontraktpriser og det kumulerede overskud og den positive cashflow, værftet ville generere i fremtiden, burde anses for at udgøre dets »eget bidrag«. |
| --- | --- |

(76)

Med hensyn til den nye støttes forenelighed med fællesmarkedet anførte Polen, at omstruktureringsplanen fra marts 2004 udgjorde et sundt økonomisk grundlag for værftets omstrukturering. Polen erkendte, at omstruktureringen var foregået med begrænsede økonomiske midler, men hævdede, at den allerede havde forbedret værftets finansielle situation. Desuden gav de polske myndigheder en kort beskrivelse af omstruktureringsforanstaltningerne i omstruktureringsplanen fra marts 2004 som belæg for, at der ikke alene var tale om en finansiel omstrukturering. Polen forsvarede de kompenserende foranstaltninger, der var indeholdt i omstruktureringsplanen fra marts 2004 og gennemført inden for Gdynia skibsværftskoncern. Med hensyn til kravet om, at støtte skal begrænses til det nødvendige minimum, udtalte Polen, at støtten ikke blev brugt til andet end omstrukturering, og hævdede, at støtteintensiteten lå på 31 %, beregnet i procent af de samlede omstruktureringsomkostninger, inklusive driftsomkostninger. Polen gjorde gældende, at den planlagte kapitaltilførsel fra Gdynia skibsværft til Gdańsk skibsværft, genforhandlingen af kontraktpriser og det kumulerede overskud og den positive cashflow, værftet ville generere i fremtiden, burde anses for at udgøre dets »eget bidrag«.

| (77) | De polske myndigheder gav en detaljeret beskrivelse af, hvordan KUKE's garantiordning fungerer, og fremførte, at disse garantier var blevet stillet på markedsvilkår og derfor ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(77)

De polske myndigheder gav en detaljeret beskrivelse af, hvordan KUKE's garantiordning fungerer, og fremførte, at disse garantier var blevet stillet på markedsvilkår og derfor ikke udgjorde statsstøtte.

4.   Kronologisk beskrivelse af væsentlige begivenheder efter Kommissionens åbningsbeslutning

| (78) | I det følgende gives en opsummering af Kommissionens undersøgelser og de begivenheder, der fandt sted under disse undersøgelser. |
| --- | --- |

(78)

I det følgende gives en opsummering af Kommissionens undersøgelser og de begivenheder, der fandt sted under disse undersøgelser.

| (79) | I deres svar på Kommissionens åbningsbeslutning argumenterede de polske myndigheder i efteråret 2005 på to fronter. For det første anfægtede de Kommissionens kompetence med hensyn til de foranstaltninger, som i åbningsbeslutningen var identificeret som ny støtte, og for det andet gjorde de gældende, at selv hvis der var tale om ny støtte, var der tale om omstruktureringsstøtte, som var forenelig med fællesmarkedet. Gdynia skibsværftskoncerns reaktion på Kommissionens åbningsbeslutning var stort set den samme. Begge reaktioner er beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

(79)

I deres svar på Kommissionens åbningsbeslutning argumenterede de polske myndigheder i efteråret 2005 på to fronter. For det første anfægtede de Kommissionens kompetence med hensyn til de foranstaltninger, som i åbningsbeslutningen var identificeret som ny støtte, og for det andet gjorde de gældende, at selv hvis der var tale om ny støtte, var der tale om omstruktureringsstøtte, som var forenelig med fællesmarkedet. Gdynia skibsværftskoncerns reaktion på Kommissionens åbningsbeslutning var stort set den samme. Begge reaktioner er beskrevet ovenfor.

| (80) | Til støtte for sin påstand om støttens forenelighed henviste Polen til den 2004-omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, som Kommissionen havde fået forelagt i oktober 2004, og i forbindelse hvormed Kommissionen havde indledt den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den nærede tvivl om dens troværdighed og pålidelighed. Kommissionen granskede imidlertid omstruktureringsplanen fra 2004 meget grundigt og søgte bistand fra en ekstern ekspert. Kommissionen drog den konklusion, at omstruktureringsplanen fra 2004 ikke opfyldte nogen af de betingelser, der i de relevante rammebestemmelser kræves opfyldt for godkendelse af omstruktureringsstøtte. På et møde den 22. februar 2006 redegjorde Kommissionen for sine væsentligste tvivlsspørgsmål over for de polske myndigheder. Som de største svagheder ved omstruktureringsplanen fra 2004 pegede Kommissionen på det lave investeringsniveau, det lave planlagte produktivitetsniveau, de høje produktionsomkostninger, især i relation til generalomkostningerne, og den utilstrækkelige styrkelse af værftets eget kapitalgrundlag. Støtten til værftet måtte betragtes som driftsstøtte til gældsomlægning og sikring af værftets fortsatte drift. |
| --- | --- |

(80)

Til støtte for sin påstand om støttens forenelighed henviste Polen til den 2004-omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, som Kommissionen havde fået forelagt i oktober 2004, og i forbindelse hvormed Kommissionen havde indledt den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den nærede tvivl om dens troværdighed og pålidelighed. Kommissionen granskede imidlertid omstruktureringsplanen fra 2004 meget grundigt og søgte bistand fra en ekstern ekspert. Kommissionen drog den konklusion, at omstruktureringsplanen fra 2004 ikke opfyldte nogen af de betingelser, der i de relevante rammebestemmelser kræves opfyldt for godkendelse af omstruktureringsstøtte. På et møde den 22. februar 2006 redegjorde Kommissionen for sine væsentligste tvivlsspørgsmål over for de polske myndigheder. Som de største svagheder ved omstruktureringsplanen fra 2004 pegede Kommissionen på det lave investeringsniveau, det lave planlagte produktivitetsniveau, de høje produktionsomkostninger, især i relation til generalomkostningerne, og den utilstrækkelige styrkelse af værftets eget kapitalgrundlag. Støtten til værftet måtte betragtes som driftsstøtte til gældsomlægning og sikring af værftets fortsatte drift.

| (81) | I december 2005 erfarede Kommissionen fra offentligt tilgængelige kilder (11), at man havde oprettet et offentligt ejet holdingselskab, Korporacja Polskie Stocznia (»KPS«), med det formål at få samlet de tre største skibsværfter i Polen, nemlig værfterne i Gdynia, Gdańsk og Szczecin, under én hat (»konsolideringsplanen«). KPS' vigtigste opgave var at skaffe finansiering til skibsværfternes produktion. Polen underrettede ikke på noget tidspunkt under sagsbehandlingen Kommissionen om denne konsolideringsplan, hverken før eller efter åbningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(81)

I december 2005 erfarede Kommissionen fra offentligt tilgængelige kilder (11), at man havde oprettet et offentligt ejet holdingselskab, Korporacja Polskie Stocznia (»KPS«), med det formål at få samlet de tre største skibsværfter i Polen, nemlig værfterne i Gdynia, Gdańsk og Szczecin, under én hat (»konsolideringsplanen«). KPS' vigtigste opgave var at skaffe finansiering til skibsværfternes produktion. Polen underrettede ikke på noget tidspunkt under sagsbehandlingen Kommissionen om denne konsolideringsplan, hverken før eller efter åbningsbeslutningen.

| (82) | Samtidig hørte Kommissionen forlydender i pressen om, at der var forhandlinger i gang om at sælge skibsværfterne i Gdynia og Gdańsk til strategiske investorer og adskille de to værfter, der indtil da havde opereret som en og samme koncern. Kommissionen anmodede i brev af 13. januar 2006 de polske myndigheder om en nærmere redegørelse for, hvad der egentlig var deres strategi for Gdynia skibsværftskoncern. |
| --- | --- |

(82)

Samtidig hørte Kommissionen forlydender i pressen om, at der var forhandlinger i gang om at sælge skibsværfterne i Gdynia og Gdańsk til strategiske investorer og adskille de to værfter, der indtil da havde opereret som en og samme koncern. Kommissionen anmodede i brev af 13. januar 2006 de polske myndigheder om en nærmere redegørelse for, hvad der egentlig var deres strategi for Gdynia skibsværftskoncern.

| (83) | Polen forklarede i brev af 20. februar 2006, at konsolideringsplanen rent faktisk tidligere havde været under overvejelse, men var blevet forkastet, og at der om kort tid ville blive fastlagt en ny omstruktureringsstrategi for den polske værftssektor. |
| --- | --- |

(83)

Polen forklarede i brev af 20. februar 2006, at konsolideringsplanen rent faktisk tidligere havde været under overvejelse, men var blevet forkastet, og at der om kort tid ville blive fastlagt en ny omstruktureringsstrategi for den polske værftssektor.

| (84) | På mødet den 22. februar 2006 og i brev af 13. marts 2006 underrettede de polske myndigheder Kommissionen om, at omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra 2004 var blevet forældet og nu måtte ændres. De polske myndigheder lovede at fremlægge en ændret omstruktureringsplan senest i juni 2006. De fremlagde desuden hovedtrækkene i en ny omstruktureringsstrategi for den polske værftssektor. Først skulle Gdańsk skibsværft snarest muligt udskilles fra Gdynia skibsværftskoncern. Dernæst ville regeringen tillade en tilførsel af privat kapital til Gdańsk skibsværft med en fuldstændig privatisering af værftet som det langsigtede mål. |
| --- | --- |

(84)

På mødet den 22. februar 2006 og i brev af 13. marts 2006 underrettede de polske myndigheder Kommissionen om, at omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft fra 2004 var blevet forældet og nu måtte ændres. De polske myndigheder lovede at fremlægge en ændret omstruktureringsplan senest i juni 2006. De fremlagde desuden hovedtrækkene i en ny omstruktureringsstrategi for den polske værftssektor. Først skulle Gdańsk skibsværft snarest muligt udskilles fra Gdynia skibsværftskoncern. Dernæst ville regeringen tillade en tilførsel af privat kapital til Gdańsk skibsværft med en fuldstændig privatisering af værftet som det langsigtede mål.

| (85) | Kommissionen modtog det første udkast til 2006-omstruktureringsplanen den 9. juni 2006. Efter at have besøgt værftet og indhentet den eksterne konsulents udtalelse gav Kommissionen udtryk for alvorlig tvivl angående dette udkast på sit besøg på værftet den 14. juni 2006 og i et brev af 17. juli 2006, bl.a. fordi den ikke mente, at omstruktureringsplanen var gennemførlig og ville sætte værftet i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet uden uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Kommissionen pegede på, at omstruktureringsstrategien ikke så ud til at være baseret på en grundig analyse af den hidtidige rentabilitet af værftets forskellige aktiviteter, men i stedet byggede på en betydelig ekspansion af skibsbygningsaktiviteterne, at der ikke var nogen reelle udsigter til at få finansieret omstruktureringen uden statsstøtte, og at planen endelig, i betragtning af dens ekspansionistiske karakter, helt klart ikke opfyldte kravet om kompenserende foranstaltninger. Under henvisning til den fortsatte afhængighed af skibsfinansieringsgarantier fra KUKE, som er et statsligt organ, advarede Kommissionen værftet og de polske myndigheder om, at disse garantier udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen modtog det første udkast til 2006-omstruktureringsplanen den 9. juni 2006. Efter at have besøgt værftet og indhentet den eksterne konsulents udtalelse gav Kommissionen udtryk for alvorlig tvivl angående dette udkast på sit besøg på værftet den 14. juni 2006 og i et brev af 17. juli 2006, bl.a. fordi den ikke mente, at omstruktureringsplanen var gennemførlig og ville sætte værftet i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet uden uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Kommissionen pegede på, at omstruktureringsstrategien ikke så ud til at være baseret på en grundig analyse af den hidtidige rentabilitet af værftets forskellige aktiviteter, men i stedet byggede på en betydelig ekspansion af skibsbygningsaktiviteterne, at der ikke var nogen reelle udsigter til at få finansieret omstruktureringen uden statsstøtte, og at planen endelig, i betragtning af dens ekspansionistiske karakter, helt klart ikke opfyldte kravet om kompenserende foranstaltninger. Under henvisning til den fortsatte afhængighed af skibsfinansieringsgarantier fra KUKE, som er et statsligt organ, advarede Kommissionen værftet og de polske myndigheder om, at disse garantier udgjorde statsstøtte.

| (86) | Til trods for disse advarsler adskilte den 2006-omstruktureringsplan, som Polen omsider fremlagde i september 2006, altså med to måneders forsinkelse, sig ikke væsentligt fra det første udkast. |
| --- | --- |

(86)

Til trods for disse advarsler adskilte den 2006-omstruktureringsplan, som Polen omsider fremlagde i september 2006, altså med to måneders forsinkelse, sig ikke væsentligt fra det første udkast.

| (87) | I august 2006 blev aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft overtaget af ARP og dettes datterselskab Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa gennem en konvertering af gæld til aktier (Gdynia skibsværfts aktier i Gdańsk skibsværft var stillet som sikkerhed for et lån fra ARP til Gdynia skibsværft, hvoraf en del forfaldt i juni 2006). Derved blev Gdańsk skibsværft udskilt fra Gdynia skibsværftskoncern. |
| --- | --- |

(87)

I august 2006 blev aktiemajoriteten i Gdańsk skibsværft overtaget af ARP og dettes datterselskab Centrala Zaopatrzenia Hutnictwa gennem en konvertering af gæld til aktier (Gdynia skibsværfts aktier i Gdańsk skibsværft var stillet som sikkerhed for et lån fra ARP til Gdynia skibsværft, hvoraf en del forfaldt i juni 2006). Derved blev Gdańsk skibsværft udskilt fra Gdynia skibsværftskoncern.

| (88) | På et møde den 7. december 2006 og i brev af 29. januar 2007 oplyste Kommissionen de polske myndigheder om, at konklusionen efter den foreløbige gennemgang var, at 2006-omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft ikke opfyldte nogen af betingelserne for, at omstruktureringsstøtten kunne godkendes efter de nugældende rammebestemmelser. |
| --- | --- |

(88)

På et møde den 7. december 2006 og i brev af 29. januar 2007 oplyste Kommissionen de polske myndigheder om, at konklusionen efter den foreløbige gennemgang var, at 2006-omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft ikke opfyldte nogen af betingelserne for, at omstruktureringsstøtten kunne godkendes efter de nugældende rammebestemmelser.

| (89) | De polske myndigheder meddelte på dette møde, at de agtede at privatisere Gdańsk skibsværft. Polen oplyste, at privatiseringsprocessen skulle være afsluttet inden juni 2008. I et brev af 28. februar 2007 lovede Polen at privatisere Gdańsk skibsværft inden udgangen af 2007. Indtil privatiseringsdokumenterne forelå, anmodede Polen Kommissionen om at afgive en udtalelse om de nødvendige kompenserende foranstaltninger for Gdańsk skibsværft for at give interesserede investorer et korrekt billede. |
| --- | --- |

(89)

De polske myndigheder meddelte på dette møde, at de agtede at privatisere Gdańsk skibsværft. Polen oplyste, at privatiseringsprocessen skulle være afsluttet inden juni 2008. I et brev af 28. februar 2007 lovede Polen at privatisere Gdańsk skibsværft inden udgangen af 2007. Indtil privatiseringsdokumenterne forelå, anmodede Polen Kommissionen om at afgive en udtalelse om de nødvendige kompenserende foranstaltninger for Gdańsk skibsværft for at give interesserede investorer et korrekt billede.

| (90) | I de efterfølgende måneder havde ledelsen i Gdańsk skibsværft drøftelser med forskellige potentielle investorer med det formål at finde en strategisk investor til værftet, som ville købe de nyudstedte aktier i virksomheden og dermed tilvejebringe de nødvendige midler til omstruktureringen og overtage kontrollen over den. |
| --- | --- |

(90)

I de efterfølgende måneder havde ledelsen i Gdańsk skibsværft drøftelser med forskellige potentielle investorer med det formål at finde en strategisk investor til værftet, som ville købe de nyudstedte aktier i virksomheden og dermed tilvejebringe de nødvendige midler til omstruktureringen og overtage kontrollen over den.

| (91) | Samtidig førte Kommissionen i overensstemmelse med en aftale med de polske myndigheder indgået i december 2006 intensive drøftelser med de polske myndigheder og Gdańsk skibsværft for at få fastlagt de nødvendige kompenserende foranstaltninger. I et brev af 28. februar 2007 lovede Polen at lukke en bedding på Gdańsk skibsværft, når de resterende ordrer var blevet afviklet, dvs. fra januar 2010. |
| --- | --- |

(91)

Samtidig førte Kommissionen i overensstemmelse med en aftale med de polske myndigheder indgået i december 2006 intensive drøftelser med de polske myndigheder og Gdańsk skibsværft for at få fastlagt de nødvendige kompenserende foranstaltninger. I et brev af 28. februar 2007 lovede Polen at lukke en bedding på Gdańsk skibsværft, når de resterende ordrer var blevet afviklet, dvs. fra januar 2010.

| (92) | Kommissionen anmodede Gdańsk skibsværft om oplysninger til afklaring af, hvorvidt dette forslag udgjorde en reel kompenserende foranstaltning. Da de fremsendte oplysninger ikke var fuldstændige og ikke gav belæg for, at de af Polen foreslåede kompenserende foranstaltninger for værftet var tilstrækkelige, vedtog Kommissionen den 19. juli 2007 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999 og påbød Polen at give de oplysninger, der var nødvendige for at afklare spørgsmålet om kompenserende foranstaltninger i Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen anmodede Gdańsk skibsværft om oplysninger til afklaring af, hvorvidt dette forslag udgjorde en reel kompenserende foranstaltning. Da de fremsendte oplysninger ikke var fuldstændige og ikke gav belæg for, at de af Polen foreslåede kompenserende foranstaltninger for værftet var tilstrækkelige, vedtog Kommissionen den 19. juli 2007 en beslutning efter artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999 og påbød Polen at give de oplysninger, der var nødvendige for at afklare spørgsmålet om kompenserende foranstaltninger i Gdańsk skibsværft.

| (93) | De polske myndigheder svarede med brev af 20. august 2007 og gjorde gældende, at det ikke kunne komme på tale at lukke mere end en bedding, da det ville gøre det umuligt at genoprette værftets langsigtede rentabilitet. Men den rapport, der blev fremlagt til støtte for denne holdning, byggede på den antagelse, at der ikke ville blive gennemført nogen omstrukturerings- eller tilpasningsforanstaltninger, efter at beddingen var blevet nedlagt. Polen pegede også på, at værftets fremtidige ejer måske ville overveje at købe et nyt søsætningsanlæg, eftersom værftet havde lejet de beddinger, det hidtil havde brugt, fra andre. I brev af 3. oktober 2007 anførte Kommissionen derfor, at spørgsmålet om de nødvendige kompenserende foranstaltninger stadigvæk var uafklaret, og at Polen behørigt skulle underrette potentielle investorer, der var interesserede i at overtage Gdańsk skibsværft, om den statsstøtte, det havde modtaget efter Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union, og om nødvendigheden af at udarbejde en troværdig omstruktureringsplan baseret på reelle kompenserende foranstaltninger. De polske myndigheder foreslog også, at de nødvendige kompenserende foranstaltninger og måden, hvorpå de skulle gennemføres, skulle aftales med værftets nye ejer. |
| --- | --- |

(93)

De polske myndigheder svarede med brev af 20. august 2007 og gjorde gældende, at det ikke kunne komme på tale at lukke mere end en bedding, da det ville gøre det umuligt at genoprette værftets langsigtede rentabilitet. Men den rapport, der blev fremlagt til støtte for denne holdning, byggede på den antagelse, at der ikke ville blive gennemført nogen omstrukturerings- eller tilpasningsforanstaltninger, efter at beddingen var blevet nedlagt. Polen pegede også på, at værftets fremtidige ejer måske ville overveje at købe et nyt søsætningsanlæg, eftersom værftet havde lejet de beddinger, det hidtil havde brugt, fra andre. I brev af 3. oktober 2007 anførte Kommissionen derfor, at spørgsmålet om de nødvendige kompenserende foranstaltninger stadigvæk var uafklaret, og at Polen behørigt skulle underrette potentielle investorer, der var interesserede i at overtage Gdańsk skibsværft, om den statsstøtte, det havde modtaget efter Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union, og om nødvendigheden af at udarbejde en troværdig omstruktureringsplan baseret på reelle kompenserende foranstaltninger. De polske myndigheder foreslog også, at de nødvendige kompenserende foranstaltninger og måden, hvorpå de skulle gennemføres, skulle aftales med værftets nye ejer.

| (94) | I september 2007 udbød de polske myndigheder de nye aktier i Gdańsk skibsværft efter aktiekapitalforhøjelsen til tegning i overensstemmelse med, hvad der var blevet vedtaget på den ekstraordinære generalforsamling den 10. august 2007. ISD Polska, som er et datterselskab af den ukrainske stålproducent Donbas og i forvejen var minoritetsaktionær i Gdańsk skibsværft, afgav i november 2008 et bindende tilbud på at købe de nye aktier. De nye aktier, der blev tegnet, blev registreret af den kompetente ret i januar 2008. ISD Polska købte tillige størsteparten af de eksisterende aktier i Gdańsk skibsværft fra Gdynia skibsværft, ARP og dettes datterselskab Cenzin. Fra januar 2008 besad ISD Polska 79 % af aktierne i Gdańsk skibsværft. I april 2008 oprettede ISD Polskas moderselskab et nyt datterselskab, ISD Stocznia. Derefter blev aktierne i Gdańsk skibsværft overført fra ISD Polska til ISD Stocznia, der blev den formelle ejer af Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(94)

I september 2007 udbød de polske myndigheder de nye aktier i Gdańsk skibsværft efter aktiekapitalforhøjelsen til tegning i overensstemmelse med, hvad der var blevet vedtaget på den ekstraordinære generalforsamling den 10. august 2007. ISD Polska, som er et datterselskab af den ukrainske stålproducent Donbas og i forvejen var minoritetsaktionær i Gdańsk skibsværft, afgav i november 2008 et bindende tilbud på at købe de nye aktier. De nye aktier, der blev tegnet, blev registreret af den kompetente ret i januar 2008. ISD Polska købte tillige størsteparten af de eksisterende aktier i Gdańsk skibsværft fra Gdynia skibsværft, ARP og dettes datterselskab Cenzin. Fra januar 2008 besad ISD Polska 79 % af aktierne i Gdańsk skibsværft. I april 2008 oprettede ISD Polskas moderselskab et nyt datterselskab, ISD Stocznia. Derefter blev aktierne i Gdańsk skibsværft overført fra ISD Polska til ISD Stocznia, der blev den formelle ejer af Gdańsk skibsværft.

| (95) | Den 24. januar 2008 fandt det første møde sted mellem de polske myndigheder, Kommissionen og Gdańsk skibsværfts nye majoritetsaktionær, ISD Polska. Derefter fulgte intensive tekniske drøftelser om den nye majoritetsaktionærs planer for værftets omstrukturering. Den 11. februar og den 18. marts 2008 fandt der yderligere møder sted mellem de polske myndigheder og repræsentanter for ISD Polska og Kommissionen. |
| --- | --- |

(95)

Den 24. januar 2008 fandt det første møde sted mellem de polske myndigheder, Kommissionen og Gdańsk skibsværfts nye majoritetsaktionær, ISD Polska. Derefter fulgte intensive tekniske drøftelser om den nye majoritetsaktionærs planer for værftets omstrukturering. Den 11. februar og den 18. marts 2008 fandt der yderligere møder sted mellem de polske myndigheder og repræsentanter for ISD Polska og Kommissionen.

| (96) | Som svar på Kommissionens anmodning om oplysninger fremlagde Polen adskillige dokumenter, som i grove træk skitserede ISD Polskas alternative strategier i relation til statsstøttesagen. |
| --- | --- |

(96)

Som svar på Kommissionens anmodning om oplysninger fremlagde Polen adskillige dokumenter, som i grove træk skitserede ISD Polskas alternative strategier i relation til statsstøttesagen.

| (97) | For det første modtog Kommissionen et sammenfattende notat, der belyste visse aspekter ved ISD Polskas omstruktureringsstrategi for værftet og var baseret på den antagelse, at statsstøtten (20 mio. EUR ifølge ISD Polska) ville blive tilbagebetalt. Det var angiveligt, hvad der havde dannet grundlag for ISD Polskas beslutning om at overtage værftet. ISD Polska oplyste siden på et møde den 18. marts 2008, at dette alternativ ikke længere var under overvejelse, eftersom det statsstøttebeløb, der skulle tilbagebetales, var højere, end hvad ISD Polska oprindeligt havde anslået. |
| --- | --- |

(97)

For det første modtog Kommissionen et sammenfattende notat, der belyste visse aspekter ved ISD Polskas omstruktureringsstrategi for værftet og var baseret på den antagelse, at statsstøtten (20 mio. EUR ifølge ISD Polska) ville blive tilbagebetalt. Det var angiveligt, hvad der havde dannet grundlag for ISD Polskas beslutning om at overtage værftet. ISD Polska oplyste siden på et møde den 18. marts 2008, at dette alternativ ikke længere var under overvejelse, eftersom det statsstøttebeløb, der skulle tilbagebetales, var højere, end hvad ISD Polska oprindeligt havde anslået.

| (98) | For det andet modtog Kommissionen et udkast til forretningsplan baseret på, at omstruktureringen blev gennemført i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Efter dette scenarie skulle værftet fordele sine aktiviteter mellem følgende tre områder: skibsbygning som kerneområde, produktion af vindmøller og produktion af stålstrukturer. Hvad værftets kapacitet angår, skulle aktiviteterne indtil 2012 gennemføres på de tre eksisterende beddinger, som fra 2013 skulle erstattes af en ny flydedok. Udkastet til forretningsplan opererede med investeringer på 183 mio. EUR. |
| --- | --- |

(98)

For det andet modtog Kommissionen et udkast til forretningsplan baseret på, at omstruktureringen blev gennemført i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Efter dette scenarie skulle værftet fordele sine aktiviteter mellem følgende tre områder: skibsbygning som kerneområde, produktion af vindmøller og produktion af stålstrukturer. Hvad værftets kapacitet angår, skulle aktiviteterne indtil 2012 gennemføres på de tre eksisterende beddinger, som fra 2013 skulle erstattes af en ny flydedok. Udkastet til forretningsplan opererede med investeringer på 183 mio. EUR.

| (99) | For det tredje modtog Kommissionen en kort analyse fra ISD Polska, der angiveligt skulle vise, at en omgående lukning af to beddinger og en produktionsindskrænkning fra 2013 ville forhindre værftet i at genoprette sin rentabilitet. |
| --- | --- |

(99)

For det tredje modtog Kommissionen en kort analyse fra ISD Polska, der angiveligt skulle vise, at en omgående lukning af to beddinger og en produktionsindskrænkning fra 2013 ville forhindre værftet i at genoprette sin rentabilitet.

| (100) | Ingen af de ovennævnte dokumenter fremlagt af de polske myndigheder efter privatiseringen kan anses for at udgøre en omfattende og sammenhængende omstruktureringsplan som krævet i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(100)

Ingen af de ovennævnte dokumenter fremlagt af de polske myndigheder efter privatiseringen kan anses for at udgøre en omfattende og sammenhængende omstruktureringsplan som krævet i rammebestemmelserne.

| (101) | I et brev af 22. april 2008 opfordrede Kommissionen igen Polen til at fremlægge et udkast til en plan for en omfattende omstrukturering af værftet. Da de indkomne oplysninger blev anset for at være utilstrækkelige, vedtog Kommissionen den 23. maj 2008 en beslutning (12) efter artikel 10, stk. 3, i forordning nr. 659/1999, hvori den påbød Polen at fremsende al dokumentation samt alle oplysninger og data, der var nødvendige for at vurdere, om Gdańsk skibsværfts rentabilitet kunne genoprettes, og i så fald hvornår, om der ville blive iværksat yderligere kompenserende foranstaltninger, om statsstøtten ville blive begrænset til det nødvendige minimum, og hvilket egetbidrag der ville blive ydet uden statsstøtte, som krævet i rammebestemmelserne, altså kort sag alle oplysninger til brug for vurderingen af, om omstruktureringsstøtten til Gdańsk skibsværft ville være forenelig med fællesmarkedet. Fristen for fremsendelse af disse oplysninger var sat til den 26. juni 2008. |
| --- | --- |

(101)

I et brev af 22. april 2008 opfordrede Kommissionen igen Polen til at fremlægge et udkast til en plan for en omfattende omstrukturering af værftet. Da de indkomne oplysninger blev anset for at være utilstrækkelige, vedtog Kommissionen den 23. maj 2008 en beslutning (12) efter artikel 10, stk. 3, i forordning nr. 659/1999, hvori den påbød Polen at fremsende al dokumentation samt alle oplysninger og data, der var nødvendige for at vurdere, om Gdańsk skibsværfts rentabilitet kunne genoprettes, og i så fald hvornår, om der ville blive iværksat yderligere kompenserende foranstaltninger, om statsstøtten ville blive begrænset til det nødvendige minimum, og hvilket egetbidrag der ville blive ydet uden statsstøtte, som krævet i rammebestemmelserne, altså kort sag alle oplysninger til brug for vurderingen af, om omstruktureringsstøtten til Gdańsk skibsværft ville være forenelig med fællesmarkedet. Fristen for fremsendelse af disse oplysninger var sat til den 26. juni 2008.

| (102) | På et møde den 10. juni 2008 kom det frem, at de polske myndigheder førte intensive drøftelser med ISD Polska og Gdańsk skibsværft om eventuelt køb af Gdynia skibsværft og en fusion mellem de to værfter. Polen foreslog kompenserende foranstaltninger i det fusionerede værft og oplyste, at den nye investor havde forlangt yderligere statsstøtte som betingelse for at deltage i privatiseringen af Gdynia skibsværft. Polen meddelte desuden Kommissionen, at ISD Polska var i færd med at udarbejde en fælles omstruktureringsplan for begge værfter, som Kommissionen ville få forelagt senest den 26. juni 2008 efter det ovennævnte oplysningspåbud. |
| --- | --- |

(102)

På et møde den 10. juni 2008 kom det frem, at de polske myndigheder førte intensive drøftelser med ISD Polska og Gdańsk skibsværft om eventuelt køb af Gdynia skibsværft og en fusion mellem de to værfter. Polen foreslog kompenserende foranstaltninger i det fusionerede værft og oplyste, at den nye investor havde forlangt yderligere statsstøtte som betingelse for at deltage i privatiseringen af Gdynia skibsværft. Polen meddelte desuden Kommissionen, at ISD Polska var i færd med at udarbejde en fælles omstruktureringsplan for begge værfter, som Kommissionen ville få forelagt senest den 26. juni 2008 efter det ovennævnte oplysningspåbud.

| (103) | På de polske myndigheders anmodning meddelte Kommissionen på mødet den 10. juni 2008 og igen på mødet den 13. juni 2008 Polen og ISD Polska, at der var en række rammebetingelser, der måtte være opfyldt, hvis ISD Polska skulle købe Gdynia skibsværft med det formål at drive det sammen med værftet i Gdańsk. Disse rammebetingelser bestod i, at ISD Polska ville skulle fremlægge en fælles omstruktureringsplan for begge værfter senest den 26. juni 2008, yde et væsentligt bidrag til omstruktureringsomkostningerne og træffe reelle kompenserende foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser. Kommissionen udtalte, at ISD Polskas foreslåede bidrag til omstruktureringsomkostningerne var utilstrækkeligt, i betragtning af den statsstøtte, de to værfter tidligere havde modtaget, og den yderligere statsstøtte, ISD Polska havde ansøgt om i forbindelse med privatiseringen. |
| --- | --- |

(103)

På de polske myndigheders anmodning meddelte Kommissionen på mødet den 10. juni 2008 og igen på mødet den 13. juni 2008 Polen og ISD Polska, at der var en række rammebetingelser, der måtte være opfyldt, hvis ISD Polska skulle købe Gdynia skibsværft med det formål at drive det sammen med værftet i Gdańsk. Disse rammebetingelser bestod i, at ISD Polska ville skulle fremlægge en fælles omstruktureringsplan for begge værfter senest den 26. juni 2008, yde et væsentligt bidrag til omstruktureringsomkostningerne og træffe reelle kompenserende foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser. Kommissionen udtalte, at ISD Polskas foreslåede bidrag til omstruktureringsomkostningerne var utilstrækkeligt, i betragtning af den statsstøtte, de to værfter tidligere havde modtaget, og den yderligere statsstøtte, ISD Polska havde ansøgt om i forbindelse med privatiseringen.

| (104) | Den 26. juni 2008 fik Kommissionen tilsendt et udkast til omstruktureringsplan dateret juni 2008 og udarbejdet af ISD Polska — planen, der bar titlen »Omstruktureringsplan for det nye Gdańsk-Gdynia skibsværft«, indeholdt en fælles omstruktureringsstrategi for værfterne i Gdańsk and Gdynia (»ISD's fælles omstruktureringsplan«). |
| --- | --- |

(104)

Den 26. juni 2008 fik Kommissionen tilsendt et udkast til omstruktureringsplan dateret juni 2008 og udarbejdet af ISD Polska — planen, der bar titlen »Omstruktureringsplan for det nye Gdańsk-Gdynia skibsværft«, indeholdt en fælles omstruktureringsstrategi for værfterne i Gdańsk and Gdynia (»ISD's fælles omstruktureringsplan«).

| (105) | Den 12. september 2008 fremsendte Polen den endelige »Omstruktureringsplan for det nye Gdańsk-Gdynia skibsværft« udarbejdet af ISD Polska (»den fælles omstruktureringsplan af 12. september«), som i alt væsentligt var en opdateret version af den fælles omstruktureringsplan af 26. juni 2008. |
| --- | --- |

(105)

Den 12. september 2008 fremsendte Polen den endelige »Omstruktureringsplan for det nye Gdańsk-Gdynia skibsværft« udarbejdet af ISD Polska (»den fælles omstruktureringsplan af 12. september«), som i alt væsentligt var en opdateret version af den fælles omstruktureringsplan af 26. juni 2008.

| (106) | Den 6. november 2008 afsluttede Kommissionen undersøgelsen af omstruktureringsstøtten til Gdynia skibsværft med den konklusion, at støtten til værftet var uforenelig med fællesmarkedet, og beordrede støtten tilbagesøgt (13). I sin beslutning afviste Kommissionen den fælles omstruktureringsplan af 12. september, fordi det ikke var blevet godtgjort, at denne plan ville genoprette de to værfters langsigtede rentabilitet som én koncern, at støtten ville være begrænset til det nødvendige minimum, og at der ville blive truffet foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, støtten ville afføde. |
| --- | --- |

(106)

Den 6. november 2008 afsluttede Kommissionen undersøgelsen af omstruktureringsstøtten til Gdynia skibsværft med den konklusion, at støtten til værftet var uforenelig med fællesmarkedet, og beordrede støtten tilbagesøgt (13). I sin beslutning afviste Kommissionen den fælles omstruktureringsplan af 12. september, fordi det ikke var blevet godtgjort, at denne plan ville genoprette de to værfters langsigtede rentabilitet som én koncern, at støtten ville være begrænset til det nødvendige minimum, og at der ville blive truffet foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, støtten ville afføde.

| (107) | I november 2008 modtog Kommissionen et udkast til en særskilt omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft udarbejdet af ISD Polska. Efter intens brevveksling mellem Kommissionen, de polske myndigheder og ISD Polska modtog Kommissionen den 8. maj 2009 den endelige omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, der bar titlen »Omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Revideret version af 5. december 2008« og var dateret 7. maj 2009 (»2009-omstruktureringsplanen«). |
| --- | --- |

(107)

I november 2008 modtog Kommissionen et udkast til en særskilt omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft udarbejdet af ISD Polska. Efter intens brevveksling mellem Kommissionen, de polske myndigheder og ISD Polska modtog Kommissionen den 8. maj 2009 den endelige omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft, der bar titlen »Omstruktureringsplan for Gdańsk skibsværft. Revideret version af 5. december 2008« og var dateret 7. maj 2009 (»2009-omstruktureringsplanen«).

5.   2009-omstruktureringsplanen

| (108) | 2009-omstruktureringsplanen henviser til den mislykkede 2006-omstruktureringsplan, der ikke formåede at genoprette værftets rentabilitet, og identificerer årsagerne til værftets aktuelle økonomiske vanskeligheder. Der fokuseres på det mislykkede forsøg på at privatisere værftet i 2006 og få dets kapital bragt op på et niveau, der muliggjorde en omstrukturering. Desuden peges der i planen på en række makroøkonomiske faktorer, såsom den polske zlotys øgede værdi i forhold til dollaren, stigningerne i stålpriserne og eksterne faktorer, såsom en høj afvandring af kvalificeret arbejdskraft fra værftet, en høj fraværsprocent, dårlig organisation og lav produktivitet. |
| --- | --- |

(108)

2009-omstruktureringsplanen henviser til den mislykkede 2006-omstruktureringsplan, der ikke formåede at genoprette værftets rentabilitet, og identificerer årsagerne til værftets aktuelle økonomiske vanskeligheder. Der fokuseres på det mislykkede forsøg på at privatisere værftet i 2006 og få dets kapital bragt op på et niveau, der muliggjorde en omstrukturering. Desuden peges der i planen på en række makroøkonomiske faktorer, såsom den polske zlotys øgede værdi i forhold til dollaren, stigningerne i stålpriserne og eksterne faktorer, såsom en høj afvandring af kvalificeret arbejdskraft fra værftet, en høj fraværsprocent, dårlig organisation og lav produktivitet.

a)   Salgsstrategi

| (109) | Planen bygger på den antagelse, at værftet spreder sine aktiviteter. Det antages, at værftet vil forarbejde [... over 100] (14) tusinde tons stål hvert år: [... ca. 15 %] tons til skibsbygning, [... ca. 40 %] tons til vindmølleproduktion og [... ca. 45 %] tons til produktion af stålstrukturer. |
| --- | --- |

(109)

Planen bygger på den antagelse, at værftet spreder sine aktiviteter. Det antages, at værftet vil forarbejde [... over 100] (14) tusinde tons stål hvert år: [... ca. 15 %] tons til skibsbygning, [... ca. 40 %] tons til vindmølleproduktion og [... ca. 45 %] tons til produktion af stålstrukturer.

| (110) | Inden for skibsbygning vil ISD Polska satse på halvfærdige skrog til specialiserede offshore-skibe og seismiske skibe. |
| --- | --- |

(110)

Inden for skibsbygning vil ISD Polska satse på halvfærdige skrog til specialiserede offshore-skibe og seismiske skibe.

| (111) | Markedsanalysen tager udgangspunkt i en sammenligning med andre europæiske skibsværfters produktion og Gdańsk skibsværfts hidtidige erfaringer. Ifølge planen skal værftet koncentrere sig om at bygge halvfærdige offshore-skibe og seismiske skibe som underleverandør til andre værfter. 2009-omstruktureringsplanen beskriver de erfaringer, Gdańsk skibsværft har haft med at bygge skrog til offshore-skibe, og anfører, at værftet ligger inde med ordrer på denne type skibe. |
| --- | --- |

(111)

Markedsanalysen tager udgangspunkt i en sammenligning med andre europæiske skibsværfters produktion og Gdańsk skibsværfts hidtidige erfaringer. Ifølge planen skal værftet koncentrere sig om at bygge halvfærdige offshore-skibe og seismiske skibe som underleverandør til andre værfter. 2009-omstruktureringsplanen beskriver de erfaringer, Gdańsk skibsværft har haft med at bygge skrog til offshore-skibe, og anfører, at værftet ligger inde med ordrer på denne type skibe.

| (112) | Ifølge produktionsplanen skal der produceres op til [...] skrog/skibe om året. Værftet har til hensigt at indgå langsigtede samarbejdsaftaler med værfter, der har specialiseret sig i offshore-segmentet, og bygge dele til disse værfters færdige skibe. |
| --- | --- |

(112)

Ifølge produktionsplanen skal der produceres op til [...] skrog/skibe om året. Værftet har til hensigt at indgå langsigtede samarbejdsaftaler med værfter, der har specialiseret sig i offshore-segmentet, og bygge dele til disse værfters færdige skibe.

| (113) | Med hensyn til de aktiviteter, der ikke relaterer til skibsbygning, agter ISD Polska at starte en produktion af vindmøller og stålstrukturer. Ifølge planene skal vindemølleproduktionen påbegyndes i 2012 med [...] vindmøller og fra 2015 øges til [...] vindmøller (med en højde på 80 meter). |
| --- | --- |

(113)

Med hensyn til de aktiviteter, der ikke relaterer til skibsbygning, agter ISD Polska at starte en produktion af vindmøller og stålstrukturer. Ifølge planene skal vindemølleproduktionen påbegyndes i 2012 med [...] vindmøller og fra 2015 øges til [...] vindmøller (med en højde på 80 meter).

| (114) | Planen omfatter produktion af forskellige stålstrukturer (f.eks. udliggere, præfabrikater, lagerstrukturer, stålkonstruktioner til byggeindustrien), og produktionen heraf skal starte med [... over 10 000] tons i 2008 og øges til [... over 50 000] tons fra 2013 (15). |
| --- | --- |

(114)

Planen omfatter produktion af forskellige stålstrukturer (f.eks. udliggere, præfabrikater, lagerstrukturer, stålkonstruktioner til byggeindustrien), og produktionen heraf skal starte med [... over 10 000] tons i 2008 og øges til [... over 50 000] tons fra 2013 (15).

| (115) | Omstruktureringsplanen beskriver den knowhow, ISD Polska (eller andre af virksomhederne i Donbas-koncernen) har inden for stålstrukturer. Der er taget højde for, at en del af produktionen formentlig flyttes fra Huta Częstochowa til Gdańsk skibsværft. I planen opsummeres resultaterne af en markedsundersøgelse foretaget af en uafhængig konsulent om udvikling af stålstrukturproduktionen i Gdańsk skibsværft efter ISD Polskas overtagelse i begyndelsen af 2007. I markedsundersøgelsen forudses der vækst på stålstrukturmarkedet i Europa og især i Polen (f.eks. infrastrukturudvikling med støtte fra strukturfondene). Ifølge planen er der et potentiale for en produktion af stålstrukturer på Gdańsk skibsværft i kraft af den forventede vækst på markedet for stålstrukturer, værftets gode beliggenhed ved Østersøen, der åbner mulighed for billig transport, og de erfaringer, ISD Polska-koncernen har på området. |
| --- | --- |

(115)

Omstruktureringsplanen beskriver den knowhow, ISD Polska (eller andre af virksomhederne i Donbas-koncernen) har inden for stålstrukturer. Der er taget højde for, at en del af produktionen formentlig flyttes fra Huta Częstochowa til Gdańsk skibsværft. I planen opsummeres resultaterne af en markedsundersøgelse foretaget af en uafhængig konsulent om udvikling af stålstrukturproduktionen i Gdańsk skibsværft efter ISD Polskas overtagelse i begyndelsen af 2007. I markedsundersøgelsen forudses der vækst på stålstrukturmarkedet i Europa og især i Polen (f.eks. infrastrukturudvikling med støtte fra strukturfondene). Ifølge planen er der et potentiale for en produktion af stålstrukturer på Gdańsk skibsværft i kraft af den forventede vækst på markedet for stålstrukturer, værftets gode beliggenhed ved Østersøen, der åbner mulighed for billig transport, og de erfaringer, ISD Polska-koncernen har på området.

| (116) | ISD Polska startede produktionen af stålstrukturer på Gdańsk skibsværft umiddelbart efter overtagelsen af værftet. I 2008 afsatte værftet ca. [... over 10] tusinde tons stålstrukturer, hovedsagelig vindmøllekomponenter. |
| --- | --- |

(116)

ISD Polska startede produktionen af stålstrukturer på Gdańsk skibsværft umiddelbart efter overtagelsen af værftet. I 2008 afsatte værftet ca. [... over 10] tusinde tons stålstrukturer, hovedsagelig vindmøllekomponenter.

| (117) | 2009-omstruktureringsplanen indeholder forskellige prognoser over produktionen af stålstrukturer, jf. nedenstående tabel 2.

  Tabel 2


  Planlagt produktion af stålstrukturer i tons (2009-omstruktureringsplanen)













  Produkt | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Udliggere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Præfabrikater | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lagerstrukturer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stålstrukturer til byggesektoren | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| I alt | [... over 10 000] | [...] | [...] | [...] | [...] | [... over 50 000] | [... over 50 000] |

(117)

2009-omstruktureringsplanen indeholder forskellige prognoser over produktionen af stålstrukturer, jf. nedenstående tabel 2.

Tabel 2

Planlagt produktion af stålstrukturer i tons (2009-omstruktureringsplanen)

Produkt

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Udliggere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Præfabrikater

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lagerstrukturer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stålstrukturer til byggesektoren

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

I alt

[... over 10 000]

[...]

[...]

[...]

[...]

[... over 50 000]

[... over 50 000]

b)   Industriel og driftsmæssig omstrukturering

| (118) | I 2009-omstruktureringsplanen anføres det, at værftets produktionsaktiver er blevet betydeligt forringet og nu svarer til, hvad der var standarden på europæiske værfter i begyndelsen af 1990'erne. De planlagte investeringer udgør [... under 100] mio. PLN i skibsbygning og [... ca. 200] mio. PLN i andre aktiviteter end skibsbygning ([...] mio. PLN i vindmøller og [...] mio. PLN i stålstrukturer). |
| --- | --- |

(118)

I 2009-omstruktureringsplanen anføres det, at værftets produktionsaktiver er blevet betydeligt forringet og nu svarer til, hvad der var standarden på europæiske værfter i begyndelsen af 1990'erne. De planlagte investeringer udgør [... under 100] mio. PLN i skibsbygning og [... ca. 200] mio. PLN i andre aktiviteter end skibsbygning ([...] mio. PLN i vindmøller og [...] mio. PLN i stålstrukturer).

| (119) | Investeringerne i skibsbygning vil blive gennemført i perioden fra 2009 til 2011. De vigtigste investeringer (16) skal foretages i nye søsætningsinfrastrukturer, portaler til pladeskæring og pladebearbejdning samt ventilation. Sammen med organisatoriske ændringer skulle disse investeringer give en produktivitetsforbedring fra de nuværende 45 mandtimer/kbt til målproduktiviteten på 27 mandtimer/kbt (17). |
| --- | --- |

(119)

Investeringerne i skibsbygning vil blive gennemført i perioden fra 2009 til 2011. De vigtigste investeringer (16) skal foretages i nye søsætningsinfrastrukturer, portaler til pladeskæring og pladebearbejdning samt ventilation. Sammen med organisatoriske ændringer skulle disse investeringer give en produktivitetsforbedring fra de nuværende 45 mandtimer/kbt til målproduktiviteten på 27 mandtimer/kbt (17).

| (120) | De vigtigste organisatoriske ændringer skal foretages inden for salg (kontrakter), indkøb af materialer og tjenesteydelser, projekteringskapacitet, HR og informationsteknologi. |
| --- | --- |

(120)

De vigtigste organisatoriske ændringer skal foretages inden for salg (kontrakter), indkøb af materialer og tjenesteydelser, projekteringskapacitet, HR og informationsteknologi.

| (121) | I 2009-omstruktureringsplanen forudses der oprettet et planlægningscenter, der skal have til opgave at sikre en effektiv produktionsplanlægning på alle organisationsniveauer i værftet. Formålet er at råde bod på mangler i planlægning, tidsplaner, budgettering og overvågning af produktionsprocessen. |
| --- | --- |

(121)

I 2009-omstruktureringsplanen forudses der oprettet et planlægningscenter, der skal have til opgave at sikre en effektiv produktionsplanlægning på alle organisationsniveauer i værftet. Formålet er at råde bod på mangler i planlægning, tidsplaner, budgettering og overvågning af produktionsprocessen.

| (122) | Med hensyn til kontraktindgåelse har ISD Polska til hensigt at indføre indekseringsklausuler for at beskytte værftet mod prisstigninger på materialer og lønninger ved at overføre risikoen herfor til rederierne. Desuden agter værftet at reducere bøderne for leveringsforsinkelser. Det er meningen, at værftet skal indføre en ny standardkontrakt. Uddrag af en række eksisterende skibsbygningskontrakter var vedlagt omstruktureringsplanen, som belæg for, at værftet er i stand til at forhandle sig frem til indekseringsklausuler til sikring mod udsving i stålpriserne. |
| --- | --- |

(122)

Med hensyn til kontraktindgåelse har ISD Polska til hensigt at indføre indekseringsklausuler for at beskytte værftet mod prisstigninger på materialer og lønninger ved at overføre risikoen herfor til rederierne. Desuden agter værftet at reducere bøderne for leveringsforsinkelser. Det er meningen, at værftet skal indføre en ny standardkontrakt. Uddrag af en række eksisterende skibsbygningskontrakter var vedlagt omstruktureringsplanen, som belæg for, at værftet er i stand til at forhandle sig frem til indekseringsklausuler til sikring mod udsving i stålpriserne.

| (123) | Værftet har til hensigt at indføre den nødvendige infrastruktur til at sikre sig mod risikoen ved kursudsving efter at have identificeret de omkostninger og indtægter, der afføder valutakursrisici, og fastlagt, hvad den acceptable eksponering over for disse risici vil være. Ifølge omstruktureringsplanen skal denne indsats bygge på fire hovedelementer: inddragelse af kursrisici ved definitionen af værftets strategi (fastlæggelse af risikotolerancen, risikostyring), tilpasning af den organisatoriske struktur, brug af informationsteknologi og iværksættelse af en række risikobegrænsningsmetoder (naturlig hedging, indekseringsklausuler i kontrakter og køb af finansielle produkter såsom valutaoptioner og forwardkontrakter). I planen gives der en indgående beskrivelse af den valutakurshedging, der foreslås iværksat. Planen peger på tre hedginginstrumenter, som værftet bør benytte (naturlig hedging, f.eks. forwardkontrakter og valutaoptioner), kvantificerer ordrebeholdningens eksponering over for valutarisici frem til 2012 og anslår på grundlag heraf omkostningerne ved denne hedging. I overensstemmelse med planen har ISD Polska taget kontakt til en række banker, som med henblik på udarbejdelse af hedgingtilbud anmodede ISD om at fremlægge en tilfredsstillende hedgingstrategi. Ifølge planen skal denne strategi opstilles i løbet af omstruktureringens første seks måneder. |
| --- | --- |

(123)

Værftet har til hensigt at indføre den nødvendige infrastruktur til at sikre sig mod risikoen ved kursudsving efter at have identificeret de omkostninger og indtægter, der afføder valutakursrisici, og fastlagt, hvad den acceptable eksponering over for disse risici vil være. Ifølge omstruktureringsplanen skal denne indsats bygge på fire hovedelementer: inddragelse af kursrisici ved definitionen af værftets strategi (fastlæggelse af risikotolerancen, risikostyring), tilpasning af den organisatoriske struktur, brug af informationsteknologi og iværksættelse af en række risikobegrænsningsmetoder (naturlig hedging, indekseringsklausuler i kontrakter og køb af finansielle produkter såsom valutaoptioner og forwardkontrakter). I planen gives der en indgående beskrivelse af den valutakurshedging, der foreslås iværksat. Planen peger på tre hedginginstrumenter, som værftet bør benytte (naturlig hedging, f.eks. forwardkontrakter og valutaoptioner), kvantificerer ordrebeholdningens eksponering over for valutarisici frem til 2012 og anslår på grundlag heraf omkostningerne ved denne hedging. I overensstemmelse med planen har ISD Polska taget kontakt til en række banker, som med henblik på udarbejdelse af hedgingtilbud anmodede ISD om at fremlægge en tilfredsstillende hedgingstrategi. Ifølge planen skal denne strategi opstilles i løbet af omstruktureringens første seks måneder.

| (124) | I relation til produktionen er målet at nå frem til en løsning på de problemer med en ineffektiv logistik, der skyldes de store afstande mellem præfabrikationsområdet og skibsbygningsanlæggene. Ifølge planen skal der foretages ændringer i værftets indretning og i skibsbygningsteknologien. For at afkorte skibenes produktionscyklus skal værftet arbejde på at optimere materialeforsyningen og bringe produktionsprocessen til at fungere mere gnidningsløst, bl.a. ved at den potentielle arbejdskraftreserve, der opstår på grund af skibsbygningsaktivitetens konjunkturbetonede karakter, sættes ind i den mere fleksible produktion af stålstrukturer. |
| --- | --- |

(124)

I relation til produktionen er målet at nå frem til en løsning på de problemer med en ineffektiv logistik, der skyldes de store afstande mellem præfabrikationsområdet og skibsbygningsanlæggene. Ifølge planen skal der foretages ændringer i værftets indretning og i skibsbygningsteknologien. For at afkorte skibenes produktionscyklus skal værftet arbejde på at optimere materialeforsyningen og bringe produktionsprocessen til at fungere mere gnidningsløst, bl.a. ved at den potentielle arbejdskraftreserve, der opstår på grund af skibsbygningsaktivitetens konjunkturbetonede karakter, sættes ind i den mere fleksible produktion af stålstrukturer.

| (125) | Med hensyn til materialeindkøb og -forvaltning er det overordnede mål at få bragt omkostningerne ned. Omstruktureringsforanstaltningerne omfatter etablering af én samlet materialedatabase, indkøb på grundlag af produktionsplanen, rammeaftaler og elektroniske auktioner i besparelsesøjemed, lagerstyring, indhentning af mindst tre tilbud før hvert indkøb, indkøbssamarbejde med Huta Częstochowa osv. |
| --- | --- |

(125)

Med hensyn til materialeindkøb og -forvaltning er det overordnede mål at få bragt omkostningerne ned. Omstruktureringsforanstaltningerne omfatter etablering af én samlet materialedatabase, indkøb på grundlag af produktionsplanen, rammeaftaler og elektroniske auktioner i besparelsesøjemed, lagerstyring, indhentning af mindst tre tilbud før hvert indkøb, indkøbssamarbejde med Huta Częstochowa osv.

| (126) | På it-området har værftet planer om at rekruttere og oplære kvalificerede medarbejdere, gøre øget brug af og modernisere den eksisterende it-teknologi og indføre ét fælles it-system på værftet, der er fælles for alle eller næsten alle organisatoriske enheder. |
| --- | --- |

(126)

På it-området har værftet planer om at rekruttere og oplære kvalificerede medarbejdere, gøre øget brug af og modernisere den eksisterende it-teknologi og indføre ét fælles it-system på værftet, der er fælles for alle eller næsten alle organisatoriske enheder.

| (127) | På personaleområdet er målet at få løst problemerne med den høje udskiftnings- og fraværsprocent. ISD Polska har planer om at samarbejde med et lokalt rekrutteringsfirma. På det interne plan omfatter planen en karriereudviklingspolitik, indførelse af et incitamentbaseret lønsystem (kontrol med overtid, evaluering af medarbejderne, kontrol med fravær, projektorienteret aflønning på basis af kvalitet og overholdelse af tidsfrister) og udvikling af en virksomhedsidentitet. I planen anføres det, at antallet af medarbejdere skal nedbringes. |
| --- | --- |

(127)

På personaleområdet er målet at få løst problemerne med den høje udskiftnings- og fraværsprocent. ISD Polska har planer om at samarbejde med et lokalt rekrutteringsfirma. På det interne plan omfatter planen en karriereudviklingspolitik, indførelse af et incitamentbaseret lønsystem (kontrol med overtid, evaluering af medarbejderne, kontrol med fravær, projektorienteret aflønning på basis af kvalitet og overholdelse af tidsfrister) og udvikling af en virksomhedsidentitet. I planen anføres det, at antallet af medarbejdere skal nedbringes.

| (128) | Ved udgangen af 2008 beskæftigede virksomheden 2 235 ansatte. Medarbejderantallet er med andre ord blevet reduceret med 658 ansatte, fra de 2 893 ved udgangen af 2006. |
| --- | --- |

(128)

Ved udgangen af 2008 beskæftigede virksomheden 2 235 ansatte. Medarbejderantallet er med andre ord blevet reduceret med 658 ansatte, fra de 2 893 ved udgangen af 2006.

| (129) | Ifølge planen skal antallet af ansatte, der er direkte beskæftiget med produktion, ved udgangen af 2011 være reduceret med [...], og antallet af ansatte inden for administrationen og andre fastansatte skal reduceres med [...]. På den anden side har virksomheden planer om gradvis at øge antallet af ansatte inden for andre aktiviteter end skibsbygning med ca. [...] ansatte (i 2013) inden for vindmølleproduktion og med [...] medarbejdere (i 2013) inden for stålproduktion. Virksomhedens arbejdsstyrke vil som resultat heraf blive nedbragt med [...]. Det planlagte beskæftigelsesmål inden for skibsbygning er på [... under 1 500] ansatte. |
| --- | --- |

(129)

Ifølge planen skal antallet af ansatte, der er direkte beskæftiget med produktion, ved udgangen af 2011 være reduceret med [...], og antallet af ansatte inden for administrationen og andre fastansatte skal reduceres med [...]. På den anden side har virksomheden planer om gradvis at øge antallet af ansatte inden for andre aktiviteter end skibsbygning med ca. [...] ansatte (i 2013) inden for vindmølleproduktion og med [...] medarbejdere (i 2013) inden for stålproduktion. Virksomhedens arbejdsstyrke vil som resultat heraf blive nedbragt med [...]. Det planlagte beskæftigelsesmål inden for skibsbygning er på [... under 1 500] ansatte.

| (130) | Den reviderede plan indeholder en beregning af omkostninger og virkninger af omstruktureringerne i arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

(130)

Den reviderede plan indeholder en beregning af omkostninger og virkninger af omstruktureringerne i arbejdsstyrken.

| (131) | Inden for projektering skal der ifølge planen gennemføres en rationalisering, og projekteringsaktiviteten skal knyttes bedre sammen med produktionsprocessen. Der opereres i planen med indkøb af nye instrumenter og systemer til projekteringsafdelingen, men inden for skibsbygning er det meningen, at der skal være tale om standardiserede projekter for dermed at reducere omkostningerne ved nyprojektering. |
| --- | --- |

(131)

Inden for projektering skal der ifølge planen gennemføres en rationalisering, og projekteringsaktiviteten skal knyttes bedre sammen med produktionsprocessen. Der opereres i planen med indkøb af nye instrumenter og systemer til projekteringsafdelingen, men inden for skibsbygning er det meningen, at der skal være tale om standardiserede projekter for dermed at reducere omkostningerne ved nyprojektering.

| (132) | Planen indeholder desuden en kort, generel beskrivelse af, hvilke virkninger der ønskes opnået af de organisatoriske omstruktureringsforanstaltninger, og som en grov størrelsesorden herfor angives det, at disse foranstaltninger vil give en produktivitetsforbedring på ca. 12 mandtimer/kbt (18). |
| --- | --- |

(132)

Planen indeholder desuden en kort, generel beskrivelse af, hvilke virkninger der ønskes opnået af de organisatoriske omstruktureringsforanstaltninger, og som en grov størrelsesorden herfor angives det, at disse foranstaltninger vil give en produktivitetsforbedring på ca. 12 mandtimer/kbt (18).

c)   Finansiel omstrukturering

| (133) | Med hensyn til den finansielle omstrukturering opereres der i planen med ny statsstøtte i form af en kapitalindsprøjtning på 46,7 mio. PLN og et lån på 103,3 mio. PLN. Nominelt bliver der tale om ny støtte på i alt 150 mio. PLN (nominelt). |
| --- | --- |

(133)

Med hensyn til den finansielle omstrukturering opereres der i planen med ny statsstøtte i form af en kapitalindsprøjtning på 46,7 mio. PLN og et lån på 103,3 mio. PLN. Nominelt bliver der tale om ny støtte på i alt 150 mio. PLN (nominelt).

d)   Omstruktureringsomkostninger og egetbidrag

| (134) | 2009-omstruktureringsplanen anslår Gdańsk skibsværfts hidtidige omstruktureringsomkostninger (efter 1. maj 2004) til 405 mio. PLN. De planlagte investeringer beløber sig til [... ca. 300] mio. PLN. Ifølge planen skal der tilbagebetales 95,3 mio. PLN i akkumuleret gæld til det offentlige og [...] mio. PLN i akkumuleret privat gæld. Omkostningerne ved personaleomstruktureringen anslås til [...] mio. PLN. Desuden antages det, at der bliver behov for [...] mio. PLN til at få skabt balance i værftets finanser (dækning af tidligere underskud, sikring af en tilstrækkelig likviditet og kapital). Omstruktureringsomkostningerne anslås i alt at ville udgøre [... over 1 000] mio. PLN. |
| --- | --- |

(134)

2009-omstruktureringsplanen anslår Gdańsk skibsværfts hidtidige omstruktureringsomkostninger (efter 1. maj 2004) til 405 mio. PLN. De planlagte investeringer beløber sig til [... ca. 300] mio. PLN. Ifølge planen skal der tilbagebetales 95,3 mio. PLN i akkumuleret gæld til det offentlige og [...] mio. PLN i akkumuleret privat gæld. Omkostningerne ved personaleomstruktureringen anslås til [...] mio. PLN. Desuden antages det, at der bliver behov for [...] mio. PLN til at få skabt balance i værftets finanser (dækning af tidligere underskud, sikring af en tilstrækkelig likviditet og kapital). Omstruktureringsomkostningerne anslås i alt at ville udgøre [... over 1 000] mio. PLN.

| (135) | Det forudsættes i planen, at [... ca. 500] mio. PLN vil blive finansieret uden statsstøtte, dvs. som egetbidrag. Dette beløb omfatter en kapitaltilførsel fra ISD Polska på 305 mio. PLN (allerede bogført og indbetalt), [...] mio. PLN fra salg og leasing af aktiver, værftet ikke har brug for, og [...] mio. PLN fra et investeringslån, der skal optages på markedet til finansiering af investeringerne i de ikke-skibsbygningsrelaterede aktiviteter. |
| --- | --- |

(135)

Det forudsættes i planen, at [... ca. 500] mio. PLN vil blive finansieret uden statsstøtte, dvs. som egetbidrag. Dette beløb omfatter en kapitaltilførsel fra ISD Polska på 305 mio. PLN (allerede bogført og indbetalt), [...] mio. PLN fra salg og leasing af aktiver, værftet ikke har brug for, og [...] mio. PLN fra et investeringslån, der skal optages på markedet til finansiering af investeringerne i de ikke-skibsbygningsrelaterede aktiviteter.

| (136) | Hvad angår indtægter fra salg og leasing af aktiver, har værftet planer om at sælge sine aktier i Kuznia Gdańsk ([...] % af aktierne). Værftet har indledt forhandlinger med interesserede købere og modtaget et tilbud på aktierne, som der er taget hensyn til i omstruktureringsplanen. Tilbuddet lød på [...] mio. PLN. Desuden agter værftet at lease aktiver ud til virksomheder i nærheden, som det samarbejder med, hvilket (på basis af eksisterende leasingaftaler) anslås at give en årlig indtægt på [...] mio. PLN fra bortforpagtning af jord (2009-2012) og [...] mio. PLN fra leasing af produktionsanlæg (2009-2012). |
| --- | --- |

(136)

Hvad angår indtægter fra salg og leasing af aktiver, har værftet planer om at sælge sine aktier i Kuznia Gdańsk ([...] % af aktierne). Værftet har indledt forhandlinger med interesserede købere og modtaget et tilbud på aktierne, som der er taget hensyn til i omstruktureringsplanen. Tilbuddet lød på [...] mio. PLN. Desuden agter værftet at lease aktiver ud til virksomheder i nærheden, som det samarbejder med, hvilket (på basis af eksisterende leasingaftaler) anslås at give en årlig indtægt på [...] mio. PLN fra bortforpagtning af jord (2009-2012) og [...] mio. PLN fra leasing af produktionsanlæg (2009-2012).

| (137) | Med hensyn til investeringslånet på [...] mio. PLN til udvikling af vindmølleproduktionen bemærkes, at denne aktivitet vil blive varetaget af et særligt selskab oprettet i dette øjemed. |
| --- | --- |

(137)

Med hensyn til investeringslånet på [...] mio. PLN til udvikling af vindmølleproduktionen bemærkes, at denne aktivitet vil blive varetaget af et særligt selskab oprettet i dette øjemed.

| (138) | Som dokumentation for, at vindmølleproduktionen vil kunne tiltrække ekstern kapital, fremlagde de polske myndigheder betingede tilsagn fra to banker afgivet den 1. juni 2009 om at yde ISD Stocznia lån til dette projekt. Efter en gennemgang af forretningsplanerne for vindmølleproduktionen og de finansielle prognoser erklærede bankerne, at de anså de finansielle antagelser, der lå til grund for denne forretningsplan, for at afspejle de aktuelle markedsvilkår, og de mente, at der lå et betydeligt potentiale i vindmølleproduktion, og fandt projekterne rentable og gennemførlige. |
| --- | --- |

(138)

Som dokumentation for, at vindmølleproduktionen vil kunne tiltrække ekstern kapital, fremlagde de polske myndigheder betingede tilsagn fra to banker afgivet den 1. juni 2009 om at yde ISD Stocznia lån til dette projekt. Efter en gennemgang af forretningsplanerne for vindmølleproduktionen og de finansielle prognoser erklærede bankerne, at de anså de finansielle antagelser, der lå til grund for denne forretningsplan, for at afspejle de aktuelle markedsvilkår, og de mente, at der lå et betydeligt potentiale i vindmølleproduktion, og fandt projekterne rentable og gennemførlige.

| (139) | Bankernes tilsagn om at skaffe finansiering til vindmølleprojektet blev afgivet på følgende betingelser: a) at Kommissionen godkendte 2009-omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft, b) at ISD Stocznia ville opnå alle de administrative godkendelser, der er nødvendige for at realisere vindmølleprojektet, c) at der blev stillet sikkerhed i form af pant i et bestemt område af Gdańsk skibsværft, og d) at bankens udlånsudvalg og bestyrelse godkendte finansieringen. En af bankerne har udtalt, at den er villig til at finansiere op til [...] mio. PLN, og den anden er rede til at tilvejebringe op til [...] mio. PLN, dvs. i alt [...] mio. PLN. Desuden har de polske myndigheder fremlagt en aftale mellem de to banker og ISD Stocznia, hvori bankerne erklærer sig villige til at yde et konsortiallån eller to parallelle lån til finansiering af projektet. Bankerne har bekræftet, at deres finansiering vil blive ydet i overensstemmelse med gældende markedsvilkår og uden nogen statsgaranti. |
| --- | --- |

(139)

Bankernes tilsagn om at skaffe finansiering til vindmølleprojektet blev afgivet på følgende betingelser: a) at Kommissionen godkendte 2009-omstruktureringsplanen for Gdańsk skibsværft, b) at ISD Stocznia ville opnå alle de administrative godkendelser, der er nødvendige for at realisere vindmølleprojektet, c) at der blev stillet sikkerhed i form af pant i et bestemt område af Gdańsk skibsværft, og d) at bankens udlånsudvalg og bestyrelse godkendte finansieringen. En af bankerne har udtalt, at den er villig til at finansiere op til [...] mio. PLN, og den anden er rede til at tilvejebringe op til [...] mio. PLN, dvs. i alt [...] mio. PLN. Desuden har de polske myndigheder fremlagt en aftale mellem de to banker og ISD Stocznia, hvori bankerne erklærer sig villige til at yde et konsortiallån eller to parallelle lån til finansiering af projektet. Bankerne har bekræftet, at deres finansiering vil blive ydet i overensstemmelse med gældende markedsvilkår og uden nogen statsgaranti.

e)   Finansielle prognoser

| (140) | De finansielle prognoser i planen er baseret på følgende antagelser, der hovedsagelig bygger på eksterne eksperters skøn. |
| --- | --- |

(140)

De finansielle prognoser i planen er baseret på følgende antagelser, der hovedsagelig bygger på eksterne eksperters skøn.

| (141) | De antagelser, der ligger til grund for de finansielle prognoser i 2009-omstruktureringsplanen, er angivet i tabel 3.

  Tabel 3


  Antagelser lagt til grund for de finansielle prognoser i 2009-omstruktureringsplanen | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inflation | 1,80 % | 2,13 % | 2,44 % | 2,31 % | 2,28 % | 2,26 % | 2,24 % | 2,19 % | 2,15 % | 2,11 % |
| WIBOR 3M | 3,42 % | 3,34 % | 3,69 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % | 3,85 % |
| USD/PLN | 3,00 | 2,70 | 2,50 | 2,35 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 | 2,32 |
| EUR/PLN | 3,90 | 3,75 | 3,50 | 3,30 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Stålpriser (EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ændringer i energipriser | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(141)

De antagelser, der ligger til grund for de finansielle prognoser i 2009-omstruktureringsplanen, er angivet i tabel 3.

Tabel 3

Antagelser lagt til grund for de finansielle prognoser i 2009-omstruktureringsplanen

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Inflation

1,80 %

2,13 %

2,44 %

2,31 %

2,28 %

2,26 %

2,24 %

2,19 %

2,15 %

2,11 %

WIBOR 3M

3,42 %

3,34 %

3,69 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

3,85 %

USD/PLN

3,00

2,70

2,50

2,35

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

2,32

EUR/PLN

3,90

3,75

3,50

3,30

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Stålpriser (EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ændringer i energipriser

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (142) | Antagelserne angående forbrugerpriserne og den årlige gennemsnitlige WIBOR 3M var baseret på Global Insights prognose fra 6. februar 2009 (19). Valutakursprognoserne bygger på en Goldman Sachs-rapport, hvori det blev forudset, at PLN-kursen inden for de kommende fire år ville stige over for euroen og komme op på kurs 3,25. |
| --- | --- |

(142)

Antagelserne angående forbrugerpriserne og den årlige gennemsnitlige WIBOR 3M var baseret på Global Insights prognose fra 6. februar 2009 (19). Valutakursprognoserne bygger på en Goldman Sachs-rapport, hvori det blev forudset, at PLN-kursen inden for de kommende fire år ville stige over for euroen og komme op på kurs 3,25.

| (143) | I planen er der taget højde for lønstigninger inden for skibsbygning. Lønningerne anslås at blive [... ca. 15 %] højere i 2009 end i 2007. I de efterfølgende år forudses der lønstigninger på [...] % p.a. I omstruktureringsplanen anføres det, at finanskrisen og afviklingen af de andre to polske værfter i Szczecin og Gdynia har påvirket arbejdstagernes lønforventninger, og at det derfor er rimeligt at antage, at lønstigningerne vil være beskedne i de kommende år. |
| --- | --- |

(143)

I planen er der taget højde for lønstigninger inden for skibsbygning. Lønningerne anslås at blive [... ca. 15 %] højere i 2009 end i 2007. I de efterfølgende år forudses der lønstigninger på [...] % p.a. I omstruktureringsplanen anføres det, at finanskrisen og afviklingen af de andre to polske værfter i Szczecin og Gdynia har påvirket arbejdstagernes lønforventninger, og at det derfor er rimeligt at antage, at lønstigningerne vil være beskedne i de kommende år.

| (144) | De finansielle prognoser er baseret på den antagelse, at skibsbygningsaktiviteten med levering af 6 halvfærdige offshore-skibe om året vil tegne sig for 30 % af værftets indtægter. Indtægtsprognosen bygger på de priser, der er aftalt i værftets eksisterende kontrakter, hensigtserklæringer og andre kilder på markedet. I planen regnes der med, at indtægterne fra skibsbygning vil beløbe sig til [... over 300] mio. PLN i 2009 og [... ca. 300] mio. PLN p.a. i perioden 2011-2015. I løbet af hele omstruktureringsperioden regner værftet med at generere indtægter ([...] mio. PLN i 2009, [...] mio. PLN i 2010, [...] mio. PLN i 2011 og over [...] mio. PLN i det efterfølgende år). Der forventes en positiv cashflow fra 2009, og skibsbygningsaktivitetens samlede nettonutidsværdi for 2009-2018 anslås, også under hensyntagen til disse investeringers residualværdi, til [... mellem 400 og 500] mio. PLN. Der ventes en intern forrentning på [... over 20 %]. |
| --- | --- |

(144)

De finansielle prognoser er baseret på den antagelse, at skibsbygningsaktiviteten med levering af 6 halvfærdige offshore-skibe om året vil tegne sig for 30 % af værftets indtægter. Indtægtsprognosen bygger på de priser, der er aftalt i værftets eksisterende kontrakter, hensigtserklæringer og andre kilder på markedet. I planen regnes der med, at indtægterne fra skibsbygning vil beløbe sig til [... over 300] mio. PLN i 2009 og [... ca. 300] mio. PLN p.a. i perioden 2011-2015. I løbet af hele omstruktureringsperioden regner værftet med at generere indtægter ([...] mio. PLN i 2009, [...] mio. PLN i 2010, [...] mio. PLN i 2011 og over [...] mio. PLN i det efterfølgende år). Der forventes en positiv cashflow fra 2009, og skibsbygningsaktivitetens samlede nettonutidsværdi for 2009-2018 anslås, også under hensyntagen til disse investeringers residualværdi, til [... mellem 400 og 500] mio. PLN. Der ventes en intern forrentning på [... over 20 %].

| (145) | Der regnes i omstruktureringsplanen med, at vindemølleproduktionen vil starte i 2012 med en produktion på [...] vindmøller og derefter stige til [...] vindmøller i 2013 og [...] vindmøller i 2014, og at målkapaciteten på [...] vindmøller vil blive nået i 2015. |
| --- | --- |

(145)

Der regnes i omstruktureringsplanen med, at vindemølleproduktionen vil starte i 2012 med en produktion på [...] vindmøller og derefter stige til [...] vindmøller i 2013 og [...] vindmøller i 2014, og at målkapaciteten på [...] vindmøller vil blive nået i 2015.

| (146) | I planen antages det, at vindmølleproduktionen vil give indtægter på [...] mio. PLN i 2012, som i årene derefter vil blive øget til over [...] mio. PLN fra og med 2015. Værftet har fremlagt dokumentation for, at det vil være i stand til at skaffe de nødvendige materialer fra ISD-koncernen i europriser. Eftersom materialerne kommer til at tegne sig for [...] % af omkostningerne ved vindmølleproduktionen, anses det ikke for at være nødvendigt med nogen yderligere hedging for denne aktivitet. |
| --- | --- |

(146)

I planen antages det, at vindmølleproduktionen vil give indtægter på [...] mio. PLN i 2012, som i årene derefter vil blive øget til over [...] mio. PLN fra og med 2015. Værftet har fremlagt dokumentation for, at det vil være i stand til at skaffe de nødvendige materialer fra ISD-koncernen i europriser. Eftersom materialerne kommer til at tegne sig for [...] % af omkostningerne ved vindmølleproduktionen, anses det ikke for at være nødvendigt med nogen yderligere hedging for denne aktivitet.

| (147) | Vindmølleproduktionen anslås at ville få en nettonutidsværdi på [... over 200] mio. PLN, og den interne forrentning anslås til [... ca. 20] % (for årene 2009-2018). |
| --- | --- |

(147)

Vindmølleproduktionen anslås at ville få en nettonutidsværdi på [... over 200] mio. PLN, og den interne forrentning anslås til [... ca. 20] % (for årene 2009-2018).

| (148) | I planen regnes der med en betydelig forøgelse af indtægterne af stålstrukturaktiviteten, som ventes at stige fra [...] mio. PLN i 2009 til [...] mio. PLN i 2010, [...] mio. PLN i 2011, [...] mio. PLN i 2012 og ca. [...] mio. PLN i årene derefter. Bruttoavancerne ventes at stige fra [...] % i 2009 til over [...] % fra 2013. Disse forventninger begrundes i planen med ISD Polskas eksisterende knowhow og erfaringer inden for stålstrukturer. Det bemærkes dog også i planen, at de forventede avancer bygger på et konservativt skøn og ligger under ISD Polskas faktiske avancer i 2008 (20). Den anslåede nettonutidsværdi ligger på [... ca. 200] mio. PLN for 2009-2018, og den interne forrentning anslås til [... over 50] % (årligt). Denne høje interne forrentning skyldes, at der i beregningen ikke er taget hensyn til de investeringer, ISD Polska hidtil har foretaget (især kapitalindsprøjtningen i Gdańsk skibsværft på 305 mio. PLN), men den er baseret på indtægterne af stålstrukturproduktion siden 2009. Værftet gør desuden gældende, at denne høje interne forrentning hænger sammen med synergieffekter mellem værftet og ISD-koncernen, som giver garanti for betydelige indtægter af værftets aktiver med selv begrænsede investeringer. |
| --- | --- |

(148)

I planen regnes der med en betydelig forøgelse af indtægterne af stålstrukturaktiviteten, som ventes at stige fra [...] mio. PLN i 2009 til [...] mio. PLN i 2010, [...] mio. PLN i 2011, [...] mio. PLN i 2012 og ca. [...] mio. PLN i årene derefter. Bruttoavancerne ventes at stige fra [...] % i 2009 til over [...] % fra 2013. Disse forventninger begrundes i planen med ISD Polskas eksisterende knowhow og erfaringer inden for stålstrukturer. Det bemærkes dog også i planen, at de forventede avancer bygger på et konservativt skøn og ligger under ISD Polskas faktiske avancer i 2008 (20). Den anslåede nettonutidsværdi ligger på [... ca. 200] mio. PLN for 2009-2018, og den interne forrentning anslås til [... over 50] % (årligt). Denne høje interne forrentning skyldes, at der i beregningen ikke er taget hensyn til de investeringer, ISD Polska hidtil har foretaget (især kapitalindsprøjtningen i Gdańsk skibsværft på 305 mio. PLN), men den er baseret på indtægterne af stålstrukturproduktion siden 2009. Værftet gør desuden gældende, at denne høje interne forrentning hænger sammen med synergieffekter mellem værftet og ISD-koncernen, som giver garanti for betydelige indtægter af værftets aktiver med selv begrænsede investeringer.

| (149) | Værftet har fremlagt dokumentation for, at det vil være i stand til at skaffe de nødvendige materialer fra ISD-gruppen i europriser. Eftersom materialerne kommer til at tegne sig for [...] % af omkostningerne ved stålstrukturproduktionen, er der ikke behov for nogen yderligere hedging ved denne aktivitet. |
| --- | --- |

(149)

Værftet har fremlagt dokumentation for, at det vil være i stand til at skaffe de nødvendige materialer fra ISD-gruppen i europriser. Eftersom materialerne kommer til at tegne sig for [...] % af omkostningerne ved stålstrukturproduktionen, er der ikke behov for nogen yderligere hedging ved denne aktivitet.

| (150) | Der forventes en amortiseringstid på [...] år (nominelt) og [...] år diskonteret. Ifølge de finansielle prognoser i planen vil investeringerne i diskonteret værdi (under hensyn til ændringerne i pengenes værdi) være amortiseret [...] år efter investorens indtræden, dvs. i 2017. Ved denne beregning er der kun taget hensyn til investorens finansielle engagement ([...] mio. PLN: kapitaltilførsel på 305 mio. PLN og [...] mio. PLN til køb af eksisterende aktier). |
| --- | --- |

(150)

Der forventes en amortiseringstid på [...] år (nominelt) og [...] år diskonteret. Ifølge de finansielle prognoser i planen vil investeringerne i diskonteret værdi (under hensyn til ændringerne i pengenes værdi) være amortiseret [...] år efter investorens indtræden, dvs. i 2017. Ved denne beregning er der kun taget hensyn til investorens finansielle engagement ([...] mio. PLN: kapitaltilførsel på 305 mio. PLN og [...] mio. PLN til køb af eksisterende aktier).

| (151) | Nettonutidsværdien af det samlede projekt anslås til ca. [... over 800] mio. PLN i perioden 2009-2018 og den interne forrentning til [... over 20] %. |
| --- | --- |

(151)

Nettonutidsværdien af det samlede projekt anslås til ca. [... over 800] mio. PLN i perioden 2009-2018 og den interne forrentning til [... over 20] %.

| (152) | ISD Polska betegner disse resultatforventninger som meget attraktive for investorer. Projektet vil skabe synergieffekter i ISD-koncernen. Alle de tre aktiviteter i Gdańsk skibsværft vil skabe en efterspørgsel efter Huta Czestochowas produkter. Denne vertikale integration vil give Huta Czestochowa et bedre billede af udviklingen i efterspørgslen og også være til gavn for Gdańsk skibsværft, som får garanti for regelmæssige forsyninger, bl.a. også nogle præfabrikater til skibsbygningen, som fremstilles i Huta Czestochowa. |
| --- | --- |

(152)

ISD Polska betegner disse resultatforventninger som meget attraktive for investorer. Projektet vil skabe synergieffekter i ISD-koncernen. Alle de tre aktiviteter i Gdańsk skibsværft vil skabe en efterspørgsel efter Huta Czestochowas produkter. Denne vertikale integration vil give Huta Czestochowa et bedre billede af udviklingen i efterspørgslen og også være til gavn for Gdańsk skibsværft, som får garanti for regelmæssige forsyninger, bl.a. også nogle præfabrikater til skibsbygningen, som fremstilles i Huta Czestochowa.

| (153) | 2009-omstruktureringsplanen omfatter en sensitivitetsanalyse til afdækning af, hvilke virkninger bestemte ændringer i de vigtigste antagelser, der blev lagt til grund for prognosen over EBIDTA over 10 år og det akkumulerede overskud over 10 år, vil få. Planen belyser især de finansielle konsekvenser af følgende risikofaktorer:






  — | at zlotykursen stiger til 3,0 over for euroen i 2009-2012 |
| --- | --- | --- |

(153)

2009-omstruktureringsplanen omfatter en sensitivitetsanalyse til afdækning af, hvilke virkninger bestemte ændringer i de vigtigste antagelser, der blev lagt til grund for prognosen over EBIDTA over 10 år og det akkumulerede overskud over 10 år, vil få. Planen belyser især de finansielle konsekvenser af følgende risikofaktorer:

—

at zlotykursen stiger til 3,0 over for euroen i 2009-2012

| — | at arbejdskraftomkostningerne stiger med 200 basispoint i forhold til grundscenariet |
| --- | --- |

—

at arbejdskraftomkostningerne stiger med 200 basispoint i forhold til grundscenariet

| — | at stålpriserne kommer til at ligge 10 % over det niveau, der blev anslået i grundscenariet |
| --- | --- |

—

at stålpriserne kommer til at ligge 10 % over det niveau, der blev anslået i grundscenariet

| — | at effektiviteten bliver lavere end antaget i grundscenariet. |
| --- | --- |

—

at effektiviteten bliver lavere end antaget i grundscenariet.

Hvis nogen af disse faktorer indtræffer, vil det forlænge amortiseringstiden fra de [...] år, der blev lagt til grund i grundscenariet, til [...] år. Værftet fremfører, at det viser, at planen ikke er sårbar over for ændringer i markedsvilkårene. I alle scenarier vil projektet have en nettonutidsværdi, der fortsat vil være attraktiv.

f)   Undgåelse af uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger

| (154) | Til begrænsning af statsstøttens konkurrencebegrænsende virkninger indeholder 2009-omstruktureringsplanen følgende foranstaltninger. For det første vil værftet lukke to af de nuværende tre beddinger, som er produktionsaktiver, der bruges til søsætning af skibe og af afgørende betydning for skibsbygningsaktiviteten. Værftet har allerede indgået en leasingaftale for bedding B5 (pr. 1. juli 2009) og bedding B3 (pr. 1. januar 2010). |
| --- | --- |

(154)

Til begrænsning af statsstøttens konkurrencebegrænsende virkninger indeholder 2009-omstruktureringsplanen følgende foranstaltninger. For det første vil værftet lukke to af de nuværende tre beddinger, som er produktionsaktiver, der bruges til søsætning af skibe og af afgørende betydning for skibsbygningsaktiviteten. Værftet har allerede indgået en leasingaftale for bedding B5 (pr. 1. juli 2009) og bedding B3 (pr. 1. januar 2010).

| (155) | For det andet har værftet afgivet tilsagn om ikke at bruge mere end ét søsætningsanlæg. Hvis værftet køber eller på anden vis erhverver (f.eks. ved at leje eller lease) et andet søsætningsanlæg, vil det tage bedding B1 ud af produktionen (hvilket aktuelt vil indebære opsigelse af lejeaftalen med bedding B1's ejer). Enhver anden bedding brugt af værftet vil ikke have en kapacitet på over ca. 100 000 kbt. |
| --- | --- |

(155)

For det andet har værftet afgivet tilsagn om ikke at bruge mere end ét søsætningsanlæg. Hvis værftet køber eller på anden vis erhverver (f.eks. ved at leje eller lease) et andet søsætningsanlæg, vil det tage bedding B1 ud af produktionen (hvilket aktuelt vil indebære opsigelse af lejeaftalen med bedding B1's ejer). Enhver anden bedding brugt af værftet vil ikke have en kapacitet på over ca. 100 000 kbt.

| (156) | Endelig har værftet lovet at holde sig inden for rammerne af et årligt produktionsloft på 100 000 kbt i 10 år efter denne beslutnings vedtagelse. |
| --- | --- |

(156)

Endelig har værftet lovet at holde sig inden for rammerne af et årligt produktionsloft på 100 000 kbt i 10 år efter denne beslutnings vedtagelse.

6.   Statsstøtten til Gdańsk skibsværft

| (157) | Ifølge de polske myndigheder har Gdańsk skibsværft siden 1. maj 2004 modtaget en række former for statsstøtte, der er opregnet i tabel 4 nedenfor (efter betragtning 174). |
| --- | --- |

(157)

Ifølge de polske myndigheder har Gdańsk skibsværft siden 1. maj 2004 modtaget en række former for statsstøtte, der er opregnet i tabel 4 nedenfor (efter betragtning 174).

| (158) | Tabel 4 viser den støtte, der er ydet efter 1. maj 2004, som er datoen for Polens tiltrædelse af EU. Størsteparten af disse foranstaltninger blev anmeldt af Polen ved brev af 13. juli 2007 og 9. januar 2008. En ajourført liste over disse foranstaltninger var vedlagt 2009-omstruktureringsplanen (bilag 12). På denne liste figurerer nogle af de foranstaltninger, der var beskrevet i del B i bilag I til åbningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(158)

Tabel 4 viser den støtte, der er ydet efter 1. maj 2004, som er datoen for Polens tiltrædelse af EU. Størsteparten af disse foranstaltninger blev anmeldt af Polen ved brev af 13. juli 2007 og 9. januar 2008. En ajourført liste over disse foranstaltninger var vedlagt 2009-omstruktureringsplanen (bilag 12). På denne liste figurerer nogle af de foranstaltninger, der var beskrevet i del B i bilag I til åbningsbeslutningen.

| (159) | Polen har uddybet oplysningerne om gældsomlægningen efter kapitel 5a. De polske myndigheder har oplyst, at værftet overførte aktiver til operatøren (21) svarende til 31,6 % af værdien af de forpligtelser, der blev overført til ARP Sp. z o.o. (22). Ifølge Polen udgør støtteelementet derfor 68,4 % af den nominelle værdi af de aktiver, der blev overført til operatøren. Denne nominelle værdi er angivet i tabel 4 nedenfor. |
| --- | --- |

(159)

Polen har uddybet oplysningerne om gældsomlægningen efter kapitel 5a. De polske myndigheder har oplyst, at værftet overførte aktiver til operatøren (21) svarende til 31,6 % af værdien af de forpligtelser, der blev overført til ARP Sp. z o.o. (22). Ifølge Polen udgør støtteelementet derfor 68,4 % af den nominelle værdi af de aktiver, der blev overført til operatøren. Denne nominelle værdi er angivet i tabel 4 nedenfor.

| (160) | Statsgarantien, der er nævnt som foranstaltning nr. 16 i tabel 4 nedenfor, blev formelt stillet for Gdynia skibsværftskoncern, men til bygning af skibe på Gdańsk skibsværft. Det oplyste de polske myndigheder i deres brev af 13. juli 2007. Desuden var statsgarantien også med i de oplysninger om statsstøtte til Gdańsk skibsværft, der var indeholdt i 2009-omstruktureringsplanen. Det lån, statsgarantien blev ydet i forbindelse med, blev ydet med en rente svarende til LIBOR 3M + 100 basispoint, mens misligholdelsesrisikoen på tidspunktet for garantiens udstedelse af de polske myndigheder blev anslået til 60 %. Statsgarantien blev stillet mod sikkerhed i form af en blankoveksel udstedet af værftet og en notarialerklæring, hvori værftet indvilligede i en tvangsfuldbyrdelse for et beløb svarende til op til 120 % af garantiens værdi. Staten beregnede en præmie på 0,4 % af garantibeløbet. |
| --- | --- |

(160)

Statsgarantien, der er nævnt som foranstaltning nr. 16 i tabel 4 nedenfor, blev formelt stillet for Gdynia skibsværftskoncern, men til bygning af skibe på Gdańsk skibsværft. Det oplyste de polske myndigheder i deres brev af 13. juli 2007. Desuden var statsgarantien også med i de oplysninger om statsstøtte til Gdańsk skibsværft, der var indeholdt i 2009-omstruktureringsplanen. Det lån, statsgarantien blev ydet i forbindelse med, blev ydet med en rente svarende til LIBOR 3M + 100 basispoint, mens misligholdelsesrisikoen på tidspunktet for garantiens udstedelse af de polske myndigheder blev anslået til 60 %. Statsgarantien blev stillet mod sikkerhed i form af en blankoveksel udstedet af værftet og en notarialerklæring, hvori værftet indvilligede i en tvangsfuldbyrdelse for et beløb svarende til op til 120 % af garantiens værdi. Staten beregnede en præmie på 0,4 % af garantibeløbet.

| (161) | Foranstaltning nr. 17 i tabel 4 er en garanti, som ARP har stillet til Gdańsk skibsværft for et omstruktureringslån ydet af NORD/LB Bank Polska S.A. Garantien blev stillet i overensstemmelse med aftalen af 17. august 2005. I deres brev af 9. januar 2008 hævdede de polske myndigheder, at denne foranstaltning var angivet i del A i bilag II til åbningsbeslutningen som foranstaltning nr. 7, dvs. var en af de foranstaltninger, der blev truffet før tiltrædelsen og ikke var relevant efter tiltrædelsen. Kommissionen hæfter sig imidlertid ved, at garantiaftalen blev undertegnet den 17. august 2005, altså helt klart efter Polens tiltrædelse af EU. I bilaget til 2009-omstruktureringsplanen er garantien desuden angivet som en af statsstøtteforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(161)

Foranstaltning nr. 17 i tabel 4 er en garanti, som ARP har stillet til Gdańsk skibsværft for et omstruktureringslån ydet af NORD/LB Bank Polska S.A. Garantien blev stillet i overensstemmelse med aftalen af 17. august 2005. I deres brev af 9. januar 2008 hævdede de polske myndigheder, at denne foranstaltning var angivet i del A i bilag II til åbningsbeslutningen som foranstaltning nr. 7, dvs. var en af de foranstaltninger, der blev truffet før tiltrædelsen og ikke var relevant efter tiltrædelsen. Kommissionen hæfter sig imidlertid ved, at garantiaftalen blev undertegnet den 17. august 2005, altså helt klart efter Polens tiltrædelse af EU. I bilaget til 2009-omstruktureringsplanen er garantien desuden angivet som en af statsstøtteforanstaltningerne.

| (162) | Tabel 4 viser også lånene fra KPS til finansiering af værftets driftskapitalbehov. Polen hævder i brev af 11. juli 2007 og 9. januar 2008, at disse lån ikke udgør statsstøtte, da renten på dem svarede til risikovurderingen for det projekt, der blev ansøgt om lån til. |
| --- | --- |

(162)

Tabel 4 viser også lånene fra KPS til finansiering af værftets driftskapitalbehov. Polen hævder i brev af 11. juli 2007 og 9. januar 2008, at disse lån ikke udgør statsstøtte, da renten på dem svarede til risikovurderingen for det projekt, der blev ansøgt om lån til.

| (163) | På de lån, der blev ydet i 2005-2006, beregnede KPS renter på mellem 9,70 % og 11,62 %. Desuden skulle der betales et engangsgebyr på mellem 0,1 % og 0,4 %. Ifølge de polske myndigheder forlangte KPS sikkerhed i form af værftets accept af eventuel tvangsfuldbyrdelse, aftale om afståelse af fordringer, et ubetinget betalingstilsagn, en blankoveksel eller pant i aktiver (23). |
| --- | --- |

(163)

På de lån, der blev ydet i 2005-2006, beregnede KPS renter på mellem 9,70 % og 11,62 %. Desuden skulle der betales et engangsgebyr på mellem 0,1 % og 0,4 %. Ifølge de polske myndigheder forlangte KPS sikkerhed i form af værftets accept af eventuel tvangsfuldbyrdelse, aftale om afståelse af fordringer, et ubetinget betalingstilsagn, en blankoveksel eller pant i aktiver (23).

| (164) | KPS blev oprettet i 2004 som et helejet datterselskab af ARP og skulle fungere som agenturets risikokapitalfond. I begyndelsen bestod dens rolle i at medvirke til konsolideringen af de tre største skibsværfter i Polen, men dette projekt blev opgivet i 2006. Ifølge oplysninger fra Polen fra 2006 (24) skulle KPS finansieres gennem en kapitaltilførsel fra ARP, et naturalieindskud (aktier i andre virksomheder) fra agenturet og et revolverende banklån, som agenturet garanterede for, og som var øremærket til finansiel støtte til skibsværfterne. Ifølge den polske regerings website skulle KPS også støtte skibsværfterne i Polen ved at udstede obligationer, der var fuldt dækket af en garanti fra ARP. I »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen for 2006-2010« (25) bekræftes det da også, at KPS skulle tilvejebringe kapital ved at udstede obligationer for i alt ca. 100 mio. USD med sikkerhed i de aktiver, der var øremærket til omstrukturering af skibsbygningsindustrien i form af midler overført fra statskassen til industriudviklingsagenturet. |
| --- | --- |

(164)

KPS blev oprettet i 2004 som et helejet datterselskab af ARP og skulle fungere som agenturets risikokapitalfond. I begyndelsen bestod dens rolle i at medvirke til konsolideringen af de tre største skibsværfter i Polen, men dette projekt blev opgivet i 2006. Ifølge oplysninger fra Polen fra 2006 (24) skulle KPS finansieres gennem en kapitaltilførsel fra ARP, et naturalieindskud (aktier i andre virksomheder) fra agenturet og et revolverende banklån, som agenturet garanterede for, og som var øremærket til finansiel støtte til skibsværfterne. Ifølge den polske regerings website skulle KPS også støtte skibsværfterne i Polen ved at udstede obligationer, der var fuldt dækket af en garanti fra ARP. I »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen for 2006-2010« (25) bekræftes det da også, at KPS skulle tilvejebringe kapital ved at udstede obligationer for i alt ca. 100 mio. USD med sikkerhed i de aktiver, der var øremærket til omstrukturering af skibsbygningsindustrien i form af midler overført fra statskassen til industriudviklingsagenturet.

| (165) | Tabel 4 viser også Gdańsk skibsværfts udestående gæld til det offentlige som angivet af de polske myndigheder i brev af 9. januar 2008 og i bilaget til 2009-omstruktureringsplanen. Polen bekræftede i dette brev, at Gdańsk skibsværft ikke havde opfyldt sine offentligretlige forpligtelser. |
| --- | --- |

(165)

Tabel 4 viser også Gdańsk skibsværfts udestående gæld til det offentlige som angivet af de polske myndigheder i brev af 9. januar 2008 og i bilaget til 2009-omstruktureringsplanen. Polen bekræftede i dette brev, at Gdańsk skibsværft ikke havde opfyldt sine offentligretlige forpligtelser.

| (166) | Gdańsk skibsværft nød også godt af forskudsgarantier stillet af eksportkreditforsikringsfonden KUKE (»forskudsgarantier« eller »produktionsgarantier«). Listen over de garantier, værftet havde fået stillet, blev fremsendt af Polen i brev af 11. juli 2007. De polske myndigheder oplyste, at selv om disse garantier formelt blev stillet for Gdynia skibsværftskoncern, blev det brugt til produktionen af skibe i Gdańsk skibsværft. Efter 1. maj 2004 har Gdańsk skibsværft af KUKE i alt fået stillet 20 garantier med en samlet værdi på 346 372 107,33 PLN. |
| --- | --- |

(166)

Gdańsk skibsværft nød også godt af forskudsgarantier stillet af eksportkreditforsikringsfonden KUKE (»forskudsgarantier« eller »produktionsgarantier«). Listen over de garantier, værftet havde fået stillet, blev fremsendt af Polen i brev af 11. juli 2007. De polske myndigheder oplyste, at selv om disse garantier formelt blev stillet for Gdynia skibsværftskoncern, blev det brugt til produktionen af skibe i Gdańsk skibsværft. Efter 1. maj 2004 har Gdańsk skibsværft af KUKE i alt fået stillet 20 garantier med en samlet værdi på 346 372 107,33 PLN.

| (167) | Det er et gennemgående træk i denne industri, at værfterne typisk ikke er i stand til at tilvejebringe tilstrækkeligt med driftskapital til bygning af skibe internt og er afhængige af ekstern finansiering, dvs. lån (produktionslån) eller forskud fra rederierne til forfinansiering af skibene. Rederierne foretager typisk ratevise udbetalinger på 80 % af skibets pris i særligt afgørende faser af skibets produktion, mens de resterende 20 % betales ved leveringen. Rederierne spiller derfor en afgørende rolle for finansieringen af skibsbygningen. De garantier, KUKE stillede over for værftet, fungerede derfor som sikkerhed for rederiernes forskudsbetalinger mod risikoen for, at værftet ikke opfyldte sin forpligtelse til at levere skibet. |
| --- | --- |

(167)

Det er et gennemgående træk i denne industri, at værfterne typisk ikke er i stand til at tilvejebringe tilstrækkeligt med driftskapital til bygning af skibe internt og er afhængige af ekstern finansiering, dvs. lån (produktionslån) eller forskud fra rederierne til forfinansiering af skibene. Rederierne foretager typisk ratevise udbetalinger på 80 % af skibets pris i særligt afgørende faser af skibets produktion, mens de resterende 20 % betales ved leveringen. Rederierne spiller derfor en afgørende rolle for finansieringen af skibsbygningen. De garantier, KUKE stillede over for værftet, fungerede derfor som sikkerhed for rederiernes forskudsbetalinger mod risikoen for, at værftet ikke opfyldte sin forpligtelse til at levere skibet.

| (168) | Af forskellige udtalelser fra Polen angående KUKE's garantiordning (26) fremgår det, at disse garantier blev ydet værftet på følgende måde: Først blev der indgået en kontrakt med rederiet, der typisk var betinget af, at værftet inden for et bestemt tidsrum kunne bevise, at KUKE ville stille garanti for finansieringen. Fonden afgav et tilsagn om at sikre finansieringen af skibet som helhed ved at stille garanti for forskudsbetalingerne. I de individuelle aftaler, der derefter blev indgået, udløste fonden garantien for hver enkelt forskudsbetaling (hvoraf der typisk var fire). Fondens samlede eksponering over for risikoen for, at værftet ikke opfyldte sin forpligtelse til at levere skibet, lå typisk på 80 % af købsprisen, dvs. alle de forskud, rederiet havde betalt frem til leveringen. Dette samlede engagement var kendt, når fonden afgav tilsagnet om at garantere for rederiets finansiering af skibet. Garantien udløb, når skibet blev leveret. |
| --- | --- |

(168)

Af forskellige udtalelser fra Polen angående KUKE's garantiordning (26) fremgår det, at disse garantier blev ydet værftet på følgende måde: Først blev der indgået en kontrakt med rederiet, der typisk var betinget af, at værftet inden for et bestemt tidsrum kunne bevise, at KUKE ville stille garanti for finansieringen. Fonden afgav et tilsagn om at sikre finansieringen af skibet som helhed ved at stille garanti for forskudsbetalingerne. I de individuelle aftaler, der derefter blev indgået, udløste fonden garantien for hver enkelt forskudsbetaling (hvoraf der typisk var fire). Fondens samlede eksponering over for risikoen for, at værftet ikke opfyldte sin forpligtelse til at levere skibet, lå typisk på 80 % af købsprisen, dvs. alle de forskud, rederiet havde betalt frem til leveringen. Dette samlede engagement var kendt, når fonden afgav tilsagnet om at garantere for rederiets finansiering af skibet. Garantien udløb, når skibet blev leveret.

| (169) | KUKE udøver flere forskellige aktiviteter (27), som i alt væsentligt kan klassificeres som enten kommercielle aktiviteter eller aktiviteter udøvet på vegne af statskassen med dennes garanti. Til de sidstnævnte aktiviteter er der oprettet en særskilt bankkonto under navnet »Interes Narodowy«. De garantier, der blev ydet Gdynia skibsværftskoncern, herunder dem, der reelt blev stillet til Gdańsk skibsværft, indgår i de statsgaranterede aktiviteter. |
| --- | --- |

(169)

KUKE udøver flere forskellige aktiviteter (27), som i alt væsentligt kan klassificeres som enten kommercielle aktiviteter eller aktiviteter udøvet på vegne af statskassen med dennes garanti. Til de sidstnævnte aktiviteter er der oprettet en særskilt bankkonto under navnet »Interes Narodowy«. De garantier, der blev ydet Gdynia skibsværftskoncern, herunder dem, der reelt blev stillet til Gdańsk skibsværft, indgår i de statsgaranterede aktiviteter.

| (170) | Ifølge oplysningerne fra Polen blev de garantier, KUKE ydede for forskudsbetalingerne, stillet mod et gebyr, hvis størrelse afhang af de garanterede beløb. Gebyret udgør 2 % p.a. for garantier på op til 35 mio. PLN og 1 % p.a. for garantier under 35 mio. PLN. Som sikkerhed herfor kræver KUKE at få overført ejendomsretten til skibet eller skibsbygningsmaterialerne. |
| --- | --- |

(170)

Ifølge oplysningerne fra Polen blev de garantier, KUKE ydede for forskudsbetalingerne, stillet mod et gebyr, hvis størrelse afhang af de garanterede beløb. Gebyret udgør 2 % p.a. for garantier på op til 35 mio. PLN og 1 % p.a. for garantier under 35 mio. PLN. Som sikkerhed herfor kræver KUKE at få overført ejendomsretten til skibet eller skibsbygningsmaterialerne.

| (171) | Af tabel 4 fremgår det, at Gdańsk skibsværft har modtaget støttet med en samlet nominel værdi på 405 030 629,80 PLN (ca. 90 mio. EUR) siden 1. maj 2004. |
| --- | --- |

(171)

Af tabel 4 fremgår det, at Gdańsk skibsværft har modtaget støttet med en samlet nominel værdi på 405 030 629,80 PLN (ca. 90 mio. EUR) siden 1. maj 2004.

| (172) | Ifølge planen skal der også ydes ny statsstøtte i form af en kapitaltilførsel på 46,7 mio. PLN og et lån på 103,3 mio. PLN. Der bliver tale om ny støtte på i alt 150 mio. PLN (nominelt). |
| --- | --- |

(172)

Ifølge planen skal der også ydes ny statsstøtte i form af en kapitaltilførsel på 46,7 mio. PLN og et lån på 103,3 mio. PLN. Der bliver tale om ny støtte på i alt 150 mio. PLN (nominelt).

| (173) | Desuden bygger 2009-omstruktureringsplanen på den antagelse, at Gdańsk skibsværft indtil omstruktureringens afslutning fortsat vil kunne opnå garantier fra KUKE på op til 180 mio. PLN om året. Det antages, at garantigebyrerne i videst muligt udstrækning kommer til at stemme overens med den garantiordning, som Kommissionen har godkendt som en ordning, der ikke er forbundet med statsstøtte (28). Under denne ordning ligger præmien for virksomheder, der er placeret i den højeste risikokategori, men dog stadig kan opnå garantier under denne ordning, på [...] % for garantier under to år og [...] % for garantier over to år. |
| --- | --- |

(173)

Desuden bygger 2009-omstruktureringsplanen på den antagelse, at Gdańsk skibsværft indtil omstruktureringens afslutning fortsat vil kunne opnå garantier fra KUKE på op til 180 mio. PLN om året. Det antages, at garantigebyrerne i videst muligt udstrækning kommer til at stemme overens med den garantiordning, som Kommissionen har godkendt som en ordning, der ikke er forbundet med statsstøtte (28). Under denne ordning ligger præmien for virksomheder, der er placeret i den højeste risikokategori, men dog stadig kan opnå garantier under denne ordning, på [...] % for garantier under to år og [...] % for garantier over to år.

| (174) | Det kan således konkluderes, at alle omstruktureringsstøtteforanstaltningerne har en nominel værdi på i alt 555 030 629,80 PLN (405 mio. PLN i allerede ydet støtte og 150 mio. PLN i ny, planlagt støtte), og at KUKE's garantier har en nominel værdi på i alt ca. 526 mio. PLN (nominelt, hvoraf de 346 mio. PLN svarer til allerede stillede garantier og de 180 mio. PLN KUKE's maksimale årlige garantistillelse).

  Tabel 4


  Statsstøtte ydet til Gdańsk skibsværft efter 1. maj 2004, ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder og ISD Polska (i PLN)














  Nr. | Støtteyder | Støtteinstrument | Retsgrundlag | Afgørelsens eller aftalens nummer | Støttetildelingsdato | Ikrafttrædelsesdato | Støtteperiode | Støttens nominelle værdi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. |
| 1. | Socialforsikringsfonden | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | engangsbeløb | 13 521 851,00 (29) |
| 2. | Skattekontor Pommern | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | engangsbeløb | 24 215 557,00 (29) |
| 3. | Skattekontor Gdańsk I | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | engangsbeløb | 1 215 460,00 (29) |
| 4. | Voivod-skabet Pommern | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004 | 30.12.2004 | 15.3.2005 | engangsbeløb | 698 462,00 (29) |
| 5. | Socialforsikringsfonden | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | engangsbeløb | 2 975 558,00 (29) |
| 6. | Skattekontor Pommern | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | engangsbeløb | 5 398 177,00 (29) |
| 7. | Voivod-skabet Pommern | eftergivelse af gæld | Lov af 30.10.2002 | ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005 | 15.12.2005 | 9.1.2006 | engangsbeløb | 138 531,00 (29) |
| 8. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 03/06.2005 | 6.6.2005 | 9.6.2005 | 26.8.2005 | 7 000 000,00 |
| 9. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 02/10.2005 | 27.10.2005 | 28.10.2005 | 31.1.2006 | 6 000 000,00 |
| 10. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 01/01.2006 | 11.1.2006 | 17.1.2006 | 30.6.2006 | 9 000 000,00 |
| 11. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 03/07.2006 | 27.7.2006 | 7.8.2006 | 31.10.2006 | 4 000 000,00 |
| 12. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 03/07.2006 | 27.7.2006 | 22.9.2006 | 28.2.2007 | 8 000 000,00 |
| 13. | KPS | lån | KPS's vedtægter | låneaftale nr. 01/11.2006 | 8.11.2006 | 16.11.2006 | 20.7.2007 | 4 000 000,00 |
| 14. | PHZ Cenzin | kapitaltilførsel | Den polske selskabslov af 15.9.2000 | Lov af 21.12.2006 | 21.12.2006 | 27.12.2006 (første rate på 7 mio. PLN) og 29.12.2006 (anden rate på 13. mio. PLN) | engangstilførsel | 20 000 000,00 |
| 15. | Gdynia skibsværft | kapitaltilførsel | Den polske selskabslov af 15.9.2000 | Lov af 27.6.2005 | 27.6.2005 | juli 2005 (første rate på 12. mio. PLN) og august 2005 (anden rate på 8 mio. PLN) | engangstilførsel | 20 000 000,00 |
| 16. | Finansministeriet | garanti — skib nr. 8184/9-10, 8184/12-13 og 8184/18 | Lov af 8. maj 1997 om garantier stillet af finansministeriet og visse juridiske personer (lovtidende 2003/174, nr. 1689, som ændret | Ministerrådsdekret nr. 222/2004 af 21.9.2004 | 21.9.2004 | 1.10.2004 | indtil 15.1.2008 | 161 285 903,00 |
| 17. | ARP | Garanti for lån fra NORD/LB | ARP's vedtægter | Lov af 17.8.2005 | 17.8.2005 | 17.8.2005 | indtil 30.6.2000 | 20 000 000,00 |
| 18. | Socialsikringsfonden | afståelse af fordringer | — | — | — | 1.5.2004 | 31.9.2009 (30) | 95 354 830,80 (31) |
| 19. | Gdańsk kommune | afståelse af fordringer | — | — | — | 1.5.2004 | 31.9.2009 (30) |
| 20. | Gdańsk kommune | eftergivelse af gæld | Skattelov af 29.8.1997 | endnu ikke ydet | — | — | — | 2 226 300,00 |
| | | | | | | | I ALT | 405 030 629,80 |

(174)

Det kan således konkluderes, at alle omstruktureringsstøtteforanstaltningerne har en nominel værdi på i alt 555 030 629,80 PLN (405 mio. PLN i allerede ydet støtte og 150 mio. PLN i ny, planlagt støtte), og at KUKE's garantier har en nominel værdi på i alt ca. 526 mio. PLN (nominelt, hvoraf de 346 mio. PLN svarer til allerede stillede garantier og de 180 mio. PLN KUKE's maksimale årlige garantistillelse).

Tabel 4

Statsstøtte ydet til Gdańsk skibsværft efter 1. maj 2004, ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder og ISD Polska (i PLN)

Nr.

Støtteyder

Støtteinstrument

Retsgrundlag

Afgørelsens eller aftalens nummer

Støttetildelingsdato

Ikrafttrædelsesdato

Støtteperiode

Støttens nominelle værdi

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

1.

Socialforsikringsfonden

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004

30.12.2004

15.3.2005

engangsbeløb

13 521 851,00 (29)

2.

Skattekontor Pommern

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004

30.12.2004

15.3.2005

engangsbeløb

24 215 557,00 (29)

3.

Skattekontor Gdańsk I

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004

30.12.2004

15.3.2005

engangsbeløb

1 215 460,00 (29)

4.

Voivod-skabet Pommern

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 30.12.2004 nr. UPP/12/3/2004

30.12.2004

15.3.2005

engangsbeløb

698 462,00 (29)

5.

Socialforsikringsfonden

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005

15.12.2005

9.1.2006

engangsbeløb

2 975 558,00 (29)

6.

Skattekontor Pommern

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005

15.12.2005

9.1.2006

engangsbeløb

5 398 177,00 (29)

7.

Voivod-skabet Pommern

eftergivelse af gæld

Lov af 30.10.2002

ARP-formandens afgørelse af 15.12.2005 nr. UPP/12/4/2005

15.12.2005

9.1.2006

engangsbeløb

138 531,00 (29)

8.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 03/06.2005

6.6.2005

9.6.2005

26.8.2005

7 000 000,00

9.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 02/10.2005

27.10.2005

28.10.2005

31.1.2006

6 000 000,00

10.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 01/01.2006

11.1.2006

17.1.2006

30.6.2006

9 000 000,00

11.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 03/07.2006

27.7.2006

7.8.2006

31.10.2006

4 000 000,00

12.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 03/07.2006

27.7.2006

22.9.2006

28.2.2007

8 000 000,00

13.

KPS

lån

KPS's vedtægter

låneaftale nr. 01/11.2006

8.11.2006

16.11.2006

20.7.2007

4 000 000,00

14.

PHZ Cenzin

kapitaltilførsel

Den polske selskabslov af 15.9.2000

Lov af 21.12.2006

21.12.2006

27.12.2006 (første rate på 7 mio. PLN) og 29.12.2006 (anden rate på 13. mio. PLN)

engangstilførsel

20 000 000,00

15.

Gdynia skibsværft

kapitaltilførsel

Den polske selskabslov af 15.9.2000

Lov af 27.6.2005

27.6.2005

juli 2005 (første rate på 12. mio. PLN) og august 2005 (anden rate på 8 mio. PLN)

engangstilførsel

20 000 000,00

16.

Finansministeriet

garanti — skib nr. 8184/9-10, 8184/12-13 og 8184/18

Lov af 8. maj 1997 om garantier stillet af finansministeriet og visse juridiske personer (lovtidende 2003/174, nr. 1689, som ændret

Ministerrådsdekret nr. 222/2004 af 21.9.2004

21.9.2004

1.10.2004

indtil 15.1.2008

161 285 903,00

17.

ARP

Garanti for lån fra NORD/LB

ARP's vedtægter

Lov af 17.8.2005

17.8.2005

17.8.2005

indtil 30.6.2000

20 000 000,00

18.

Socialsikringsfonden

afståelse af fordringer

—

—

—

1.5.2004

31.9.2009 (30)

95 354 830,80 (31)

19.

Gdańsk kommune

afståelse af fordringer

—

—

—

1.5.2004

31.9.2009 (30)

20.

Gdańsk kommune

eftergivelse af gæld

Skattelov af 29.8.1997

endnu ikke ydet

—

—

—

2 226 300,00

I ALT

405 030 629,80

III.   VURDERING

1.   Kommissionens kompetence

| (175) | Interimsmekanismen er beskrevet i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Den udgør retsgrundlaget for vurderingen af støtteordninger og individuelle støtteforanstaltninger, som iværksættes i en ny medlemsstat før dens tiltrædelse af EU og stadig gælder efter tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(175)

Interimsmekanismen er beskrevet i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Den udgør retsgrundlaget for vurderingen af støtteordninger og individuelle støtteforanstaltninger, som iværksættes i en ny medlemsstat før dens tiltrædelse af EU og stadig gælder efter tiltrædelsen.

| (176) | Kommissionen kan ikke hverken under interimsmekanismen eller efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, undersøge foranstaltninger, som blev iværksat før tiltrædelsen, men ikke er gældende efter tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen kan ikke hverken under interimsmekanismen eller efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, undersøge foranstaltninger, som blev iværksat før tiltrædelsen, men ikke er gældende efter tiltrædelsen.

| (177) | Foranstaltninger, som ikke blev iværksat før tiltrædelsen, skal derimod undersøges af Kommissionen som anmeldt støtte eller ulovlig støtte efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

(177)

Foranstaltninger, som ikke blev iværksat før tiltrædelsen, skal derimod undersøges af Kommissionen som anmeldt støtte eller ulovlig støtte efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

| (178) | Spørgsmålet om, hvornår en given foranstaltning blev iværksat, afgøres på grundlag af den retligt bindende akt, hvorved den kompetente nationale myndighed traf afgørelse om at yde støtte (32). Om en forvaltningsakt er retligt bindende eller ej, afgøres ud fra den nationale ret. Kommissionen må dog, især i grænsetilfælde, være i stand til at vurdere disse forvaltningsakter og alt efter deres form og indhold tage stilling til, om de kan have givet anledning til berettigede forventninger hos støttemodtagerne, som vil kunne gøres gældende ved en polsk ret. Denne mulighed for at gennemgå nationale forvaltningsakter er nødvendig for, at Kommissionen kan udøve sin enekompetence til at godkende undtagelser fra det generelle statsstøtteforbud, når der er tale om foranstaltninger iværksat i Polen efter den 1. maj 2004. |
| --- | --- |

(178)

Spørgsmålet om, hvornår en given foranstaltning blev iværksat, afgøres på grundlag af den retligt bindende akt, hvorved den kompetente nationale myndighed traf afgørelse om at yde støtte (32). Om en forvaltningsakt er retligt bindende eller ej, afgøres ud fra den nationale ret. Kommissionen må dog, især i grænsetilfælde, være i stand til at vurdere disse forvaltningsakter og alt efter deres form og indhold tage stilling til, om de kan have givet anledning til berettigede forventninger hos støttemodtagerne, som vil kunne gøres gældende ved en polsk ret. Denne mulighed for at gennemgå nationale forvaltningsakter er nødvendig for, at Kommissionen kan udøve sin enekompetence til at godkende undtagelser fra det generelle statsstøtteforbud, når der er tale om foranstaltninger iværksat i Polen efter den 1. maj 2004.

| (179) | En foranstaltning, som er trådt i kraft før tiltrædelsen, er gældende efter tiltrædelsen, hvis den stadig kan give anledning til, at der ydes yderligere støtte, eller at den allerede ydede støtte forøges, dvs. hvis statens nøjagtige økonomiske engagement ikke kendes på den dato, hvor foranstaltningen trådte i kraft, og heller ikke var kendt på tiltrædelsesdatoen. |
| --- | --- |

(179)

En foranstaltning, som er trådt i kraft før tiltrædelsen, er gældende efter tiltrædelsen, hvis den stadig kan give anledning til, at der ydes yderligere støtte, eller at den allerede ydede støtte forøges, dvs. hvis statens nøjagtige økonomiske engagement ikke kendes på den dato, hvor foranstaltningen trådte i kraft, og heller ikke var kendt på tiltrædelsesdatoen.

| (180) | I sin åbningsbeslutning drog Kommissionen på grundlag af oplysningerne fra Polen den konklusion, at en række af de foranstaltninger, den havde fået anmeldt den 8. oktober 2004, rent faktisk udgjorde ny støtte, som enten var ulovlig eller anmeldt, fordi den var ydet efter 1. maj 2004, hvor Polen tiltrådte EU. De bemærkninger, der blev fremsat fra Polen og tredjeparter efter åbningsbeslutningen, gav ikke Kommissionen anledning til at ændre denne konklusion. Kommissionen fastholder i særdeleshed, at den har kompetence til at tage stilling til, om de foranstaltninger, der er anført i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, er forenelige med fællesmarkedet. Kommissionen bemærker ikke desto mindre, at nogle af disse foranstaltninger er blevet opgivet (foranstaltning nr. 23-25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen). |
| --- | --- |

(180)

I sin åbningsbeslutning drog Kommissionen på grundlag af oplysningerne fra Polen den konklusion, at en række af de foranstaltninger, den havde fået anmeldt den 8. oktober 2004, rent faktisk udgjorde ny støtte, som enten var ulovlig eller anmeldt, fordi den var ydet efter 1. maj 2004, hvor Polen tiltrådte EU. De bemærkninger, der blev fremsat fra Polen og tredjeparter efter åbningsbeslutningen, gav ikke Kommissionen anledning til at ændre denne konklusion. Kommissionen fastholder i særdeleshed, at den har kompetence til at tage stilling til, om de foranstaltninger, der er anført i del B i bilag II til åbningsbeslutningen, er forenelige med fællesmarkedet. Kommissionen bemærker ikke desto mindre, at nogle af disse foranstaltninger er blevet opgivet (foranstaltning nr. 23-25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen).

| (181) | Nedenfor angives Kommissionens begrundelse for, hvorfor den ikke kan godtage de argumenter, som Polen og de implicerede parter har fremført. |
| --- | --- |

(181)

Nedenfor angives Kommissionens begrundelse for, hvorfor den ikke kan godtage de argumenter, som Polen og de implicerede parter har fremført.

a)   Omlægning af gæld til det offentlige efter kapitel 5a

| (182) | Kommissionen er enig med Gdynia skibsværftskoncernen i, at den begivenhed, der udløste den delvise eftergivelse af gælden til det offentlige efter kapitel 5a, var ARP-formandens vedtagelse af omstruktureringsbeslutningen. Kommissionen kan imidlertid ikke godtage påstanden om, at denne beslutning blev truffet den 30. april 2004, altså før Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen redegjorde for sin holdning i åbningsbeslutningen, og hverken Polen eller Gdynia skibsværtskoncern har fremført nogen yderligere argumenter, der kan ændre noget ved denne holdning. Kommissionen minder om, at afgørelsen af 30. april 2004 blot godkendte omstruktureringsplanen fra marts 2004 og ikke var en beslutning om omlægning af gæld til det offentlige efter kapitel 5a. ARP-formanden var ikke i stand til at træffe en fuldstændig omstruktureringsafgørelse før tiltrædelsen, da han på det tidspunkt ikke, således som det kræves i kapitel 5a, havde hverken alle de relevante offentlige kreditorers samtykke til, at gælden blev omlagt, eller operatørens samtykke. Kommissionen bemærker, at ARP-formanden anerkendte dette, da han i sin afgørelse af 30. april 2004 anførte, at det var nødvendigt med en yderligere afgørelse for at kunne gennemføre omlægningen af offentlig gæld efter kapitel 5a, og da han endelig traf omlægningsafgørelsen den 30. december 2004, dvs. efter Polens tiltrædelse af EU. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen er enig med Gdynia skibsværftskoncernen i, at den begivenhed, der udløste den delvise eftergivelse af gælden til det offentlige efter kapitel 5a, var ARP-formandens vedtagelse af omstruktureringsbeslutningen. Kommissionen kan imidlertid ikke godtage påstanden om, at denne beslutning blev truffet den 30. april 2004, altså før Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen redegjorde for sin holdning i åbningsbeslutningen, og hverken Polen eller Gdynia skibsværtskoncern har fremført nogen yderligere argumenter, der kan ændre noget ved denne holdning. Kommissionen minder om, at afgørelsen af 30. april 2004 blot godkendte omstruktureringsplanen fra marts 2004 og ikke var en beslutning om omlægning af gæld til det offentlige efter kapitel 5a. ARP-formanden var ikke i stand til at træffe en fuldstændig omstruktureringsafgørelse før tiltrædelsen, da han på det tidspunkt ikke, således som det kræves i kapitel 5a, havde hverken alle de relevante offentlige kreditorers samtykke til, at gælden blev omlagt, eller operatørens samtykke. Kommissionen bemærker, at ARP-formanden anerkendte dette, da han i sin afgørelse af 30. april 2004 anførte, at det var nødvendigt med en yderligere afgørelse for at kunne gennemføre omlægningen af offentlig gæld efter kapitel 5a, og da han endelig traf omlægningsafgørelsen den 30. december 2004, dvs. efter Polens tiltrædelse af EU.

| (183) | Kommissionen kan ikke acceptere Gdynia skibsværftskoncerns argument om, at det var alle de offentlige kreditorers samtykke i, at deres tilgodehavender blev omlagt efter kapitel 5a, der udgjorde den retligt bindende akt, som kræves ifølge polsk lovgivning. Gdynia skibsværftskoncern gjorde gældende, at kapitel 5a ikke udgjorde nogen lex specialis i forhold til andre love om omlægning af offentlig gæld, og at ARP-formandens opgave bestod i at forvalte og lette omlægningsprocessen og ikke at handle på vegne af de relevante offentlige kreditorer. Kommissionen bemærker, at denne fortolkning af polsk ret ikke stemmer overens med alt, hvad Polen hidtil har anført, eller med selve indholdet og logikken i kapitel 5a. Gdynia skibsværftskoncern har da ret i, at loven af 30. oktober 2002»ikke er til hinder for, at omstruktureringsmyndighederne træffer afgørelser om eftergivelse af gæld i det omfang, dette er tilladt i henhold til generelle bestemmelser«. Men hvis de gjorde det, ville de pågældende forpligtelser ikke længere falde ind under kapitel 5a med alle de dermed forbundne fordele: berettigelse til lån fra ARP, indstilling af enhver igangværende tvangsfuldbyrdelse, indstilling af konkursbehandling og intet påløb af renter. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen kan ikke acceptere Gdynia skibsværftskoncerns argument om, at det var alle de offentlige kreditorers samtykke i, at deres tilgodehavender blev omlagt efter kapitel 5a, der udgjorde den retligt bindende akt, som kræves ifølge polsk lovgivning. Gdynia skibsværftskoncern gjorde gældende, at kapitel 5a ikke udgjorde nogen lex specialis i forhold til andre love om omlægning af offentlig gæld, og at ARP-formandens opgave bestod i at forvalte og lette omlægningsprocessen og ikke at handle på vegne af de relevante offentlige kreditorer. Kommissionen bemærker, at denne fortolkning af polsk ret ikke stemmer overens med alt, hvad Polen hidtil har anført, eller med selve indholdet og logikken i kapitel 5a. Gdynia skibsværftskoncern har da ret i, at loven af 30. oktober 2002»ikke er til hinder for, at omstruktureringsmyndighederne træffer afgørelser om eftergivelse af gæld i det omfang, dette er tilladt i henhold til generelle bestemmelser«. Men hvis de gjorde det, ville de pågældende forpligtelser ikke længere falde ind under kapitel 5a med alle de dermed forbundne fordele: berettigelse til lån fra ARP, indstilling af enhver igangværende tvangsfuldbyrdelse, indstilling af konkursbehandling og intet påløb af renter.

| (184) | Kommissionen kan ikke godtage Gdynia skibsværftskoncerns påstand om, at der ikke påløb nogen renter efter 30. juni 2006 på den gæld, der blev omlagt efter kapitel 5a. Denne fortolkning af polsk ret er blevet afvist af Polen. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen kan ikke godtage Gdynia skibsværftskoncerns påstand om, at der ikke påløb nogen renter efter 30. juni 2006 på den gæld, der blev omlagt efter kapitel 5a. Denne fortolkning af polsk ret er blevet afvist af Polen.

b)   Foranstaltning 23 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen

| (185) | Kommissionen kan ikke acceptere Polens påstand om, at denne støtte reelt blev ydet på grundlag af mundtlige udtalelser fra alle de relevante støtteydende myndigheder på et møde i regeringens arbejdsgruppe om omstruktureringen af skibsværfterne i Polen (værftsgruppen). Disse eventuelle erklæringer var rent mundtlige, og det ville helt klart kræve yderligere gennemførelsesforanstaltninger, hvis de skulle kunne skabe berettigede forventninger efter polsk ret. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen kan ikke acceptere Polens påstand om, at denne støtte reelt blev ydet på grundlag af mundtlige udtalelser fra alle de relevante støtteydende myndigheder på et møde i regeringens arbejdsgruppe om omstruktureringen af skibsværfterne i Polen (værftsgruppen). Disse eventuelle erklæringer var rent mundtlige, og det ville helt klart kræve yderligere gennemførelsesforanstaltninger, hvis de skulle kunne skabe berettigede forventninger efter polsk ret.

c)   Foranstaltning 24-25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen

| (186) | Endelig bemærker Kommissionen, at hverken Polen eller Gdynia skibsværftskoncern har anfægtet, at foranstaltning 24-25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen udgør ny støtte og dermed falder ind under Kommissionens kompetence efter EF-traktatens artikel 88. |
| --- | --- |

(186)

Endelig bemærker Kommissionen, at hverken Polen eller Gdynia skibsværftskoncern har anfægtet, at foranstaltning 24-25 i del B i bilag II til åbningsbeslutningen udgør ny støtte og dermed falder ind under Kommissionens kompetence efter EF-traktatens artikel 88.

2.   Statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

2.1.   Statsstøtte

| (187) | I henhold EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er enhver støtte ydet af en medlemsstat eller med statsmidler under enhver tænkelig form, som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, og som påvirker samhandelen mellem medlemsstater, uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(187)

I henhold EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er enhver støtte ydet af en medlemsstat eller med statsmidler under enhver tænkelig form, som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, og som påvirker samhandelen mellem medlemsstater, uforenelig med fællesmarkedet.

| (188) | Kommissionen finder, at alle de foranstaltninger, der er beskrevet under betragtning 105-170 og i tabel 4, blev ydet af staten eller med statsmidler, og at de var selektive, da de var rettet mod en bestemt virksomhed. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen finder, at alle de foranstaltninger, der er beskrevet under betragtning 105-170 og i tabel 4, blev ydet af staten eller med statsmidler, og at de var selektive, da de var rettet mod en bestemt virksomhed.

| (189) | Gdańsk skibsværft er et stort europæisk skibsværft og en aktiv konkurrent på skibsbygningsmarkedet. Efter den 1. maj 2004 fortsatte værftet med at bygge containerskibe i konkurrence med især værfter i Tyskland og Danmark, hvilket Polen og Gdynia skibsværftskoncern har anerkendt, og hvilket blev fremført af Danmark og den danske skibsværftsforening i deres bemærkninger til Kommissionens åbningsbeslutning. Ved udgangen af 2006 tegnede containerskibe sig for 26 % af de europæiske skibsværfters ordrebøger (33). Værftet har fortsat produceret stålstrukturer, blokke og sektioner i konkurrence med mange andre virksomheder der opererer som underleverandører til andre skibsværfter, som bygger færdige skibe. Igennem de sidste to år er værftet begyndt at bygge offshore-skibe, som er et segment, inden for hvilket andre europæiske værfter er aktive, bl.a. norske værfter. |
| --- | --- |

(189)

Gdańsk skibsværft er et stort europæisk skibsværft og en aktiv konkurrent på skibsbygningsmarkedet. Efter den 1. maj 2004 fortsatte værftet med at bygge containerskibe i konkurrence med især værfter i Tyskland og Danmark, hvilket Polen og Gdynia skibsværftskoncern har anerkendt, og hvilket blev fremført af Danmark og den danske skibsværftsforening i deres bemærkninger til Kommissionens åbningsbeslutning. Ved udgangen af 2006 tegnede containerskibe sig for 26 % af de europæiske skibsværfters ordrebøger (33). Værftet har fortsat produceret stålstrukturer, blokke og sektioner i konkurrence med mange andre virksomheder der opererer som underleverandører til andre skibsværfter, som bygger færdige skibe. Igennem de sidste to år er værftet begyndt at bygge offshore-skibe, som er et segment, inden for hvilket andre europæiske værfter er aktive, bl.a. norske værfter.

| (190) | Den fortsatte subsidiering af Gdańsk skibsværft, f.eks. i form af manglende inddrivelse af offentlige fordringer, produktionsgarantier samt adskillige kapitaltilførsler og lån, satte værftet i stand til at indgå kontrakter, uden at der blev taget fuld højde for de dermed forbundne risici. I modsat fald kunne konkurrenterne have overtaget i det mindste en del af værftets markedsandel. |
| --- | --- |

(190)

Den fortsatte subsidiering af Gdańsk skibsværft, f.eks. i form af manglende inddrivelse af offentlige fordringer, produktionsgarantier samt adskillige kapitaltilførsler og lån, satte værftet i stand til at indgå kontrakter, uden at der blev taget fuld højde for de dermed forbundne risici. I modsat fald kunne konkurrenterne have overtaget i det mindste en del af værftets markedsandel.

| (191) | På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at den statsstøtte, der blev ydet til Gdańsk skibsværft, påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(191)

På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at den statsstøtte, der blev ydet til Gdańsk skibsværft, påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (192) | Kommissionen må også afklare, om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Gdańsk skibsværft, gav værftet en uberettiget fordel og dermed fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen må også afklare, om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Gdańsk skibsværft, gav værftet en uberettiget fordel og dermed fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencen.

| (193) | Det er Kommissionens opfattelse, at forvisningen om at kunne opnå statsstøtte satte Gdańsk skibsværft i stand til at anlægge en konkurrenceskadelig adfærd og f.eks. sætte priserne under produktionsomkostningerne uden at måtte bære de konsekvenser, dette normalt er forbundet med, dvs. uden at blive trængt ud af markedet. |
| --- | --- |

(193)

Det er Kommissionens opfattelse, at forvisningen om at kunne opnå statsstøtte satte Gdańsk skibsværft i stand til at anlægge en konkurrenceskadelig adfærd og f.eks. sætte priserne under produktionsomkostningerne uden at måtte bære de konsekvenser, dette normalt er forbundet med, dvs. uden at blive trængt ud af markedet.

| (194) | Kommissionen bemærker også, at et af Gdańsk skibsværfts største langsigtede problemer var, at der blev indgået kontrakter, som viste sig at blive tabsgivende, efterhånden som zlotykursen steg i forhold til dollaren, der er den dominerende valuta inden for skibsbygning, og i takt med stigningerne i verdenspriserne på stålplader. Disse eksterne faktorer var allerede identificeret som de vigtigste trusler mod værftets overlevelse i omstruktureringsplanen for 2003-2008 og derefter i den ændrede version fra marts 2004, i den nye omstruktureringsplan fra 2006 og endelig i 2009-omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen bemærker også, at et af Gdańsk skibsværfts største langsigtede problemer var, at der blev indgået kontrakter, som viste sig at blive tabsgivende, efterhånden som zlotykursen steg i forhold til dollaren, der er den dominerende valuta inden for skibsbygning, og i takt med stigningerne i verdenspriserne på stålplader. Disse eksterne faktorer var allerede identificeret som de vigtigste trusler mod værftets overlevelse i omstruktureringsplanen for 2003-2008 og derefter i den ændrede version fra marts 2004, i den nye omstruktureringsplan fra 2006 og endelig i 2009-omstruktureringsplanen.

| (195) | Selv om værftets ledelse var klar over disse trusler, fortsatte værftet med at indgå kontrakter uden at træffe nogen foranstaltninger til at mindske denne risiko. Det blev man ved med under det rekordopsving, der fandt sted på skibsbygningsmarkedet i årene mellem 2004 og 2008, hvor skibsbygningspriserne nåede hidtil usete niveauer. Og det gjorde, at det lykkedes værftet at opretholde aktiviteten og beskæftigelsen, men det skete på bekostning af store tab på den regulære skibsbygning. |
| --- | --- |

(195)

Selv om værftets ledelse var klar over disse trusler, fortsatte værftet med at indgå kontrakter uden at træffe nogen foranstaltninger til at mindske denne risiko. Det blev man ved med under det rekordopsving, der fandt sted på skibsbygningsmarkedet i årene mellem 2004 og 2008, hvor skibsbygningspriserne nåede hidtil usete niveauer. Og det gjorde, at det lykkedes værftet at opretholde aktiviteten og beskæftigelsen, men det skete på bekostning af store tab på den regulære skibsbygning.

| (196) | Kommissionen drager på grundlag heraf den konklusion, at al den støtte til Gdańsk skibsværft, der er beskrevet under betragtning 105-170, kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencen på skibsbygningsmarkedet. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen drager på grundlag heraf den konklusion, at al den støtte til Gdańsk skibsværft, der er beskrevet under betragtning 105-170, kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencen på skibsbygningsmarkedet.

| (197) | Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder ikke har bestridt de her omhandlede foranstaltningers karakter af statsstøtte, dog med to undtagelser. For det første hævdede de, at KPS's lån til Gdańsk skibsværft ikke var statsstøtte. For det andet satte de spørgsmålstegn ved statsstøttekarakteren af de garantier, der blev stillet af KUKE, angiveligt i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. Desuden havde de polske myndigheder ikke anmeldt den fortsatte manglende inddrivelse af offentlige fordringer som en særskilt statsstøtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder ikke har bestridt de her omhandlede foranstaltningers karakter af statsstøtte, dog med to undtagelser. For det første hævdede de, at KPS's lån til Gdańsk skibsværft ikke var statsstøtte. For det andet satte de spørgsmålstegn ved statsstøttekarakteren af de garantier, der blev stillet af KUKE, angiveligt i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. Desuden havde de polske myndigheder ikke anmeldt den fortsatte manglende inddrivelse af offentlige fordringer som en særskilt statsstøtteforanstaltning.

| (198) | I det følgende vil Kommissionen redegøre for, hvorfor den finder, at disse tre foranstaltninger indebærer en konkurrencefordrejende fordel. |
| --- | --- |

(198)

I det følgende vil Kommissionen redegøre for, hvorfor den finder, at disse tre foranstaltninger indebærer en konkurrencefordrejende fordel.

a)   Manglende inddrivelse af offentlige fordringer

| (199) | Ifølge fast retspraksis (34) kan en konsekvent undladelse af at inddrive offentlige fordringer i sig selv udgøre statsstøtte. Af oplysningerne fra de polske myndigheder (35) fremgår det klart, at Gdańsk skibsværft har betydelige restancer med betalingen af bidrag til det offentlige, der daterer helt tilbage til 2004. De er angivet i tabel 4 som foranstaltning nr. 18 og 19. Ifølge de polske myndigheder (36) var værftet på grund af sin vanskelige finansielle situation efter den 1. maj 2004 ude af stand til at betale sine bidrag til det offentlige og havde bestandigt fået henstand med betalingen af denne gæld, uden at der var truffet nogen formel afgørelse herom fra de relevante offentlige kreditorers side. |
| --- | --- |

(199)

Ifølge fast retspraksis (34) kan en konsekvent undladelse af at inddrive offentlige fordringer i sig selv udgøre statsstøtte. Af oplysningerne fra de polske myndigheder (35) fremgår det klart, at Gdańsk skibsværft har betydelige restancer med betalingen af bidrag til det offentlige, der daterer helt tilbage til 2004. De er angivet i tabel 4 som foranstaltning nr. 18 og 19. Ifølge de polske myndigheder (36) var værftet på grund af sin vanskelige finansielle situation efter den 1. maj 2004 ude af stand til at betale sine bidrag til det offentlige og havde bestandigt fået henstand med betalingen af denne gæld, uden at der var truffet nogen formel afgørelse herom fra de relevante offentlige kreditorers side.

| (200) | 2009-omstruktureringsplanen bygger på, at den akkumulerede gæld til det offentlige vil blive betalt i september 2009, efter at værftet har modtaget ny statsstøtte. Det viser, at betalingen af disse bidrag til det offentlige, der havde ophobet sig siden 2004, blev udskudt i en ubegrænset eller ikke nærmere fastsat periode, kun lejlighedsvis blev betalt, når værftets likviditet åbnede mulighed herfor, og nu kun vil kunne blive betalt i fuldt omfang med yderligere statsstøtte. Kommissionen finder ikke, at nogen markedsøkonomisk kreditor ville acceptere en sådan ubegrænset betalingshenstand. Efter privatiseringen af værftet og kapitaltilførslen fra ISD Polska på 305 mio. PLN har de polske myndigheder desuden ikke taget skridt til at inddrive disse beløb. Oplysningerne fra de polske myndigheder indeholder intet, der tyder på, at offentlige kreditorer har taget noget skridt til at inddrive deres fordringer fra Gdańsk skibsværft, f.eks. via tvangsfuldbyrdelse eller gennem konkurslovgivningen. Kommissionen drager derfor den konklusion, at den konsekvente manglende inddrivelse af de offentlige fordringer udgør en fordel, som modtageren ikke kunnet have opnået hos en markedsøkonomisk kreditor, og derfor udgør statsstøtte svarende til et (rentefrit) lån. |
| --- | --- |

(200)

2009-omstruktureringsplanen bygger på, at den akkumulerede gæld til det offentlige vil blive betalt i september 2009, efter at værftet har modtaget ny statsstøtte. Det viser, at betalingen af disse bidrag til det offentlige, der havde ophobet sig siden 2004, blev udskudt i en ubegrænset eller ikke nærmere fastsat periode, kun lejlighedsvis blev betalt, når værftets likviditet åbnede mulighed herfor, og nu kun vil kunne blive betalt i fuldt omfang med yderligere statsstøtte. Kommissionen finder ikke, at nogen markedsøkonomisk kreditor ville acceptere en sådan ubegrænset betalingshenstand. Efter privatiseringen af værftet og kapitaltilførslen fra ISD Polska på 305 mio. PLN har de polske myndigheder desuden ikke taget skridt til at inddrive disse beløb. Oplysningerne fra de polske myndigheder indeholder intet, der tyder på, at offentlige kreditorer har taget noget skridt til at inddrive deres fordringer fra Gdańsk skibsværft, f.eks. via tvangsfuldbyrdelse eller gennem konkurslovgivningen. Kommissionen drager derfor den konklusion, at den konsekvente manglende inddrivelse af de offentlige fordringer udgør en fordel, som modtageren ikke kunnet have opnået hos en markedsøkonomisk kreditor, og derfor udgør statsstøtte svarende til et (rentefrit) lån.

| (201) | Ifølge 2009-omstruktureringsplanen udgør den samlede ikke-inddrevne gæld til det offentlige 63 013 631 PLN. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder i deres brev af 9. januar 2008 beløb Gdańsk skibsværfts samlede akkumulerede gæld til det offentlige på det tidspunkt sig til 90 245 096,76 PLN (inkl. påløbne renter). I forbindelse med beregningen af omstruktureringsomkostningerne angives det desuden i 2009-omstruktureringsplanen, at værftet vil være nødt til at betale et beløb på 95 354 830,90 PLN i akkumuleret gæld til det offentlige. På grundlag heraf finder Kommissionen, at den samlede værdi af den ikke-inddrevne gæld til det offentlige inklusive renter udgør 95 354 830,90 PLN, hvilket er det i tabel 4 ovenfor anførte beløb. |
| --- | --- |

(201)

Ifølge 2009-omstruktureringsplanen udgør den samlede ikke-inddrevne gæld til det offentlige 63 013 631 PLN. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder i deres brev af 9. januar 2008 beløb Gdańsk skibsværfts samlede akkumulerede gæld til det offentlige på det tidspunkt sig til 90 245 096,76 PLN (inkl. påløbne renter). I forbindelse med beregningen af omstruktureringsomkostningerne angives det desuden i 2009-omstruktureringsplanen, at værftet vil være nødt til at betale et beløb på 95 354 830,90 PLN i akkumuleret gæld til det offentlige. På grundlag heraf finder Kommissionen, at den samlede værdi af den ikke-inddrevne gæld til det offentlige inklusive renter udgør 95 354 830,90 PLN, hvilket er det i tabel 4 ovenfor anførte beløb.

b)   Lån fra KPS

| (202) | Kommissionen kan ikke godtage Polens påstand om, at driftskapitallånene fra KPS ikke var forbundet med statsstøtte. Kommissionen bemærker, at KPS beregnede en rente, der lå ca. 400 basispoint over referencesatsen. Kommissionen bemærker også, at Gdańsk skibsværft i adskillige år har befundet sig i meget store finansielle vanskeligheder, haft store tab og øget sin gæld. Gdańsk skibsværft har ikke været i stand til at skaffe finansiering til sin produktion fra andre eksterne kilder. Værftets driftskapital blev finansieret ved hjælp af forskudsbetalinger, der i fuldt omfang var dækket af garantier stillet af KUKE, fuldstændigt statsgaranterede lån og lån fra KPS. Den rente, KPS beregnede sig, ser derfor ikke ud til at afspejle den dermed forbundne risiko i fuldt omfang. Selv om KPS krævede sikkerhed, var værdien af denne sikkerhed tvivlsom. Det forekommer sandsynligt, at KPS ikke var i stand til at opnå førsteprioritet i værftets aktiver. Under alle omstændigheder har Polen ikke givet de detaljerede oplysninger, der sætter Kommissionen i stand til at vurdere den reelle værdi af den krævede sikkerhed. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen kan ikke godtage Polens påstand om, at driftskapitallånene fra KPS ikke var forbundet med statsstøtte. Kommissionen bemærker, at KPS beregnede en rente, der lå ca. 400 basispoint over referencesatsen. Kommissionen bemærker også, at Gdańsk skibsværft i adskillige år har befundet sig i meget store finansielle vanskeligheder, haft store tab og øget sin gæld. Gdańsk skibsværft har ikke været i stand til at skaffe finansiering til sin produktion fra andre eksterne kilder. Værftets driftskapital blev finansieret ved hjælp af forskudsbetalinger, der i fuldt omfang var dækket af garantier stillet af KUKE, fuldstændigt statsgaranterede lån og lån fra KPS. Den rente, KPS beregnede sig, ser derfor ikke ud til at afspejle den dermed forbundne risiko i fuldt omfang. Selv om KPS krævede sikkerhed, var værdien af denne sikkerhed tvivlsom. Det forekommer sandsynligt, at KPS ikke var i stand til at opnå førsteprioritet i værftets aktiver. Under alle omstændigheder har Polen ikke givet de detaljerede oplysninger, der sætter Kommissionen i stand til at vurdere den reelle værdi af den krævede sikkerhed.

| (203) | Kommissionen bemærker desuden, at KPS er oprettet som en statskontrolleret fond med almene målsætninger, hvis finansiering blev tilvejebragt eller garanteret af staten via ARP. Ifølge notatet »En strategi for skibsbygningssektoren i Polen 2006-2010« blev KPS »oprettet for at tilrettelægge finansieringen af skibsbygningen, indtil den overtages af private investorer«. Denne strategi, som ikke alene tog sigte på økonomiske, men også sociale og makroøkonomiske mål (37), gav KPS en række beføjelser ved siden af ARP, finansministeriet og andre kompetente offentlige organer. KPS har klare finansielle forbindelser til ARP og finansministeriet, og KPS optræder nærmest som et middel til at formidle midler, som på statsbudgettet er afsat til skibsværfterne i Polen, videre til disse værfter, bl.a. Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen bemærker desuden, at KPS er oprettet som en statskontrolleret fond med almene målsætninger, hvis finansiering blev tilvejebragt eller garanteret af staten via ARP. Ifølge notatet »En strategi for skibsbygningssektoren i Polen 2006-2010« blev KPS »oprettet for at tilrettelægge finansieringen af skibsbygningen, indtil den overtages af private investorer«. Denne strategi, som ikke alene tog sigte på økonomiske, men også sociale og makroøkonomiske mål (37), gav KPS en række beføjelser ved siden af ARP, finansministeriet og andre kompetente offentlige organer. KPS har klare finansielle forbindelser til ARP og finansministeriet, og KPS optræder nærmest som et middel til at formidle midler, som på statsbudgettet er afsat til skibsværfterne i Polen, videre til disse værfter, bl.a. Gdańsk skibsværft.

| (204) | Endelig bemærker Kommissionen, at de polske myndigheder i anmeldelsen af 2009-omstruktureringsplanen anerkendte, at lånene fra KPS var statsstøtte. |
| --- | --- |

(204)

Endelig bemærker Kommissionen, at de polske myndigheder i anmeldelsen af 2009-omstruktureringsplanen anerkendte, at lånene fra KPS var statsstøtte.

| (205) | I lyset af det ovenstående drager Kommissionen den konklusion, at KPS ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da der blev ydet driftskapitallån til Gdańsk skibsværft. Disse lån, som er anført i tabel 4, udgør derfor statsstøtte. |
| --- | --- |

(205)

I lyset af det ovenstående drager Kommissionen den konklusion, at KPS ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da der blev ydet driftskapitallån til Gdańsk skibsværft. Disse lån, som er anført i tabel 4, udgør derfor statsstøtte.

c)   Garantier fra KUKE

| (206) | Indledningsvis bemærker Kommissionen, at produktionsgarantierne fra eksportkreditforsikringsfonden KUKE rent formelt blev stillet for Gdynia skibsværftskoncern. Flere af disse garantier blev imidlertid udelukkende benyttet til finansiering af skibsbygning på Gdańsk skibsværft, der på det tidspunkt var et datterselskab i Gdynia skibsværftskoncernen. Det var takket være disse garantier, at Gdańsk skibsværft var i stand til at skaffe sig nye kontrakter og fortsætte sin skibsbygningsvirksomhed. |
| --- | --- |

(206)

Indledningsvis bemærker Kommissionen, at produktionsgarantierne fra eksportkreditforsikringsfonden KUKE rent formelt blev stillet for Gdynia skibsværftskoncern. Flere af disse garantier blev imidlertid udelukkende benyttet til finansiering af skibsbygning på Gdańsk skibsværft, der på det tidspunkt var et datterselskab i Gdynia skibsværftskoncernen. Det var takket være disse garantier, at Gdańsk skibsværft var i stand til at skaffe sig nye kontrakter og fortsætte sin skibsbygningsvirksomhed.

| (207) | I sine bemærkninger efter vedtagelsen af åbningsbeslutningen hævdede Polen, at de garantier, som KUKE stillede til Gdynia skibsværftskoncernen, ikke udgør statsstøtte. Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand. |
| --- | --- |

(207)

I sine bemærkninger efter vedtagelsen af åbningsbeslutningen hævdede Polen, at de garantier, som KUKE stillede til Gdynia skibsværftskoncernen, ikke udgør statsstøtte. Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand.

| (208) | Kommissionen vil for det første gerne understrege, at de garantier, KUKE stiller for forskudsbetalingerne, er omfattet af en statsgaranti, og at alle transaktionerne foregår over en særskilt bankkonto, »Interes Narodowy«. Hvis der er tilstrækkelige midler til rådighed på denne konto, kan KUKE enten trække på lån fra statskassen eller på lånegarantier fra statskassen. Og det er en sikkerhed, som en markedsøkonomisk operatør normalt ikke har. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen vil for det første gerne understrege, at de garantier, KUKE stiller for forskudsbetalingerne, er omfattet af en statsgaranti, og at alle transaktionerne foregår over en særskilt bankkonto, »Interes Narodowy«. Hvis der er tilstrækkelige midler til rådighed på denne konto, kan KUKE enten trække på lån fra statskassen eller på lånegarantier fra statskassen. Og det er en sikkerhed, som en markedsøkonomisk operatør normalt ikke har.

| (209) | For det andet minder Kommissionen om sin beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07 (38), hvor den godkendte KUKE's ordning med statsgaranterede eksportforsikringer og fastslog, at der ikke var tale om statsstøtte. Blandt foranstaltningerne i denne ordning indgår også den type produktionsgarantier, som Gdańsk skibsværft har modtaget igennem de seneste par år. Kommissionen bemærker, at ordningen udtrykkeligt ikke finder anvendelse på (39) kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (40). Det vigtigste træk ved denne ordning er, at garantipræmien fastlægges på grundlag af en risikovurdering. For en virksomhed i den højeste risikokategori udgør garantipræmien f.eks. [...] % p.a. for garantier på under to år og [...] % p.a. for garantier på over to år. Grundpræmien udgør 2,8 % p.a. Til sammenligning udgjorde præmien på de garantier, KUKE stillede for Gdańsk skibsværft, 2 % p.a., hvis garantien ikke oversteg 35 mio. PLN, og 1 % p.a. for garantier på over dette beløb. |
| --- | --- |

(209)

For det andet minder Kommissionen om sin beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07 (38), hvor den godkendte KUKE's ordning med statsgaranterede eksportforsikringer og fastslog, at der ikke var tale om statsstøtte. Blandt foranstaltningerne i denne ordning indgår også den type produktionsgarantier, som Gdańsk skibsværft har modtaget igennem de seneste par år. Kommissionen bemærker, at ordningen udtrykkeligt ikke finder anvendelse på (39) kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (40). Det vigtigste træk ved denne ordning er, at garantipræmien fastlægges på grundlag af en risikovurdering. For en virksomhed i den højeste risikokategori udgør garantipræmien f.eks. [...] % p.a. for garantier på under to år og [...] % p.a. for garantier på over to år. Grundpræmien udgør 2,8 % p.a. Til sammenligning udgjorde præmien på de garantier, KUKE stillede for Gdańsk skibsværft, 2 % p.a., hvis garantien ikke oversteg 35 mio. PLN, og 1 % p.a. for garantier på over dette beløb.

| (210) | Det er derfor klart, at Gdańsk skibsværft som kriseramt virksomhed ikke var berettiget til garantier under den ovenfor beskrevne ordning, som Kommissionen havde godkendt som en ordning, der ikke udgør statsstøtte. Garantierne til Gdańsk skibsværft kan derfor ikke anses for ikke at udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(210)

Det er derfor klart, at Gdańsk skibsværft som kriseramt virksomhed ikke var berettiget til garantier under den ovenfor beskrevne ordning, som Kommissionen havde godkendt som en ordning, der ikke udgør statsstøtte. Garantierne til Gdańsk skibsværft kan derfor ikke anses for ikke at udgøre statsstøtte.

| (211) | Desuden er det klart, at den garantipræmie, værftet skulle betale, ligger et godt stykke under den grundpræmie, der beregnes for garantier til sunde virksomheder, og meget langt under den præmie, der beregnes for højrisikovirksomheder, der er garantiberettigede under den ovenfor beskrevne ordning. Kommissionen drager den konklusion, at den garantipræmie, der blev anvendt over for Gdańsk skibsværft, ikke svarer til markedspræmien, og at disse garantier derfor udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(211)

Desuden er det klart, at den garantipræmie, værftet skulle betale, ligger et godt stykke under den grundpræmie, der beregnes for garantier til sunde virksomheder, og meget langt under den præmie, der beregnes for højrisikovirksomheder, der er garantiberettigede under den ovenfor beskrevne ordning. Kommissionen drager den konklusion, at den garantipræmie, der blev anvendt over for Gdańsk skibsværft, ikke svarer til markedspræmien, og at disse garantier derfor udgør statsstøtte.

| (212) | For det tredje gælder i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (41), at låntageren ikke må være kriseramt, når der er tale om en individuel statsgaranti, som ikke udgør statsstøtte. Og det er helt klart ikke tilfældet her. Ifølge samme meddelelse kan støtteelementet i garantien svare til det garanterede beløb, når låntageren er kriseramt. |
| --- | --- |

(212)

For det tredje gælder i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (41), at låntageren ikke må være kriseramt, når der er tale om en individuel statsgaranti, som ikke udgør statsstøtte. Og det er helt klart ikke tilfældet her. Ifølge samme meddelelse kan støtteelementet i garantien svare til det garanterede beløb, når låntageren er kriseramt.

| (213) | Endelig bemærker Kommissionen, at Gdańsk skibsværft udelukkende fik garantier stillet af KUKE og statskassen, og at det ikke lykkedes værftet at opnå nogen garantier på markedet. |
| --- | --- |

(213)

Endelig bemærker Kommissionen, at Gdańsk skibsværft udelukkende fik garantier stillet af KUKE og statskassen, og at det ikke lykkedes værftet at opnå nogen garantier på markedet.

| (214) | I lyset af det ovenstående finder Kommissionen, at KUKE ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da den stillede garantier for Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(214)

I lyset af det ovenstående finder Kommissionen, at KUKE ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da den stillede garantier for Gdańsk skibsværft.

| (215) | Kommissionen bemærker, at produktionsgarantier af denne art er et typisk træk ved skibsbygningssektoren. Som sikkerhed for disse garantier kræver KUKE at få overført ejendomsretten til skibet eller skibsbygningsmaterialerne. |
| --- | --- |

(215)

Kommissionen bemærker, at produktionsgarantier af denne art er et typisk træk ved skibsbygningssektoren. Som sikkerhed for disse garantier kræver KUKE at få overført ejendomsretten til skibet eller skibsbygningsmaterialerne.

| (216) | Kommissionen finder, at støtteelementet i de garantier, Gdańsk skibsværft har modtaget efter 1. maj 2004, kan anslås til 18,9 mio. PLN. Dette beløb er beregnet ved en sammenligning mellem de garantigebyrer, værftet betalte, og de gebyrer, der normalt var gældende på markedet. Den finder, at den eksportgarantiforsikringsordning, som blev godkendt og ikke anset for at udgøre statsstøtte, kan tjene som rettesnor for, hvad der er de normale gebyrer på markedet. Dette referenceniveau blev forhøjet med 400 basispoint som udtryk for den øgede risiko ved at ydet støtte til en kriseramt virksomhed som Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen finder, at støtteelementet i de garantier, Gdańsk skibsværft har modtaget efter 1. maj 2004, kan anslås til 18,9 mio. PLN. Dette beløb er beregnet ved en sammenligning mellem de garantigebyrer, værftet betalte, og de gebyrer, der normalt var gældende på markedet. Den finder, at den eksportgarantiforsikringsordning, som blev godkendt og ikke anset for at udgøre statsstøtte, kan tjene som rettesnor for, hvad der er de normale gebyrer på markedet. Dette referenceniveau blev forhøjet med 400 basispoint som udtryk for den øgede risiko ved at ydet støtte til en kriseramt virksomhed som Gdańsk skibsværft.

| (217) | Kommissionen bemærker også, at Gdańsk skibsværft i henhold til 2009-omstruktureringsplanen agter fortsat at gøre brug af produktionsgarantier stillet af eksportkreditforsikringsfonden. Disse garantier vil blive stillet på vilkår svarende til dem, der under den af Kommissionen godkendte ordning (42) blev anvendt over for virksomheder med den højeste risikoprofil. Det indebærer bl.a. en garantipræmie på [...] % p.a. for garantier af under to års varighed og [...] % p.a. for garantier på over to år. Kommissionen bemærker, at kriseramte virksomheder som Gdańsk skibsværft ikke er berettigede til garantier under denne ordning. Heraf følger, at garantierne fra KUKE under hele Gdańsk skibsværfts omstrukturering fortsat vil udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen bemærker også, at Gdańsk skibsværft i henhold til 2009-omstruktureringsplanen agter fortsat at gøre brug af produktionsgarantier stillet af eksportkreditforsikringsfonden. Disse garantier vil blive stillet på vilkår svarende til dem, der under den af Kommissionen godkendte ordning (42) blev anvendt over for virksomheder med den højeste risikoprofil. Det indebærer bl.a. en garantipræmie på [...] % p.a. for garantier af under to års varighed og [...] % p.a. for garantier på over to år. Kommissionen bemærker, at kriseramte virksomheder som Gdańsk skibsværft ikke er berettigede til garantier under denne ordning. Heraf følger, at garantierne fra KUKE under hele Gdańsk skibsværfts omstrukturering fortsat vil udgøre statsstøtte.

| (218) | Kommissionen finder, at støtteelementet i fremtidige produktionsgarantier stillet af KUKE kan anslås til at svare til forskellen mellem de gebyrer, der er gældende på markedet, plus 400 basispoint (som udtryk for den øgede risiko ved at stille garantier for kriseramte virksomheder) og de gebyrer, værftet normalt ville skulle betale. Med denne beregning kan støtteelementet anslås til 28,8 mio. PLN. |
| --- | --- |

(218)

Kommissionen finder, at støtteelementet i fremtidige produktionsgarantier stillet af KUKE kan anslås til at svare til forskellen mellem de gebyrer, der er gældende på markedet, plus 400 basispoint (som udtryk for den øgede risiko ved at stille garantier for kriseramte virksomheder) og de gebyrer, værftet normalt ville skulle betale. Med denne beregning kan støtteelementet anslås til 28,8 mio. PLN.

| (219) | Kommissionen må drage den konklusion, at alle de foranstaltninger, der er truffet til fordel for Gdańsk skibsværft og anført i tabel 4, de planlagte foranstaltninger anført under nr. 168 og produktionsgarantierne fra KUKE, hvad enten de allerede er ydet eller vil blive ydet under omstruktureringsperioden, udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen må drage den konklusion, at alle de foranstaltninger, der er truffet til fordel for Gdańsk skibsværft og anført i tabel 4, de planlagte foranstaltninger anført under nr. 168 og produktionsgarantierne fra KUKE, hvad enten de allerede er ydet eller vil blive ydet under omstruktureringsperioden, udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

2.2.   Polens og tredjeparters muligheder for at fremsætte bemærkninger

| (220) | Ved beslutning af 1. juni 2005 indledte Kommissionen en formel undersøgelse af en række foranstaltninger, bl.a. gældsomlægninger (eftergivelse, henstand, forfaldsændringer), der blev foretaget med forskellige retshjemler og involverede en række offentlige kreditorer, samt kapitaltilførsler og statsgarantier. |
| --- | --- |

(220)

Ved beslutning af 1. juni 2005 indledte Kommissionen en formel undersøgelse af en række foranstaltninger, bl.a. gældsomlægninger (eftergivelse, henstand, forfaldsændringer), der blev foretaget med forskellige retshjemler og involverede en række offentlige kreditorer, samt kapitaltilførsler og statsgarantier.

| (221) | Kommissionen udtalte helt klart, at Polens påstand om, at forskudsbetalingerne fra rederierne skulle betragtes som egetbidrag, ikke kunne godtages. I den forbindelse gav Kommissionens udtryk for tvivl om, hvorvidt de garantier for forskudsbetalingerne, som KUKE stillede, udgjorde statsstøtte, og meddelte, at den ville se nærmere på karakteren af disse forskudsbetalinger. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen udtalte helt klart, at Polens påstand om, at forskudsbetalingerne fra rederierne skulle betragtes som egetbidrag, ikke kunne godtages. I den forbindelse gav Kommissionens udtryk for tvivl om, hvorvidt de garantier for forskudsbetalingerne, som KUKE stillede, udgjorde statsstøtte, og meddelte, at den ville se nærmere på karakteren af disse forskudsbetalinger.

| (222) | Både Polen og Gdańsk skibsværfts moderselskab fremsatte bemærkninger, men selv om de bestred Kommissionens kompetence til at tage stilling til nogle af de omhandlede foranstaltninger, anfægtede de ikke Kommissionens konklusion om, at i det omfang, disse foranstaltninger var truffet efter Polens tiltrædelse af EU, udgjorde de ny støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Den eneste undtagelse drejede sig om garantierne fra KUKE, der hævdedes ikke at udgøre statsstøtte. Polen gjorde siden hen også gældende, at lånene fra KPS ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen har også identificeret yderligere ikke-anmeldt statsstøtte i form af en konsekvent ikke-inddrivelse af offentlige fordringer. Kommissionen har redegjort for sin holdning til statsstøttespørgsmålet med hensyn til de tre ovennævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(222)

Både Polen og Gdańsk skibsværfts moderselskab fremsatte bemærkninger, men selv om de bestred Kommissionens kompetence til at tage stilling til nogle af de omhandlede foranstaltninger, anfægtede de ikke Kommissionens konklusion om, at i det omfang, disse foranstaltninger var truffet efter Polens tiltrædelse af EU, udgjorde de ny støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Den eneste undtagelse drejede sig om garantierne fra KUKE, der hævdedes ikke at udgøre statsstøtte. Polen gjorde siden hen også gældende, at lånene fra KPS ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen har også identificeret yderligere ikke-anmeldt statsstøtte i form af en konsekvent ikke-inddrivelse af offentlige fordringer. Kommissionen har redegjort for sin holdning til statsstøttespørgsmålet med hensyn til de tre ovennævnte foranstaltninger.

| (223) | Under Kommissionens sagsbehandling undergik den polske regerings strategi angående Gdańsk skibsværft adskillige ændringer. Den strategi, der gik ud på at konsolidere skibsbygningssektoren, blev ændret til en strategi gående ud på at adskille skibsværfterne i Gdnynia og Gdańsk og privatisere Gdańsk skibsværft. |
| --- | --- |

(223)

Under Kommissionens sagsbehandling undergik den polske regerings strategi angående Gdańsk skibsværft adskillige ændringer. Den strategi, der gik ud på at konsolidere skibsbygningssektoren, blev ændret til en strategi gående ud på at adskille skibsværfterne i Gdnynia og Gdańsk og privatisere Gdańsk skibsværft.

| (224) | Som nævnt ovenfor var Kommissionen i løbende kontakt med de polske myndigheder i deres egenskab af Gdańsk skibsværfts ejer, med Gdańsk skibsværft selv og med Gdańsk skibsværfts nye ejer, ISD Polska. Kommissionen oplyste konsekvent alle de implicerede om, at alle foranstaltninger truffet i relation til værftet ved hjælp af statsmidler sandsynligvis udgjorde statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i betragtning af værftets finansielle vanskeligheder og manglen på ekstern finansiering uden statsstøtte. Kommissionen advarede også om, at denne statsstøtte var blevet ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og var uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen pegede også ved flere lejligheder på, at de garantier, som KUKE havde stillet for Gdynia skibsværftskoncern, og som var blevet brugt til skibsbygning i Gdańsk skibsværft, udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(224)

Som nævnt ovenfor var Kommissionen i løbende kontakt med de polske myndigheder i deres egenskab af Gdańsk skibsværfts ejer, med Gdańsk skibsværft selv og med Gdańsk skibsværfts nye ejer, ISD Polska. Kommissionen oplyste konsekvent alle de implicerede om, at alle foranstaltninger truffet i relation til værftet ved hjælp af statsmidler sandsynligvis udgjorde statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i betragtning af værftets finansielle vanskeligheder og manglen på ekstern finansiering uden statsstøtte. Kommissionen advarede også om, at denne statsstøtte var blevet ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og var uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen pegede også ved flere lejligheder på, at de garantier, som KUKE havde stillet for Gdynia skibsværftskoncern, og som var blevet brugt til skibsbygning i Gdańsk skibsværft, udgjorde statsstøtte.

| (225) | Under sin sagsbehandling indsamlede Kommissionen også oplysninger om KPS's virksomhed og karakteren af de driftskapitallån, banken ydede værftet. Kommissionen meddelte Polen, at disse lån med al sandsynlig udgjorde statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(225)

Under sin sagsbehandling indsamlede Kommissionen også oplysninger om KPS's virksomhed og karakteren af de driftskapitallån, banken ydede værftet. Kommissionen meddelte Polen, at disse lån med al sandsynlig udgjorde statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (226) | Endelig bemærkede Kommissionen under sin sagsbehandling, at Gdańsk skibsværft fortsatte med at oparbejde gæld til det offentlige. Kommissionen indhentede oplysninger herom og meddelte Polen (som var værftets kreditor og indtil et vist tidspunkt også dets ejer), at hvis denne offentlige gæld ikke blev inddrevet eller omlagt, kunne det udgøre statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(226)

Endelig bemærkede Kommissionen under sin sagsbehandling, at Gdańsk skibsværft fortsatte med at oparbejde gæld til det offentlige. Kommissionen indhentede oplysninger herom og meddelte Polen (som var værftets kreditor og indtil et vist tidspunkt også dets ejer), at hvis denne offentlige gæld ikke blev inddrevet eller omlagt, kunne det udgøre statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

3.   Støttens forenelighed med det indre marked — undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3

| (227) | Hovedformålet med foranstaltningerne er at hjælpe en virksomhed, der befinder sig i økonomiske vanskeligheder, og holde den gående. I sådanne tilfælde kan undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, bringes i anvendelse, hvis alle de relevante betingelser er opfyldt. Rednings- og omstruktureringsstøtte til nødlidende virksomheder er for øjeblikket reguleret i fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (43) (»rammebestemmelserne«), der erstattede de hidtidige rammebestemmelser fra 1999 (44) (»1999-rammebestemmelserne«). |
| --- | --- |

(227)

Hovedformålet med foranstaltningerne er at hjælpe en virksomhed, der befinder sig i økonomiske vanskeligheder, og holde den gående. I sådanne tilfælde kan undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som tillader statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, bringes i anvendelse, hvis alle de relevante betingelser er opfyldt. Rednings- og omstruktureringsstøtte til nødlidende virksomheder er for øjeblikket reguleret i fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (43) (»rammebestemmelserne«), der erstattede de hidtidige rammebestemmelser fra 1999 (44) (»1999-rammebestemmelserne«).

| (228) | I rammebestemmelsernes overgangsbestemmelser er det fastsat, at foranstaltninger anmeldt før den 10. oktober 2004 skal vurderes i lyset af de kriterier, der var gældende på anmeldelsestidspunktet (punkt 103). I den foreliggende sag fik Kommissionen nogle af foranstaltningerne anmeldt den 8. oktober 2004, mens 1999-rammebestemmelserne var i kraft. I rammebestemmelserne fastsættes det imidlertid også, at de finder anvendelse ved vurderingen af enhver rednings- eller omstruktureringsstøtte ydet uden Kommissionens godkendelse (ulovlig støtte), hvis hele støtten eller en del af den er ydet efter 1. oktober 2004 (punkt 104, første afsnit). I betragtning af at næsten alle de foranstaltninger, der er beskrevet ovenfor under betragtning 105-170, blev truffet ulovligt efter denne dato, må Kommissionen konkludere, at det er 2004-rammebestemmelserne, der finder anvendelse. |
| --- | --- |

(228)

I rammebestemmelsernes overgangsbestemmelser er det fastsat, at foranstaltninger anmeldt før den 10. oktober 2004 skal vurderes i lyset af de kriterier, der var gældende på anmeldelsestidspunktet (punkt 103). I den foreliggende sag fik Kommissionen nogle af foranstaltningerne anmeldt den 8. oktober 2004, mens 1999-rammebestemmelserne var i kraft. I rammebestemmelserne fastsættes det imidlertid også, at de finder anvendelse ved vurderingen af enhver rednings- eller omstruktureringsstøtte ydet uden Kommissionens godkendelse (ulovlig støtte), hvis hele støtten eller en del af den er ydet efter 1. oktober 2004 (punkt 104, første afsnit). I betragtning af at næsten alle de foranstaltninger, der er beskrevet ovenfor under betragtning 105-170, blev truffet ulovligt efter denne dato, må Kommissionen konkludere, at det er 2004-rammebestemmelserne, der finder anvendelse.

| (229) | Rammebestemmelserne finder anvendelse på virksomheder i alle sektorer med de undtagelser, der er anført i rammebestemmelsernes punkt 18. Rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (45), som er retsgrundlaget for vurderingen af statsstøtte til denne sektor, henviser til punkt 12 i rammebestemmelserne som det relevante retsgrundlag for vurdering af rednings- og omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(229)

Rammebestemmelserne finder anvendelse på virksomheder i alle sektorer med de undtagelser, der er anført i rammebestemmelsernes punkt 18. Rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (45), som er retsgrundlaget for vurderingen af statsstøtte til denne sektor, henviser til punkt 12 i rammebestemmelserne som det relevante retsgrundlag for vurdering af rednings- og omstruktureringsstøtte.

| (230) | Ifølge rammebestemmelsernes punkt 17 skal omstruktureringsstøtten være baseret på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. Omstrukturering omfatter normalt et eller flere af følgende elementer: omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens aktiviteter, reorganisering og rationalisering af dens aktiviteter, med opgivelse af tabsgivende aktiviteter og finansielle omlægninger. Hvis der ydes statsstøtte til en omstrukturering, må der imidlertid ikke blot være tale om en finansiel støtte, der udelukkende tager sigte på at opveje hidtidige tab uden at tage fat på årsagerne til disse tab, dvs. uden at der gennemføres en ægte omstrukturering. Desuden skal i det mindste en del af omstruktureringen finansieres ved hjælp af virksomhedens egne midler eller med eksterne midler uden statsstøtte, og statsstøtten skal være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Endelig skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at mindske støttens fordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(230)

Ifølge rammebestemmelsernes punkt 17 skal omstruktureringsstøtten være baseret på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. Omstrukturering omfatter normalt et eller flere af følgende elementer: omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens aktiviteter, reorganisering og rationalisering af dens aktiviteter, med opgivelse af tabsgivende aktiviteter og finansielle omlægninger. Hvis der ydes statsstøtte til en omstrukturering, må der imidlertid ikke blot være tale om en finansiel støtte, der udelukkende tager sigte på at opveje hidtidige tab uden at tage fat på årsagerne til disse tab, dvs. uden at der gennemføres en ægte omstrukturering. Desuden skal i det mindste en del af omstruktureringen finansieres ved hjælp af virksomhedens egne midler eller med eksterne midler uden statsstøtte, og statsstøtten skal være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Endelig skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at mindske støttens fordrejende virkninger.

| (231) | I betragtning af de meget konkurrencefordrejende virkninger, omstruktureringsstøtte er forbundet med, finder Kommissionen, at støtte til kriseramte virksomheder kun kan anses for at bidrage til fremme af udviklingen i visse erhvervsgrene uden at påvirke samhandelen på en måde, der strider mod fællesskabets interesse, hvis alle betingelserne i rammebestemmelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

(231)

I betragtning af de meget konkurrencefordrejende virkninger, omstruktureringsstøtte er forbundet med, finder Kommissionen, at støtte til kriseramte virksomheder kun kan anses for at bidrage til fremme af udviklingen i visse erhvervsgrene uden at påvirke samhandelen på en måde, der strider mod fællesskabets interesse, hvis alle betingelserne i rammebestemmelserne er opfyldt.

a)   Støtteberettigelse

| (232) | For at være berettiget til omstruktureringsstøtte skal virksomheden være en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne. Som det fremgår af tabel 1, har Gdańsk skibsværfts økonomiske situation i hvert fald siden 2002 været præget af fortsat mangel på likviditet og stigende tab. Gdańsk skibsværft er derfor en kriseramt virksomhed efter punkt 11 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(232)

For at være berettiget til omstruktureringsstøtte skal virksomheden være en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne. Som det fremgår af tabel 1, har Gdańsk skibsværfts økonomiske situation i hvert fald siden 2002 været præget af fortsat mangel på likviditet og stigende tab. Gdańsk skibsværft er derfor en kriseramt virksomhed efter punkt 11 i rammebestemmelserne.

| (233) | Ifølge punkt 73 i rammebestemmelserne gælder, at hvis virksomheden allerede tidligere har modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte, herunder ikke-anmeldt støtte, og der er gået under ti år, siden denne redningsstøtte blev ydet, omstruktureringsperioden sluttede, eller omstruktureringsplanens gennemførelse blev indstillet (alt efter hvad der sker senest), vil Kommissionen ikke tillade nogen yderligere rednings- eller omstruktureringsstøtte (princippet om engangsstøtte). |
| --- | --- |

(233)

Ifølge punkt 73 i rammebestemmelserne gælder, at hvis virksomheden allerede tidligere har modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte, herunder ikke-anmeldt støtte, og der er gået under ti år, siden denne redningsstøtte blev ydet, omstruktureringsperioden sluttede, eller omstruktureringsplanens gennemførelse blev indstillet (alt efter hvad der sker senest), vil Kommissionen ikke tillade nogen yderligere rednings- eller omstruktureringsstøtte (princippet om engangsstøtte).

| (234) | I åbningsbeslutningen bemærkede Kommissionen, at Gdańsk skibsværft undergik en omstrukturering i 1998, hvortil der ifølge de polske myndigheder ikke blev ydet nogen statsstøtte. Kommissionen accepterede de polske myndigheders standpunkt. Undersøgelserne har ikke vist, at denne omstrukturering skulle have været forbundet med statsstøtte. |
| --- | --- |

(234)

I åbningsbeslutningen bemærkede Kommissionen, at Gdańsk skibsværft undergik en omstrukturering i 1998, hvortil der ifølge de polske myndigheder ikke blev ydet nogen statsstøtte. Kommissionen accepterede de polske myndigheders standpunkt. Undersøgelserne har ikke vist, at denne omstrukturering skulle have været forbundet med statsstøtte.

| (235) | Desuden har den statsstøtte, der siden 2002 er blevet ydet til Gdańsk skibsværft, tjent til at støtte én sammenhængende omstruktureringsproces. |
| --- | --- |

(235)

Desuden har den statsstøtte, der siden 2002 er blevet ydet til Gdańsk skibsværft, tjent til at støtte én sammenhængende omstruktureringsproces.

| (236) | Kommissionen drager derfor den konklusion, at princippet om engangsstøtte er overholdt. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen drager derfor den konklusion, at princippet om engangsstøtte er overholdt.

b)   Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

| (237) | I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal ydelsen af støtte være betinget af, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal sætte virksomheden i stand til at genoprette rentabiliteten inden for et rimeligt tidsrum. Ved genoprettelse af rentabiliteten forstås, at virksomheden efter omstruktureringens afslutning skal være i stand til at dække alle sine omkostninger og skabe en tilstrækkelig forrentning af kapitalen til at kunne klare sig i konkurrencen. Omstruktureringen skal gennemføres så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(237)

I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal ydelsen af støtte være betinget af, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal sætte virksomheden i stand til at genoprette rentabiliteten inden for et rimeligt tidsrum. Ved genoprettelse af rentabiliteten forstås, at virksomheden efter omstruktureringens afslutning skal være i stand til at dække alle sine omkostninger og skabe en tilstrækkelig forrentning af kapitalen til at kunne klare sig i konkurrencen. Omstruktureringen skal gennemføres så hurtigt som muligt.

| (238) | Kommissionen bemærker, at den under sagsbehandlingen gennemgik to omstruktureringsplaner (marts 2004 og 2006) udarbejdet af værftets ledelse og godkendt af værftets majoritetsejer, staten. Kommissionen konkluderede, at de alvorlige betænkeligheder, den nærede med hensyn til mulighederne for, at de to planer ville genoprette værftets rentabilitet, ikke var blevet bortvejret. Derefter gennemgik Kommissionen den fælles omstruktureringsplan, som ISD Polska i 2008 udarbejdet med henblik på en sammenlægning af Gdańsk skibsværft og Gdynia skibsværft. I sin beslutning af 6. november 2008 angående statsstøtten til Gdynia skibsværft (46) drog Kommissionen den konklusion, at det ikke var blevet godtgjort, at den fælles omstruktureringsplan ville sikre en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet på begge værfter. |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen bemærker, at den under sagsbehandlingen gennemgik to omstruktureringsplaner (marts 2004 og 2006) udarbejdet af værftets ledelse og godkendt af værftets majoritetsejer, staten. Kommissionen konkluderede, at de alvorlige betænkeligheder, den nærede med hensyn til mulighederne for, at de to planer ville genoprette værftets rentabilitet, ikke var blevet bortvejret. Derefter gennemgik Kommissionen den fælles omstruktureringsplan, som ISD Polska i 2008 udarbejdet med henblik på en sammenlægning af Gdańsk skibsværft og Gdynia skibsværft. I sin beslutning af 6. november 2008 angående statsstøtten til Gdynia skibsværft (46) drog Kommissionen den konklusion, at det ikke var blevet godtgjort, at den fælles omstruktureringsplan ville sikre en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet på begge værfter.

| (239) | I 2009 fremsendte de polske myndigheder endelig en omstruktureringsplan udarbejdet af Gdańsk skibsværfts ny ejer, ISD Polska, som erstatter alle de omstruktureringsplaner, Kommissionen tidligere havde fået tilsendt. I sin vurdering nedenfor vil Kommissionen derfor kun tage hensyn til 2009-omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(239)

I 2009 fremsendte de polske myndigheder endelig en omstruktureringsplan udarbejdet af Gdańsk skibsværfts ny ejer, ISD Polska, som erstatter alle de omstruktureringsplaner, Kommissionen tidligere havde fået tilsendt. I sin vurdering nedenfor vil Kommissionen derfor kun tage hensyn til 2009-omstruktureringsplanen.

| (240) | Værftets vanskeligheder var forårsaget og blev forværret af, at man i årevis havde forsømt at investere, af dårlig ledelse og af mangel på en ordentlig risikostyring. Disse interne mangler har sammen med skibsbygningsmarkedets konjunkturbestemte karakter, de stigende stålpriser og stigningen i den polske zlotys værdi ført til store tab på værftet, ophobning af gæld, utilstrækkelig driftskapital og yderligere ineffektivitet og forsinkelser i produktionsprocessen. |
| --- | --- |

(240)

Værftets vanskeligheder var forårsaget og blev forværret af, at man i årevis havde forsømt at investere, af dårlig ledelse og af mangel på en ordentlig risikostyring. Disse interne mangler har sammen med skibsbygningsmarkedets konjunkturbestemte karakter, de stigende stålpriser og stigningen i den polske zlotys værdi ført til store tab på værftet, ophobning af gæld, utilstrækkelig driftskapital og yderligere ineffektivitet og forsinkelser i produktionsprocessen.

| (241) | Efter Kommissionens opfattelse er det blevet godtgjort, at de planlagte omstruktureringsforanstaltninger vil kunne løse værftets problemer og er tilstrækkeligt vidtgående, at den strategi, der går ud på at sprede virksomhedens aktiviteter, er troværdig, og at de finansielle prognoser er baseret på realistiske antagelser. Det er således blevet påvist, at 2009-omstruktureringsplanen vil føre til en genoprettelse af værftets langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(241)

Efter Kommissionens opfattelse er det blevet godtgjort, at de planlagte omstruktureringsforanstaltninger vil kunne løse værftets problemer og er tilstrækkeligt vidtgående, at den strategi, der går ud på at sprede virksomhedens aktiviteter, er troværdig, og at de finansielle prognoser er baseret på realistiske antagelser. Det er således blevet påvist, at 2009-omstruktureringsplanen vil føre til en genoprettelse af værftets langsigtede rentabilitet.

| (242) | Kommissionen bemærker, at 2009-omstruktureringsplanen er udarbejdet af værftets nye ejer, som allerede har investeret betydelige private midler i overtagelsen af værftet (305 mio. PLN indskudt i værftet plus [...] mio. PLN til køb af aktierne fra de eksisterende aktionærer) og har lovet at gennemføre planen fuldt ud ud fra den overbevisning, at det vil give et rimeligt afkast. Den omstændighed, at en privat virksomhed har investeret betydelige summer i værftet og agter at finansiere 2009-omstruktureringsplanen, er efter Kommissionens opfattelse et tegn på, at en markedsøkonomisk investor har tiltro til, at Gdańsk skibsværfts rentabilitet kan genoprettes. Og desuden har ISD Polska bevist, at virksomheden har værdifulde erfaringer fra den vellykkede omstrukturering af andre kriseramte virksomheder (Huta Częstochowa), hvilket giver en yderligere sikkerhed for planens troværdighed. |
| --- | --- |

(242)

Kommissionen bemærker, at 2009-omstruktureringsplanen er udarbejdet af værftets nye ejer, som allerede har investeret betydelige private midler i overtagelsen af værftet (305 mio. PLN indskudt i værftet plus [...] mio. PLN til køb af aktierne fra de eksisterende aktionærer) og har lovet at gennemføre planen fuldt ud ud fra den overbevisning, at det vil give et rimeligt afkast. Den omstændighed, at en privat virksomhed har investeret betydelige summer i værftet og agter at finansiere 2009-omstruktureringsplanen, er efter Kommissionens opfattelse et tegn på, at en markedsøkonomisk investor har tiltro til, at Gdańsk skibsværfts rentabilitet kan genoprettes. Og desuden har ISD Polska bevist, at virksomheden har værdifulde erfaringer fra den vellykkede omstrukturering af andre kriseramte virksomheder (Huta Częstochowa), hvilket giver en yderligere sikkerhed for planens troværdighed.

| (243) | Hvad angår værftets forretningsstrategi, finder Kommissionen, at den planlagte spredning af aktiviteterne ikke alene vil gøre værftet mindre sårbart over for konjunkturudsving på skibsbygningsmarkedet, men også vil sætte det i stand til at udnytte sin stålforarbejdningskapacitet mere effektivt og udnytte nye muligheder på vindmøllemarkedet. Aktivitetsspredningen vil desuden åbne mulighed for at få værftets faste omkostninger fordelt på forskellige aktiviteter og gøre det mindre sårbart over for ændringer i markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(243)

Hvad angår værftets forretningsstrategi, finder Kommissionen, at den planlagte spredning af aktiviteterne ikke alene vil gøre værftet mindre sårbart over for konjunkturudsving på skibsbygningsmarkedet, men også vil sætte det i stand til at udnytte sin stålforarbejdningskapacitet mere effektivt og udnytte nye muligheder på vindmøllemarkedet. Aktivitetsspredningen vil desuden åbne mulighed for at få værftets faste omkostninger fordelt på forskellige aktiviteter og gøre det mindre sårbart over for ændringer i markedsvilkårene.

| (244) | Kommissionen finder, at de planlagte omstruktureringsforanstaltninger vil give en tilfredsstillende løsning på værftets problemer. I planen opstilles der en detaljeret strategi for gennemførelsen af alle omstruktureringsforanstaltningerne, især inden for organisation, planlægning, produktionscyklus, forsyninger, logistik og arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

(244)

Kommissionen finder, at de planlagte omstruktureringsforanstaltninger vil give en tilfredsstillende løsning på værftets problemer. I planen opstilles der en detaljeret strategi for gennemførelsen af alle omstruktureringsforanstaltningerne, især inden for organisation, planlægning, produktionscyklus, forsyninger, logistik og arbejdsstyrken.

| (245) | Kommissionen bemærker, at planen omfatter en vidtgående personaleomlægning, som dels bygger på en betydelig personaleindskrænkning og dels lønstigninger. I omstruktureringsplanen anerkendes det, at en høj fraværs- og udskiftningsprocent, ineffektiv udnyttelse af arbejdsstyrken og lønstrukturen hører blandt værftets største problemer. Kommissionen finder, at de planlagte foranstaltninger, bl.a. lønstigninger og indførelsen af faste karriereplaner og loyalitetssystemer, vil kunne løse de identificerede problemer. Kommissionen bemærker, at arbejdsstyrken allerede er blevet reduceret med [... over 20] % siden 2006. Den gennemsnitlige månedsløn i 2008 inden for direkte produktion er steget med [... over 20] % siden 2005. Ifølge planen skal der ske yderligere lønstigninger: [...] % i 2009, [...] % i 2010, [...] % i 2011 og [...] % i 2012, samtidig med at det også anerkendes, at arbejdstagerne har slækket på deres lønforventninger som følge af den økonomiske afmatning og lukningerne af skibsværfterne i Gdynia og Szczecin. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen bemærker, at planen omfatter en vidtgående personaleomlægning, som dels bygger på en betydelig personaleindskrænkning og dels lønstigninger. I omstruktureringsplanen anerkendes det, at en høj fraværs- og udskiftningsprocent, ineffektiv udnyttelse af arbejdsstyrken og lønstrukturen hører blandt værftets største problemer. Kommissionen finder, at de planlagte foranstaltninger, bl.a. lønstigninger og indførelsen af faste karriereplaner og loyalitetssystemer, vil kunne løse de identificerede problemer. Kommissionen bemærker, at arbejdsstyrken allerede er blevet reduceret med [... over 20] % siden 2006. Den gennemsnitlige månedsløn i 2008 inden for direkte produktion er steget med [... over 20] % siden 2005. Ifølge planen skal der ske yderligere lønstigninger: [...] % i 2009, [...] % i 2010, [...] % i 2011 og [...] % i 2012, samtidig med at det også anerkendes, at arbejdstagerne har slækket på deres lønforventninger som følge af den økonomiske afmatning og lukningerne af skibsværfterne i Gdynia og Szczecin.

| (246) | 2009-omstruktureringsplanen bygger på, at en forøgelse af produktionseffektiviteten og et bedre samarbejde med underleverandører vil betyde, at der er behov for færre ansatte på værftet. Planen sætter desuden tal på de finansielle virkninger af personalenedskæringerne. På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at den planlagte personaleomlægning vil være tilstrækkelig vidtgående til at løse værftets problemer. |
| --- | --- |

(246)

2009-omstruktureringsplanen bygger på, at en forøgelse af produktionseffektiviteten og et bedre samarbejde med underleverandører vil betyde, at der er behov for færre ansatte på værftet. Planen sætter desuden tal på de finansielle virkninger af personalenedskæringerne. På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at den planlagte personaleomlægning vil være tilstrækkelig vidtgående til at løse værftets problemer.

| (247) | Kommissionen finder, at den planlagte strategi, som går ud på betydelige indskrænkninger i skibsbygningsaktiviteten og specialisering inden for produktion af halvfærdige specialiserede skibe, er en rimelig strategi. Og hvad mere er, har investoren bevist, at den valgte strategi er realistisk i betragtning af, at af de i alt seks skibe, værftet leverede i 2008, var der i de fem tilfælde tale om skrog til offshore-skibe. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen finder, at den planlagte strategi, som går ud på betydelige indskrænkninger i skibsbygningsaktiviteten og specialisering inden for produktion af halvfærdige specialiserede skibe, er en rimelig strategi. Og hvad mere er, har investoren bevist, at den valgte strategi er realistisk i betragtning af, at af de i alt seks skibe, værftet leverede i 2008, var der i de fem tilfælde tale om skrog til offshore-skibe.

| (248) | Med hensyn til skibsbygningsaktiviteten indeholder planen adskillige foranstaltninger til tackling af de vigtigste eksterne årsager til værftets aktuelle vanskeligheder. Ifølge planen skal der indføres indekseringsklausuler i skibsbygningskontrakter, således at i det mindste en del af risikoen i forbindelse med materiale- og lønomkostninger overføres til rederierne. 2009-omstruktureringsplanen omfatter også indførelse af en detaljeret hedgingpolitik med henblik på mindskelse af valutakursrisici. Kommissionen finder, at de planlagte foranstaltninger er tilfredsstillende. Den fremlagte sensitivitetsanalyse viser, at de planlagte foranstaltninger vil gøre værftet relativt modstandsdygtigt over for ændringer i markedsforholdene, herunder også valutakursudsvingene. |
| --- | --- |

(248)

Med hensyn til skibsbygningsaktiviteten indeholder planen adskillige foranstaltninger til tackling af de vigtigste eksterne årsager til værftets aktuelle vanskeligheder. Ifølge planen skal der indføres indekseringsklausuler i skibsbygningskontrakter, således at i det mindste en del af risikoen i forbindelse med materiale- og lønomkostninger overføres til rederierne. 2009-omstruktureringsplanen omfatter også indførelse af en detaljeret hedgingpolitik med henblik på mindskelse af valutakursrisici. Kommissionen finder, at de planlagte foranstaltninger er tilfredsstillende. Den fremlagte sensitivitetsanalyse viser, at de planlagte foranstaltninger vil gøre værftet relativt modstandsdygtigt over for ændringer i markedsforholdene, herunder også valutakursudsvingene.

| (249) | Med hensyn til produktionen af stålstrukturer indeholder omstruktureringsplanen en særskilt forretningsplan, som er baseret på en markedsanalyse fra ISD Polskas eksterne konsulentfirma. Det anføres heri, at der er gode udsigter for udvikling af dette markedssegment i Polen og store fordele forbundet med værftets beliggenhed ved Østersøen. Desuden vil ISD Polskas erfaringer inden for produktion og salg af stålstrukturer komme værftet til gode. Planen satser på en produktion på ca. [... over 50 000] tons fra 2013, hvilket skal opnås gradvis i de kommende år. Dette produktionsniveau skulle give Gdańsk skibsværft en markedsandel på [...] % på det polske marked. |
| --- | --- |

(249)

Med hensyn til produktionen af stålstrukturer indeholder omstruktureringsplanen en særskilt forretningsplan, som er baseret på en markedsanalyse fra ISD Polskas eksterne konsulentfirma. Det anføres heri, at der er gode udsigter for udvikling af dette markedssegment i Polen og store fordele forbundet med værftets beliggenhed ved Østersøen. Desuden vil ISD Polskas erfaringer inden for produktion og salg af stålstrukturer komme værftet til gode. Planen satser på en produktion på ca. [... over 50 000] tons fra 2013, hvilket skal opnås gradvis i de kommende år. Dette produktionsniveau skulle give Gdańsk skibsværft en markedsandel på [...] % på det polske marked.

| (250) | Det er blevet påvist, at planerne om at øge produktionen af stålstrukturer er realistisk, da værftet allerede i 2008, som var det første år efter ISD Polskas overtagelse af det, klarede at producere og sælge over 10 000 tons stålstrukturer, hvilket var langt mere, end hvad investoren oprindeligt havde forventet. Desuden lykkedes det ISD Polska at øge salget i Huta Częstochowa fra [... over 30 000] tons i 2004 til [... over 50 000] tons i 2006 og [... over 90 000] tons i 2008. |
| --- | --- |

(250)

Det er blevet påvist, at planerne om at øge produktionen af stålstrukturer er realistisk, da værftet allerede i 2008, som var det første år efter ISD Polskas overtagelse af det, klarede at producere og sælge over 10 000 tons stålstrukturer, hvilket var langt mere, end hvad investoren oprindeligt havde forventet. Desuden lykkedes det ISD Polska at øge salget i Huta Częstochowa fra [... over 30 000] tons i 2004 til [... over 50 000] tons i 2006 og [... over 90 000] tons i 2008.

| (251) | Produktionen af stålstrukturer i Polen er blevet øget støt siden 1990'erne. I 2003 producerede polske virksomheder stålstrukturer til en værdi af 6 mio. PLN, mens tallene for 2006 og 2007 lå på henholdsvis 9,4 mio. PLN og 12,5 mio. PLN: Det viser, at tendenserne på markedet er opadgående. Efterspørgslen efter stålstrukturer antages at ville stige i Polen i de kommende år. I forretningsplanen erkendtes det, at efterspørgslen er faldet i takt med den aktuelle økonomiske afmatning, men investeringer i Polen finansieret af EU's strukturfonde og store infrastrukturprodukter ventes at føre til et opsving i efterspørgslen. |
| --- | --- |

(251)

Produktionen af stålstrukturer i Polen er blevet øget støt siden 1990'erne. I 2003 producerede polske virksomheder stålstrukturer til en værdi af 6 mio. PLN, mens tallene for 2006 og 2007 lå på henholdsvis 9,4 mio. PLN og 12,5 mio. PLN: Det viser, at tendenserne på markedet er opadgående. Efterspørgslen efter stålstrukturer antages at ville stige i Polen i de kommende år. I forretningsplanen erkendtes det, at efterspørgslen er faldet i takt med den aktuelle økonomiske afmatning, men investeringer i Polen finansieret af EU's strukturfonde og store infrastrukturprodukter ventes at føre til et opsving i efterspørgslen.

| (252) | Investoren har fremlagt kopier af eksisterende kontrakter på levering af stålstrukturer, f.eks. en ordre, som ISD Trade, der er et datterselskab i ISD-koncernen, som sælger stålstrukturer, har fået fra [...] Sp. z o.o. på levering af stålstrukturer med et samlet volumen på 25-30 000 tons i 2008. Selv om det ikke er klart, hvor stor en del af denne ordre der skal udføres i Gdańsk skibsværft og i Huta Częstochowa, viser det, at der en efterspørgsel på markedet, og at ISD Polska er i stand til at tiltrække kunder og få afsat sine produkter. Kommissionen finder derfor, at 2009-omstruktureringsplanens prognoser over stålstruktursalget er realistiske. |
| --- | --- |

(252)

Investoren har fremlagt kopier af eksisterende kontrakter på levering af stålstrukturer, f.eks. en ordre, som ISD Trade, der er et datterselskab i ISD-koncernen, som sælger stålstrukturer, har fået fra [...] Sp. z o.o. på levering af stålstrukturer med et samlet volumen på 25-30 000 tons i 2008. Selv om det ikke er klart, hvor stor en del af denne ordre der skal udføres i Gdańsk skibsværft og i Huta Częstochowa, viser det, at der en efterspørgsel på markedet, og at ISD Polska er i stand til at tiltrække kunder og få afsat sine produkter. Kommissionen finder derfor, at 2009-omstruktureringsplanens prognoser over stålstruktursalget er realistiske.

| (253) | Det er blevet påvist, at avanceforventningerne er realistiske. De avancer, der forventes, er lavere end dem, ISD Polska har for øjeblikket (med en salgsfortjeneste på [... over 10] % i 2006, [... mellem 10 og 20] % i 2007 og [... over 10] % i 2008), idet de forventede fremtidige avancer (EBITDA) i Gdańsk skibsværft udgør [... ikke over 10] %. Kommissionen finder derfor, at salgs- og avanceprognoserne for stålstrukturproduktionen kan anses for at være forsigtige og troværdige. |
| --- | --- |

(253)

Det er blevet påvist, at avanceforventningerne er realistiske. De avancer, der forventes, er lavere end dem, ISD Polska har for øjeblikket (med en salgsfortjeneste på [... over 10] % i 2006, [... mellem 10 og 20] % i 2007 og [... over 10] % i 2008), idet de forventede fremtidige avancer (EBITDA) i Gdańsk skibsværft udgør [... ikke over 10] %. Kommissionen finder derfor, at salgs- og avanceprognoserne for stålstrukturproduktionen kan anses for at være forsigtige og troværdige.

| (254) | Kommissionen bemærker, at produktionen af stålstrukturer i Gdańsk skibsværft skal foregå på de eksisterende stålforarbejdningsanlæg, der for øjeblikket bruges til skibsbygning. Den forventede betydelige produktionsforøgelse vil således blive opnået med relativt ubetydelige investeringer, hvilket vil blive afspejlet i en relativt høj intern forrentning af stålstrukturaktiviteten. |
| --- | --- |

(254)

Kommissionen bemærker, at produktionen af stålstrukturer i Gdańsk skibsværft skal foregå på de eksisterende stålforarbejdningsanlæg, der for øjeblikket bruges til skibsbygning. Den forventede betydelige produktionsforøgelse vil således blive opnået med relativt ubetydelige investeringer, hvilket vil blive afspejlet i en relativt høj intern forrentning af stålstrukturaktiviteten.

| (255) | På grundlag af de indsendte oplysninger drager Kommissionen den konklusion, at stålproduktionsvirksomheden, som skal udgøre en væsentlig og integreret del af det nye værfts aktiviteter, bygger på en troværdig analyse af værftets stilling i konkurrencen. Markedsanalysen viser, at prognoserne over salg og økonomisk resultat er realistiske. Det er således blevet godtgjort, at planen bygger på realistiske antagelser. |
| --- | --- |

(255)

På grundlag af de indsendte oplysninger drager Kommissionen den konklusion, at stålproduktionsvirksomheden, som skal udgøre en væsentlig og integreret del af det nye værfts aktiviteter, bygger på en troværdig analyse af værftets stilling i konkurrencen. Markedsanalysen viser, at prognoserne over salg og økonomisk resultat er realistiske. Det er således blevet godtgjort, at planen bygger på realistiske antagelser.

| (256) | 2009-omstruktureringsplanen indeholder en særskilt forretningsplan for Gdańsk skibsværfts vindmølleproduktion. Denne plan er baseret på en markedsanalyse, der viser gode udsigter for virksomheder, der går ind på dette markedssegment. Værftet vil nyde godt af regelmæssige forsyninger fra Huta Częstochowa, det vil have en god beliggenhed, fordi dets produkter vil kunne transporteres ad søvejen, og det vil nyde godt af ISD Polskas erfaringer inden for produktion af vindmøllekomponenter. Planen viser også, at efterspørgslen for vindmøller vil stige på grund af lovgivningsincitamenter (fremme af vedvarende energikilder) og økonomiske faktorer (f.eks. svingende råvarepriser). Ifølge uafhængige analyse vil vindmøller i 2010 producere 172 mio. MW energi i hele verden, hvilket vil stige til 378 mio. MW i (47). |
| --- | --- |

(256)

2009-omstruktureringsplanen indeholder en særskilt forretningsplan for Gdańsk skibsværfts vindmølleproduktion. Denne plan er baseret på en markedsanalyse, der viser gode udsigter for virksomheder, der går ind på dette markedssegment. Værftet vil nyde godt af regelmæssige forsyninger fra Huta Częstochowa, det vil have en god beliggenhed, fordi dets produkter vil kunne transporteres ad søvejen, og det vil nyde godt af ISD Polskas erfaringer inden for produktion af vindmøllekomponenter. Planen viser også, at efterspørgslen for vindmøller vil stige på grund af lovgivningsincitamenter (fremme af vedvarende energikilder) og økonomiske faktorer (f.eks. svingende råvarepriser). Ifølge uafhængige analyse vil vindmøller i 2010 producere 172 mio. MW energi i hele verden, hvilket vil stige til 378 mio. MW i (47).

| (257) | Virksomheden har fremlagt dokumentation for, at den i februar og april 2009 havde drøftelser med potentielle købere til vindmølleanlægget (48). Disse drøftelser bekræftede investorens antagelser med hensyn til projektets omkostninger og tidshorisont. |
| --- | --- |

(257)

Virksomheden har fremlagt dokumentation for, at den i februar og april 2009 havde drøftelser med potentielle købere til vindmølleanlægget (48). Disse drøftelser bekræftede investorens antagelser med hensyn til projektets omkostninger og tidshorisont.

| (258) | Planen indeholder en detaljeret redegørelse for de antagelser, der ligger til grund for de finansielle prognoser, f.eks. er indtægtsprognoserne baseret på oplysninger fra potentielle købere, omkostningerne er baseret på energi- og stålprisprognoser, ca. [...] ansatte osv. Kommissionen finder, at det er blevet godtgjort, at disse antagelser er troværdige, og at de forventede finansielle resultater derfor er realistiske. |
| --- | --- |

(258)

Planen indeholder en detaljeret redegørelse for de antagelser, der ligger til grund for de finansielle prognoser, f.eks. er indtægtsprognoserne baseret på oplysninger fra potentielle købere, omkostningerne er baseret på energi- og stålprisprognoser, ca. [...] ansatte osv. Kommissionen finder, at det er blevet godtgjort, at disse antagelser er troværdige, og at de forventede finansielle resultater derfor er realistiske.

| (259) | At to banker har vist interesse i at finansiere investeringen i vindmølleproduktionen, er et yderligere tegn på, at projektet er troværdigt, og at markedet tror på dets langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(259)

At to banker har vist interesse i at finansiere investeringen i vindmølleproduktionen, er et yderligere tegn på, at projektet er troværdigt, og at markedet tror på dets langsigtede rentabilitet.

| (260) | Kommissionen finder det godtgjort, at de samlede finansielle prognoser for alle værftets tre aktiviteter er troværdige og indikerer, at denne plan vil kunne genoprette værftets langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(260)

Kommissionen finder det godtgjort, at de samlede finansielle prognoser for alle værftets tre aktiviteter er troværdige og indikerer, at denne plan vil kunne genoprette værftets langsigtede rentabilitet.

| (261) | Kommissionen finder, at de antagelser, som er lagt til grund for prognoserne, er rimelige. Det er blevet godtgjort, at de bygger på troværdige kilder og er realistiske. Den forventede stigning i forbrugerpriserne og energipriserne og den forventede udvikling i interbankrenterne er baseret på uafhængige analyser. De forventede salgspriser for skibene er baseret på de hidtidige priser, eksisterende kontraktpriser, hensigtserklæringer og markedsdata. |
| --- | --- |

(261)

Kommissionen finder, at de antagelser, som er lagt til grund for prognoserne, er rimelige. Det er blevet godtgjort, at de bygger på troværdige kilder og er realistiske. Den forventede stigning i forbrugerpriserne og energipriserne og den forventede udvikling i interbankrenterne er baseret på uafhængige analyser. De forventede salgspriser for skibene er baseret på de hidtidige priser, eksisterende kontraktpriser, hensigtserklæringer og markedsdata.

| (262) | Hvad løntendenserne angår, bemærker Kommissionen, at lønningerne på værftet allerede er steget betydeligt. I den finansielle model antages det, at den gennemsnitlige timeløn i 2009-2018 vil stige med [... over 40] %. Selv om gennemsnitslønningerne på værftet i 2009 vil ligge [... ca. 15] % over lønniveauet i 2009, regnes der i planen med yderligere lønstigninger. I lyset af de ovennævnte faktorer og under hensyntagen til den aktuelle økonomiske krise og stramningen på arbejdsmarkedet i Polen, især inden for skibsbygning, mener Kommissionen, at de antagelser, der er lagt til grund for lønudviklingen, er korrekte. |
| --- | --- |

(262)

Hvad løntendenserne angår, bemærker Kommissionen, at lønningerne på værftet allerede er steget betydeligt. I den finansielle model antages det, at den gennemsnitlige timeløn i 2009-2018 vil stige med [... over 40] %. Selv om gennemsnitslønningerne på værftet i 2009 vil ligge [... ca. 15] % over lønniveauet i 2009, regnes der i planen med yderligere lønstigninger. I lyset af de ovennævnte faktorer og under hensyntagen til den aktuelle økonomiske krise og stramningen på arbejdsmarkedet i Polen, især inden for skibsbygning, mener Kommissionen, at de antagelser, der er lagt til grund for lønudviklingen, er korrekte.

| (263) | Endelig fremgår det af sensitivitetsanalysen, at planen vil gøre Gdańsk skibsværft tilstrækkelig modstandsdygtigt over for de væsentligste risikofaktorer ved værftets aktiviteter. Kommissionen drager den konklusion, at sensitivitetsanalysen viser, at de finansielle prognoser vil være relativt upåvirkelige over for ændringer i de underliggende antagelser. |
| --- | --- |

(263)

Endelig fremgår det af sensitivitetsanalysen, at planen vil gøre Gdańsk skibsværft tilstrækkelig modstandsdygtigt over for de væsentligste risikofaktorer ved værftets aktiviteter. Kommissionen drager den konklusion, at sensitivitetsanalysen viser, at de finansielle prognoser vil være relativt upåvirkelige over for ændringer i de underliggende antagelser.

| (264) | På grundlag af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at 2009-omstrukturringsplanen er tilstrækkelig robust til at sikre en genoprettelse af Gdańsk skibsværfts rentabilitet. |
| --- | --- |

(264)

På grundlag af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at 2009-omstrukturringsplanen er tilstrækkelig robust til at sikre en genoprettelse af Gdańsk skibsværfts rentabilitet.

c)   Støttens begrænsning til et absolut minimum

| (265) | Ifølge punkt 43 i rammebestemmelserne skal støtten være begrænset til et absolut minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen. Det forventes, at støttemodtageren yder et betydeligt bidrag til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller via ekstern finansiering på markedsvilkår. Dette bidrag er dels et tegn på, at markedet tror på, at virksomheden kan bringes på fode, og dels en måde, hvorpå man kan sikre, at støtten er begrænset til et minimum. Når der er tale om store virksomheder, som Gdańsk skibsværft, bør dette bidrag udgøre mindst 50 % af omstruktureringsomkostninger. Det egetbidrag, der ydes, skal være reelt, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster og cashflows (punkt 43 i rammebestemmelserne). |
| --- | --- |

(265)

Ifølge punkt 43 i rammebestemmelserne skal støtten være begrænset til et absolut minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen. Det forventes, at støttemodtageren yder et betydeligt bidrag til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller via ekstern finansiering på markedsvilkår. Dette bidrag er dels et tegn på, at markedet tror på, at virksomheden kan bringes på fode, og dels en måde, hvorpå man kan sikre, at støtten er begrænset til et minimum. Når der er tale om store virksomheder, som Gdańsk skibsværft, bør dette bidrag udgøre mindst 50 % af omstruktureringsomkostninger. Det egetbidrag, der ydes, skal være reelt, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster og cashflows (punkt 43 i rammebestemmelserne).

| (266) | Omstruktureringsomkostningerne og finansieringskilderne er beskrevet i betragtning 134 ovenfor. Kommissionen bemærker, at der også må tages hensyn til de finansielle omkostninger i relation til de af staten subsidierede produktionsgarantier. De samlede omstruktureringsomkostninger beløber sig således til [... over 1] mia. PLN. Dette beløb omfatter omkostninger på [... over 1] mia. PLN, jf. betragtning 134 ovenfor, støtteelementet i de produktionsgarantier (et særligt, men normalt træk ved skibsbygningssektoren), som værftet tidligere har fået ydet, og som udgør 18,9 mio. PLN, jf. betragtning 216 ovenfor, og støtteelementet i forbindelse med fremtidige produktionsgarantier med et beløb på 28,8 mio. PLN, jf. betragtning 218 ovenfor. |
| --- | --- |

(266)

Omstruktureringsomkostningerne og finansieringskilderne er beskrevet i betragtning 134 ovenfor. Kommissionen bemærker, at der også må tages hensyn til de finansielle omkostninger i relation til de af staten subsidierede produktionsgarantier. De samlede omstruktureringsomkostninger beløber sig således til [... over 1] mia. PLN. Dette beløb omfatter omkostninger på [... over 1] mia. PLN, jf. betragtning 134 ovenfor, støtteelementet i de produktionsgarantier (et særligt, men normalt træk ved skibsbygningssektoren), som værftet tidligere har fået ydet, og som udgør 18,9 mio. PLN, jf. betragtning 216 ovenfor, og støtteelementet i forbindelse med fremtidige produktionsgarantier med et beløb på 28,8 mio. PLN, jf. betragtning 218 ovenfor.

| (267) | Kommissionen finder, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det nødvendige minimum, og at de er tilstrækkeligt begrundede. Omstruktureringsplanen indeholder en klar og detaljeret investeringsplan. De udestående civil- og offentligretlige fordringer, som endnu står tilbage at indfri, er veldefinerede. Planen indeholder en klar gennemgang af og forklaring på omkostningerne ved personaleomlægningerne og størrelsen af den kapital, der er nødvendig for at forbedre virksomhedens balance. Hvad angår perioden efter 1. maj 2004 og før den aktuelle omstrukturering på grundlag af 2009-omstruktureringsplanen, bemærker Kommissionen, at den statsstøtte, der blev ydet til værftet, blev brugt til at dække tab og holde værftet gående og derfor giver en indikation af, hvad der er virksomhedens likviditetsbehov i den her omhandlede periode. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen finder, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det nødvendige minimum, og at de er tilstrækkeligt begrundede. Omstruktureringsplanen indeholder en klar og detaljeret investeringsplan. De udestående civil- og offentligretlige fordringer, som endnu står tilbage at indfri, er veldefinerede. Planen indeholder en klar gennemgang af og forklaring på omkostningerne ved personaleomlægningerne og størrelsen af den kapital, der er nødvendig for at forbedre virksomhedens balance. Hvad angår perioden efter 1. maj 2004 og før den aktuelle omstrukturering på grundlag af 2009-omstruktureringsplanen, bemærker Kommissionen, at den statsstøtte, der blev ydet til værftet, blev brugt til at dække tab og holde værftet gående og derfor giver en indikation af, hvad der er virksomhedens likviditetsbehov i den her omhandlede periode.

| (268) | Omstruktureringsplanen bygger på, at det egetbidrag, der skal ydes til Gdańsk skibsværfts omstruktureringsomkostninger, skal komme fra følgende kilder: kapitaltilførsel fra ISD Polska (305 mio. PLN), salg og leasing af overflødige aktiver ([...] mio. PLN) og ekstern finansiering på markedsvilkår, f.eks. banklån ([...] mio. PLN). |
| --- | --- |

(268)

Omstruktureringsplanen bygger på, at det egetbidrag, der skal ydes til Gdańsk skibsværfts omstruktureringsomkostninger, skal komme fra følgende kilder: kapitaltilførsel fra ISD Polska (305 mio. PLN), salg og leasing af overflødige aktiver ([...] mio. PLN) og ekstern finansiering på markedsvilkår, f.eks. banklån ([...] mio. PLN).

| (269) | Kommissionens vurdering af de foreslåede elementer i egetbidraget er som følger: |
| --- | --- |

(269)

Kommissionens vurdering af de foreslåede elementer i egetbidraget er som følger:

| (270) | For det første har ISD Polska, som er en privat virksomhed, allerede foretaget kapitaltilførslen på 305 mio. PLN, og den er allerede blevet registreret og indbetalt. Kommissionen konkluderer derfor, at dette bør betragtes som et reelt egetbidrag, således som det kræves i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(270)

For det første har ISD Polska, som er en privat virksomhed, allerede foretaget kapitaltilførslen på 305 mio. PLN, og den er allerede blevet registreret og indbetalt. Kommissionen konkluderer derfor, at dette bør betragtes som et reelt egetbidrag, således som det kræves i rammebestemmelserne.

| (271) | For det andet anerkender Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger, at indtægter fra salget af visse aktiver eller leasing af disse aktiver er et reelt egetbidrag, da der foreligger dokumentation for disse indtægter. Disse salgs-/leasingindtægter udgør ca. [...] mio. PLN. |
| --- | --- |

(271)

For det andet anerkender Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger, at indtægter fra salget af visse aktiver eller leasing af disse aktiver er et reelt egetbidrag, da der foreligger dokumentation for disse indtægter. Disse salgs-/leasingindtægter udgør ca. [...] mio. PLN.

| (272) | Med hensyn til de [...] mio. PLN, som virksomheden agter at skaffe fra eksterne kilder på markedsvilkår, bemærker Kommissionen, at virksomheden har fremlagt betingede tilsagn fra to banker om medfinansiering af vindmølleprojektet med i alt [...] mio. PLN. Kommissionen finder, at bankernes lånetilsagn er tilstrækkelige til at drage den konklusion, at denne finansiering ikke er forbundet med statsstøtte, og at der er tale om et reelt egetbidrag som krævet i rammebestemmelserne. For det første er bankernes tilsagn baseret på deres vurdering af forretningsplanen for vindmølleproduktionen, som bekræfter troværdigheden af projektet og de forventede finansielle resultater. For det andet afhænger opfyldelsen af de betingelser, bankerne stiller, hovedsagelig af ISD Stocznia og ikke af eksterne eller uforudsigelige omstændigheder. Og endelig bekræftede bankerne, at lånene vil blive ydet på gældende markedsvilkår uden nogen statsgaranti. |
| --- | --- |

(272)

Med hensyn til de [...] mio. PLN, som virksomheden agter at skaffe fra eksterne kilder på markedsvilkår, bemærker Kommissionen, at virksomheden har fremlagt betingede tilsagn fra to banker om medfinansiering af vindmølleprojektet med i alt [...] mio. PLN. Kommissionen finder, at bankernes lånetilsagn er tilstrækkelige til at drage den konklusion, at denne finansiering ikke er forbundet med statsstøtte, og at der er tale om et reelt egetbidrag som krævet i rammebestemmelserne. For det første er bankernes tilsagn baseret på deres vurdering af forretningsplanen for vindmølleproduktionen, som bekræfter troværdigheden af projektet og de forventede finansielle resultater. For det andet afhænger opfyldelsen af de betingelser, bankerne stiller, hovedsagelig af ISD Stocznia og ikke af eksterne eller uforudsigelige omstændigheder. Og endelig bekræftede bankerne, at lånene vil blive ydet på gældende markedsvilkår uden nogen statsgaranti.

| (273) | Med hensyn til indhentning af de nødvendige tilladelser til disse aktiviteter og tilvejebringelsen af den sikkerhed, bankerne kræver, bemærker Kommissionen, at ISD Stocznia allerede har taget skridt til at opfylde bankernes krav. For det første har virksomheden ansøgt havnemyndighederne og staten om tilladelse til at overføre grunde tilhørende Gdańsk skibsværft til en særskilt juridisk enhed, ISD Energia Sp. z o.o., som vil fortsætte med at producere vindmøller. Denne tilladelse skal indhentes i henhold til loven, eftersom grundene ligger inden for havneområdet, men intet tyder på, at tilladelsen ikke vil blive givet. Med hensyn til den krævede sikkerhedsstillelse i form af pant i disse grunde har ISD Stocznia for det andet udtalt følgende. Grundene er for øjeblikket pantsat som garanti for værftets udestående gæld til det offentlige. Så snart omstruktureringsplanen er blevet godkendt, og den planlagte støtte er ydet, vil værftet i overensstemmelse med omstruktureringsplanen betale sin udestående gæld, og pantsætning af grundene ophæves. Kommissionen finder derfor, at ISD Stocznia med al sandsynlighed må antages at ville opfylde disse to betingelser. Efter vedtagelsen af nærværende beslutning vil det eneste krav, der står tilbage at opfylde, være, at bankens besluttende organer godkender det. I lyset af det ovenstående finder Kommissionen, at den planlagte eksterne finansiering på [...] mio. PLN til finansiering af vindmølleprojektet kan anses for at udgøre et reelt egetbidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne uden nogen form for statsstøtte. |
| --- | --- |

(273)

Med hensyn til indhentning af de nødvendige tilladelser til disse aktiviteter og tilvejebringelsen af den sikkerhed, bankerne kræver, bemærker Kommissionen, at ISD Stocznia allerede har taget skridt til at opfylde bankernes krav. For det første har virksomheden ansøgt havnemyndighederne og staten om tilladelse til at overføre grunde tilhørende Gdańsk skibsværft til en særskilt juridisk enhed, ISD Energia Sp. z o.o., som vil fortsætte med at producere vindmøller. Denne tilladelse skal indhentes i henhold til loven, eftersom grundene ligger inden for havneområdet, men intet tyder på, at tilladelsen ikke vil blive givet. Med hensyn til den krævede sikkerhedsstillelse i form af pant i disse grunde har ISD Stocznia for det andet udtalt følgende. Grundene er for øjeblikket pantsat som garanti for værftets udestående gæld til det offentlige. Så snart omstruktureringsplanen er blevet godkendt, og den planlagte støtte er ydet, vil værftet i overensstemmelse med omstruktureringsplanen betale sin udestående gæld, og pantsætning af grundene ophæves. Kommissionen finder derfor, at ISD Stocznia med al sandsynlighed må antages at ville opfylde disse to betingelser. Efter vedtagelsen af nærværende beslutning vil det eneste krav, der står tilbage at opfylde, være, at bankens besluttende organer godkender det. I lyset af det ovenstående finder Kommissionen, at den planlagte eksterne finansiering på [...] mio. PLN til finansiering af vindmølleprojektet kan anses for at udgøre et reelt egetbidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne uden nogen form for statsstøtte.

| (274) | Kommissionen er som helhed af den opfattelse at finansiering på [... ca. 500] mio. PLN (305 mio. + [...] mio. + [...] mio.) kan betragtes som et reelt egetbidrag til finansiering af omstruktureringsomkostningerne. Eftersom de samlede omstruktureringsomkostninger udgør [... over 1 000] mio. PLN, tegner et egetbidrag af denne størrelsesorden sig for 45 % af de samlede omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(274)

Kommissionen er som helhed af den opfattelse at finansiering på [... ca. 500] mio. PLN (305 mio. + [...] mio. + [...] mio.) kan betragtes som et reelt egetbidrag til finansiering af omstruktureringsomkostningerne. Eftersom de samlede omstruktureringsomkostninger udgør [... over 1 000] mio. PLN, tegner et egetbidrag af denne størrelsesorden sig for 45 % af de samlede omstruktureringsomkostninger.

| (275) | Kommissionen bemærker også, at værftet påbegyndte sin omstrukturering helt tilbage i 2002. I sin åbningsbeslutning bemærkede Kommissionen, at der ved vurderingen af, om statsstøtte ydet efter Polens tiltrædelse til EU havde været begrænset til det nødvendige minimum, også skulle tages hensyn til støtte ydet til værftet før tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen bemærker også, at værftet påbegyndte sin omstrukturering helt tilbage i 2002. I sin åbningsbeslutning bemærkede Kommissionen, at der ved vurderingen af, om statsstøtte ydet efter Polens tiltrædelse til EU havde været begrænset til det nødvendige minimum, også skulle tages hensyn til støtte ydet til værftet før tiltrædelsen.

| (276) | Som fastslået i åbningsbeslutningen, modtog Gdańsk skibsværft i årene 2002-2004 157 mio. PLN i statsstøtte. Kommissionen finder, at dette beløb dækker de omkostninger, der var nødvendige for at holde værftet likvidt i denne periode. De samlede omstruktureringsomkostninger siden 2002 beløber sig derfor til [...] mio. PLN. Egetbidraget på [... ca. 500] mio. PLN vil således sække 40 % af disse omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(276)

Som fastslået i åbningsbeslutningen, modtog Gdańsk skibsværft i årene 2002-2004 157 mio. PLN i statsstøtte. Kommissionen finder, at dette beløb dækker de omkostninger, der var nødvendige for at holde værftet likvidt i denne periode. De samlede omstruktureringsomkostninger siden 2002 beløber sig derfor til [...] mio. PLN. Egetbidraget på [... ca. 500] mio. PLN vil således sække 40 % af disse omstruktureringsomkostninger.

| (277) | Kommissionen bemærker, at der selv om der med disse 40 % er tale om et betydeligt bidrag, ligger det dog stadigvæk under de 50 %, der normalt kræves i rammebestemmelserne. Men i overensstemmelse med punkt 44 i rammebestemmelserne kan Kommissionen acceptere et lavere bidrag under ekstraordinære omstændigheder og i tilfælde af særlige problemer. For det første udgør de 40 % et betydeligt bidrag. For det andet ligger virksomheden i et område, der er regionalstøtteberettiget efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), hvilket i overensstemmelse med punkt 56 i rammebestemmelserne kan retfærdiggøre et lavere egetbidrag (49). For det tredje bemærker Kommissionen, at Gdańsk skibsværft har været kriseramt i en lang årrække. Selv om værftet gik konkurs i 1996 og blev overtaget af Gdynia skibsværft i 1998, foretog værftet (og dets moderselskab) ikke de omstruktureringer, der var nødvendige for gradvis at tilpasse sig til markedsøkonomien og den internationale konkurrence. Efter Polens tiltrædelse af EU forblev værftet statsejet i over tre år, og enhver støtte fra værftets aktionærer i denne periode udgjorde statsstøtte. Da privatiseringen først fandt sted i 2007, ville det være vanskeligt for den nuværende private ejer at matche de betydelige støttebeløb, værftet modtog, med et tilstrækkeligt stort bidrag, uden at det umuliggjorde en rimelig forrentning af ejerens investering og en genoprettelse af værftets rentabilitet. |
| --- | --- |

(277)

Kommissionen bemærker, at der selv om der med disse 40 % er tale om et betydeligt bidrag, ligger det dog stadigvæk under de 50 %, der normalt kræves i rammebestemmelserne. Men i overensstemmelse med punkt 44 i rammebestemmelserne kan Kommissionen acceptere et lavere bidrag under ekstraordinære omstændigheder og i tilfælde af særlige problemer. For det første udgør de 40 % et betydeligt bidrag. For det andet ligger virksomheden i et område, der er regionalstøtteberettiget efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), hvilket i overensstemmelse med punkt 56 i rammebestemmelserne kan retfærdiggøre et lavere egetbidrag (49). For det tredje bemærker Kommissionen, at Gdańsk skibsværft har været kriseramt i en lang årrække. Selv om værftet gik konkurs i 1996 og blev overtaget af Gdynia skibsværft i 1998, foretog værftet (og dets moderselskab) ikke de omstruktureringer, der var nødvendige for gradvis at tilpasse sig til markedsøkonomien og den internationale konkurrence. Efter Polens tiltrædelse af EU forblev værftet statsejet i over tre år, og enhver støtte fra værftets aktionærer i denne periode udgjorde statsstøtte. Da privatiseringen først fandt sted i 2007, ville det være vanskeligt for den nuværende private ejer at matche de betydelige støttebeløb, værftet modtog, med et tilstrækkeligt stort bidrag, uden at det umuliggjorde en rimelig forrentning af ejerens investering og en genoprettelse af værftets rentabilitet.

| (278) | Kommissionen finder det også meget positivt, at det er lykkedes de polske myndigheder at privatisere værftet, og den finder derfor, at egetbidraget er så stort, som det er muligt under omstændighederne. Kommissionen bemærker, at de mislykkede forsøg på at privatisere og omstrutkurere de andre to polske skibsværter i Gdynia og Szczecin tyder på, at det er vanskeligt at tiltrække private investorer, som vil være villige til at yde et betydeligt finansielt bidrag til omstrukturering i en sektor med en sådan fortid. ISD Polskas betydelige engagement i Gdańsk skibsværft kan således anses for at udgøre det størst mulige bidrag. |
| --- | --- |

(278)

Kommissionen finder det også meget positivt, at det er lykkedes de polske myndigheder at privatisere værftet, og den finder derfor, at egetbidraget er så stort, som det er muligt under omstændighederne. Kommissionen bemærker, at de mislykkede forsøg på at privatisere og omstrutkurere de andre to polske skibsværter i Gdynia og Szczecin tyder på, at det er vanskeligt at tiltrække private investorer, som vil være villige til at yde et betydeligt finansielt bidrag til omstrukturering i en sektor med en sådan fortid. ISD Polskas betydelige engagement i Gdańsk skibsværft kan således anses for at udgøre det størst mulige bidrag.

| (279) | Endelig bemærker Kommissionen, at når der kun tages hensyn til omstruktureringsomkostningerne efter 2004 (herunder statsstøttefinansierede likviditetsbehov), udgør egetbidraget 45 %. Det er den statsstøtte, der blev ydet til værftet i årene mellem 2002 og 2004, som reducerer dette bidrag til 40 %, hvilket Kommissionen anser for at være acceptabelt af de ovennævnte og de følgende årsager. I tiden før 2004, da denne støtte blev ydet, var det 1999-rammebestemmelserne, der var gældende, og disse rammebestemmelser foreskrev ikke et egetbidrag på 50 %. I lyset af disse rammebestemmelser og Kommissionens beslutningspraksis på daværende tidspunkt ville et egetbidrag på 40 % med al sandsynlighed blive anset for at være tilstrækkeligt. |
| --- | --- |

(279)

Endelig bemærker Kommissionen, at når der kun tages hensyn til omstruktureringsomkostningerne efter 2004 (herunder statsstøttefinansierede likviditetsbehov), udgør egetbidraget 45 %. Det er den statsstøtte, der blev ydet til værftet i årene mellem 2002 og 2004, som reducerer dette bidrag til 40 %, hvilket Kommissionen anser for at være acceptabelt af de ovennævnte og de følgende årsager. I tiden før 2004, da denne støtte blev ydet, var det 1999-rammebestemmelserne, der var gældende, og disse rammebestemmelser foreskrev ikke et egetbidrag på 50 %. I lyset af disse rammebestemmelser og Kommissionens beslutningspraksis på daværende tidspunkt ville et egetbidrag på 40 % med al sandsynlighed blive anset for at være tilstrækkeligt.

| (280) | Kommissionens konklusion i denne sag er, at i lyset af de mange forsøg på at holde værftet likvidt, mens det var ejet af staten, og i betragtning af, at værftet i sidste instans blev privatiseret, er et egetbidrag på 40 % et tilstrækkeligt stort egetbidrag, som sikrer, at støtten er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at omstrukturere Gdańsk skibsværft og genoprette dets rentabilitet. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionens konklusion i denne sag er, at i lyset af de mange forsøg på at holde værftet likvidt, mens det var ejet af staten, og i betragtning af, at værftet i sidste instans blev privatiseret, er et egetbidrag på 40 % et tilstrækkeligt stort egetbidrag, som sikrer, at støtten er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at omstrukturere Gdańsk skibsværft og genoprette dets rentabilitet.

| (281) | Kommissionen bemærker, at ud over støtten til finansiering af omstruktureringsomkostningerne vil Gdańsk skibsværft fortsætte med at få finansieret sin driftskapital med statsstøtte i form af produktionsgarantier fra KUKE. Disse garantier vil blive stillet på vilkår svarende til, hvad der gælder under den af Kommissionen godkendte ordning (50) for virksomheder i den højeste risikogruppe. Kommissionen bemærker, at disse garantier som anført i betragtning 214 udgør statsstøtte. Kommissionen finder imidlertid, at vilkårene for disse garantier, specielt i relation til prisen for dem, stemmer overens med vilkårene i den ovennævnte garantiordning, hvilket sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum. Kommissionen anerkender også behovet for disse garantier, som er et normalt fænomen i sektoren og ikke kun stilles for kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen bemærker, at ud over støtten til finansiering af omstruktureringsomkostningerne vil Gdańsk skibsværft fortsætte med at få finansieret sin driftskapital med statsstøtte i form af produktionsgarantier fra KUKE. Disse garantier vil blive stillet på vilkår svarende til, hvad der gælder under den af Kommissionen godkendte ordning (50) for virksomheder i den højeste risikogruppe. Kommissionen bemærker, at disse garantier som anført i betragtning 214 udgør statsstøtte. Kommissionen finder imidlertid, at vilkårene for disse garantier, specielt i relation til prisen for dem, stemmer overens med vilkårene i den ovennævnte garantiordning, hvilket sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum. Kommissionen anerkender også behovet for disse garantier, som er et normalt fænomen i sektoren og ikke kun stilles for kriseramte virksomheder.

d)   Ingen uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger

| (282) | I henhold til punkt 38-42 i rammebestemmelserne skal der træffes foranstaltninger til at begrænse enhver skadelig virkning, støtten kan have for konkurrenterne, mest muligt. Støtten må ikke føre til utilbørlige konkurrencefordrejninger. Det indebærer normalt en begrænsning af virksomhedens markedsandel efter omstruktureringens afslutning. Den obligatoriske begrænsning eller indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på det relevante marked er en kompenserende foranstaltning over for virksomhedens konkurrenter. Den bør stå i forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og virksomhedens relative størrelse på sit eller sine markeder. |
| --- | --- |

(282)

I henhold til punkt 38-42 i rammebestemmelserne skal der træffes foranstaltninger til at begrænse enhver skadelig virkning, støtten kan have for konkurrenterne, mest muligt. Støtten må ikke føre til utilbørlige konkurrencefordrejninger. Det indebærer normalt en begrænsning af virksomhedens markedsandel efter omstruktureringens afslutning. Den obligatoriske begrænsning eller indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på det relevante marked er en kompenserende foranstaltning over for virksomhedens konkurrenter. Den bør stå i forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og virksomhedens relative størrelse på sit eller sine markeder.

| (283) | Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft siden 2002 har modtaget betydelige summer i statsstøtte, og at det siden da kun har kunnet overleve på markedet i kraft af den konstante statsstøtte, der blev ydet under forskellige former: manglende inddrivelse af offentlige fordringer, lån, kapitaltilførsler og garantier for forskudsbetalinger på fordelagtige vilkår, uden hvilke værftet ikke ville have været i stand til at indgå kontrakter. Desuden bemærker Kommissionen, at værftet er et af de tre største skibsværfter i Polen og hører til blandt de store producenter i Europa, hvilket forstærker støttens konkurrencefordrejende virkninger. I overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne skal foranstaltningerne derfor være tilstrækkeligt vidtgående, for at de vil kunne anses for at stå i rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger. Kommissionen finder, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger i tilstrækkelig grad vil begrænse de konkurrencefordrejende virkninger, støtten til Gdańsk skibsværft vil få. |
| --- | --- |

(283)

Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft siden 2002 har modtaget betydelige summer i statsstøtte, og at det siden da kun har kunnet overleve på markedet i kraft af den konstante statsstøtte, der blev ydet under forskellige former: manglende inddrivelse af offentlige fordringer, lån, kapitaltilførsler og garantier for forskudsbetalinger på fordelagtige vilkår, uden hvilke værftet ikke ville have været i stand til at indgå kontrakter. Desuden bemærker Kommissionen, at værftet er et af de tre største skibsværfter i Polen og hører til blandt de store producenter i Europa, hvilket forstærker støttens konkurrencefordrejende virkninger. I overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne skal foranstaltningerne derfor være tilstrækkeligt vidtgående, for at de vil kunne anses for at stå i rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger. Kommissionen finder, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger i tilstrækkelig grad vil begrænse de konkurrencefordrejende virkninger, støtten til Gdańsk skibsværft vil få.

| (284) | Kommissionen bemærker for det første, at værftet vil indskrænke sin skibsbygningskapacitet betragteligt ved at lukke produktionsanlæg, der er nødvendige for at bygge skibe, og som hidtil har udgjort flaskehalse, nemlig to af de tre beddinger. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen bemærker for det første, at værftet vil indskrænke sin skibsbygningskapacitet betragteligt ved at lukke produktionsanlæg, der er nødvendige for at bygge skibe, og som hidtil har udgjort flaskehalse, nemlig to af de tre beddinger.

| (285) | Kommissionen finder af følgende grunde, at lukning af to beddinger er en tilstrækkelig modydelse. Ved fastlæggelse af størrelsen af den nødvendige kapacitetsindskrænkning foretog Kommissionen en vurdering af værftets aktuelle tekniske kapacitet og sammenlignede den med den potentielle kapacitet, værftet kunne opnå efter omstruktureringen og forbedringerne i produktionseffektiviteten. Disse kapacitetsindskrænkninger skulle sikre, at værftets tekniske kapacitet efter omstruktureringen blev lavere, end før der blev ydet statsstøtte til omstrukturering. |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen finder af følgende grunde, at lukning af to beddinger er en tilstrækkelig modydelse. Ved fastlæggelse af størrelsen af den nødvendige kapacitetsindskrænkning foretog Kommissionen en vurdering af værftets aktuelle tekniske kapacitet og sammenlignede den med den potentielle kapacitet, værftet kunne opnå efter omstruktureringen og forbedringerne i produktionseffektiviteten. Disse kapacitetsindskrænkninger skulle sikre, at værftets tekniske kapacitet efter omstruktureringen blev lavere, end før der blev ydet statsstøtte til omstrukturering.

| (286) | Ifølge Gdańsk skibsværfts konsulentfirma udgør værftets aktuelle kapacitet 165 000 kbt. 2009-omstruktureringsplanen sikrer, at den fremtidige kapacitet på den tilbageværende bedding eller ethvert andet søsætningsanlæg, værftet kommer til at benytte, begrænses til ca. 100 000 kbt. Der er derfor tale om en klar indskrænkning af værftets kapacitet på ca. 39 %. |
| --- | --- |

(286)

Ifølge Gdańsk skibsværfts konsulentfirma udgør værftets aktuelle kapacitet 165 000 kbt. 2009-omstruktureringsplanen sikrer, at den fremtidige kapacitet på den tilbageværende bedding eller ethvert andet søsætningsanlæg, værftet kommer til at benytte, begrænses til ca. 100 000 kbt. Der er derfor tale om en klar indskrænkning af værftets kapacitet på ca. 39 %.

| (287) | Værftet har desuden afgivet tilsagn om ikke på noget tidspunkt at bruge mere end et søsætningsanlæg, enten den eksisterende B1-bedding eller andre anlæg, som værftet måtte erhverve eller på anden måde få rådighed over. Kommissionen bemærker, at hvis værftet skulle begynde at bruge et nyt søsætningsanlæg, har det afgivet tilsagn om omgående at opsige lejeaftalen for bedding B1. |
| --- | --- |

(287)

Værftet har desuden afgivet tilsagn om ikke på noget tidspunkt at bruge mere end et søsætningsanlæg, enten den eksisterende B1-bedding eller andre anlæg, som værftet måtte erhverve eller på anden måde få rådighed over. Kommissionen bemærker, at hvis værftet skulle begynde at bruge et nyt søsætningsanlæg, har det afgivet tilsagn om omgående at opsige lejeaftalen for bedding B1.

| (288) | Lukningen af to ud af tre beddinger og tilsagnet om ikke at bruge mere end ét søsætningsanlæg, samtidig med at den tekniske kapacitet begrænses til ca. 100 000 kbt, har elimineret Kommissionens betænkeligheder på dette område og vil sikre, at kapacitetsindskrænkningen er tilstrækkelig til, at værftets konkurrenter opnår en rimelig kompensation. |
| --- | --- |

(288)

Lukningen af to ud af tre beddinger og tilsagnet om ikke at bruge mere end ét søsætningsanlæg, samtidig med at den tekniske kapacitet begrænses til ca. 100 000 kbt, har elimineret Kommissionens betænkeligheder på dette område og vil sikre, at kapacitetsindskrænkningen er tilstrækkelig til, at værftets konkurrenter opnår en rimelig kompensation.

| (289) | Desuden bemærker Kommissionen, at værftet ifølge 2009-omstruktureringsplanen vil indskrænke sin skibsbygningsvirksomhed betydelig. Værftet vil i vid udstrækning ophøre med at bygge hele skibe. Det vil føre til en betydelig indskrænkning af værftets tilstedeværelse på de markeder, hvor konkurrencefordrejningerne fandt sted. |
| --- | --- |

(289)

Desuden bemærker Kommissionen, at værftet ifølge 2009-omstruktureringsplanen vil indskrænke sin skibsbygningsvirksomhed betydelig. Værftet vil i vid udstrækning ophøre med at bygge hele skibe. Det vil føre til en betydelig indskrænkning af værftets tilstedeværelse på de markeder, hvor konkurrencefordrejningerne fandt sted.

| (290) | Kommissionen bemærker, at de kompenserende foranstaltninger skal iværksættes snarest muligt efter statsstøttens ydelse. I dette tilfælde har virksomheden godtgjort, at lukningen af de to beddinger vil blive gennemført så hurtigt som muligt under hensyntagen til behovet for at levere de skibe, man har forpligtet sig til at levere i bindende kontrakter med rederierne. Hvis beddingerne blev lukket tidligere, ville det skabe alvorlige forstyrrelser i produktionscyklen og gøre det umuligt at levere de bestilte skibe. Kommissionen konkluderer derfor, at den foreslåede tidsplan for lukningerne er berettiget. Den bemærker, at der allerede i tide er taget højde for lukningen af to beddinger, eftersom virksomheden i april 2009 undertegnede en aftale med beddingernes ejere, ifølge hvilken lejeaftalen udløber pr. 1. juli 2009 for bedding B5 og pr. 1. januar 2010 for bedding B3. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen bemærker, at de kompenserende foranstaltninger skal iværksættes snarest muligt efter statsstøttens ydelse. I dette tilfælde har virksomheden godtgjort, at lukningen af de to beddinger vil blive gennemført så hurtigt som muligt under hensyntagen til behovet for at levere de skibe, man har forpligtet sig til at levere i bindende kontrakter med rederierne. Hvis beddingerne blev lukket tidligere, ville det skabe alvorlige forstyrrelser i produktionscyklen og gøre det umuligt at levere de bestilte skibe. Kommissionen konkluderer derfor, at den foreslåede tidsplan for lukningerne er berettiget. Den bemærker, at der allerede i tide er taget højde for lukningen af to beddinger, eftersom virksomheden i april 2009 undertegnede en aftale med beddingernes ejere, ifølge hvilken lejeaftalen udløber pr. 1. juli 2009 for bedding B5 og pr. 1. januar 2010 for bedding B3.

| (291) | Kommissionen finder også, at konkurrencefordrejningerne vil blive yderligere begrænset af, at værftet har afgivet tilsagn om at overholde et årligt produktionsloft på 100 000 kbt i ti år efter datoen for denne beslutnings vedtagelse. Der er derfor skabt sikkerhed for, at den statsstøtte, der ydes til værftet, ikke vil kunne bruges til en udvidelse af skibsbygningsaktiviteten i de kommende ti år. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen finder også, at konkurrencefordrejningerne vil blive yderligere begrænset af, at værftet har afgivet tilsagn om at overholde et årligt produktionsloft på 100 000 kbt i ti år efter datoen for denne beslutnings vedtagelse. Der er derfor skabt sikkerhed for, at den statsstøtte, der ydes til værftet, ikke vil kunne bruges til en udvidelse af skibsbygningsaktiviteten i de kommende ti år.

| (292) | På grundlag af det ovenstående drager Kommissionen den konklusion, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger er meningsfulde og tilstrækkeligt vidtgående til at forhindre, at støtten fører til uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(292)

På grundlag af det ovenstående drager Kommissionen den konklusion, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger er meningsfulde og tilstrækkeligt vidtgående til at forhindre, at støtten fører til uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger.

IV.   KONKLUSION

| (293) | Kommissionen finder, at den statsstøtte til Gdańsk skibsværft, der er beskrevet ovenfor i betragtning 105-170 og i tabel 4, både den støtte, der blev ulovligt ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og den anmeldte støtte, der endnu ikke er ydet, er forenelig med fællesmarkedet efter Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(293)

Kommissionen finder, at den statsstøtte til Gdańsk skibsværft, der er beskrevet ovenfor i betragtning 105-170 og i tabel 4, både den støtte, der blev ulovligt ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og den anmeldte støtte, der endnu ikke er ydet, er forenelig med fællesmarkedet efter Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| (294) | Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft skal gennemføre omstruktureringsplanen i fuldt omfang og opfylde alle de andre tilsagn, der ligger til grund for denne beslutning (punkt 47 i rammebestemmelserne). Kommissionen må være i stand til kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt, gennem regelmæssige, detaljerede rapporter fra Polen (punkt 49 ff. i rammebestemmelserne). Eftersom Gdańsk skibsværft er en stor virksomhed, vil den første af disse rapporter normalt skulle indsendes til Kommissionen senest seks måneder efter datoen for denne beslutning. Derefter skal der fremsendes rapporter til Kommissionen mindst en gang om året på årsdagen for denne beslutning, indtil formålet med omstruktureringsplanen kan anses for at være nået. Rapporterne skal indeholde alle de oplysninger, Kommissionen har brug for til at kunne kontrollere omstruktureringsplanens gennemførelse og finansiering (der skal foregå i overensstemmelse med de oplysninger, Kommissionen har fået), tidspunkterne for udbetaling af støtte til virksomheden, dens finansielle stilling og opfyldelse af alle de betingelser eller forpligtelser, der er fastlagt i denne beslutning. De skal i særdeleshed indeholde alle relevante oplysninger om enhver støtte ydet til et hvilket som helst formål til virksomheden, enten på et individuelt grundlag eller i henhold til en generel ordning i løbet af omstruktureringsperioden (se punkt 68-71 i rammebestemmelserne). Hvis Kommissionen har behov for hurtigt at få bekræftet visse væsentlige oplysninger, f.eks. om kapacitetsnedskæringer, kan den kræve hyppigere rapporter (punkt 48 i rammebestemmelserne). Enhver ændring i omstruktureringsplanen skal anmeldes i henhold til punkt 52 ff. i rammebestemmelserne. Kommissionen vil, om fornødent med bistand fra et eksternt konsulentfirma, kontrollere, at rapporterne giver et fuldstændigt og retvisende billede i overensstemmelse med denne beslutning. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen bemærker, at Gdańsk skibsværft skal gennemføre omstruktureringsplanen i fuldt omfang og opfylde alle de andre tilsagn, der ligger til grund for denne beslutning (punkt 47 i rammebestemmelserne). Kommissionen må være i stand til kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt, gennem regelmæssige, detaljerede rapporter fra Polen (punkt 49 ff. i rammebestemmelserne). Eftersom Gdańsk skibsværft er en stor virksomhed, vil den første af disse rapporter normalt skulle indsendes til Kommissionen senest seks måneder efter datoen for denne beslutning. Derefter skal der fremsendes rapporter til Kommissionen mindst en gang om året på årsdagen for denne beslutning, indtil formålet med omstruktureringsplanen kan anses for at være nået. Rapporterne skal indeholde alle de oplysninger, Kommissionen har brug for til at kunne kontrollere omstruktureringsplanens gennemførelse og finansiering (der skal foregå i overensstemmelse med de oplysninger, Kommissionen har fået), tidspunkterne for udbetaling af støtte til virksomheden, dens finansielle stilling og opfyldelse af alle de betingelser eller forpligtelser, der er fastlagt i denne beslutning. De skal i særdeleshed indeholde alle relevante oplysninger om enhver støtte ydet til et hvilket som helst formål til virksomheden, enten på et individuelt grundlag eller i henhold til en generel ordning i løbet af omstruktureringsperioden (se punkt 68-71 i rammebestemmelserne). Hvis Kommissionen har behov for hurtigt at få bekræftet visse væsentlige oplysninger, f.eks. om kapacitetsnedskæringer, kan den kræve hyppigere rapporter (punkt 48 i rammebestemmelserne). Enhver ændring i omstruktureringsplanen skal anmeldes i henhold til punkt 52 ff. i rammebestemmelserne. Kommissionen vil, om fornødent med bistand fra et eksternt konsulentfirma, kontrollere, at rapporterne giver et fuldstændigt og retvisende billede i overensstemmelse med denne beslutning.

| (295) | Kommissionen minder også om, at princippet om engangsstøtte, jf. punkt 72 ff. i rammebestemmelserne, finder anvendelse — |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen minder også om, at princippet om engangsstøtte, jf. punkt 72 ff. i rammebestemmelserne, finder anvendelse —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den statsstøtte på 555 030 629,80 PLN, som Polen delvis har ydet eller planlægger at yde til Gdańsk skibsværft til gennemførelsen af værftets omstruktureringsplan fra maj 2009, og som er beskrevet i betragtning 105-170 og i tabel 4 i denne beslutning, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

2.   Desuden er den statsstøtte i form af garantier fra eksportkreditforsikringsfonden KUKE, som delvis er ydet (med en nominel værdi på 346 mio. PLN) og vil blive ydet til Gdańsk skibsværft til gennemførelsen af værftets 2009-omstruktureringsplan (med et maksimalt årligt engagement fra KUKE's side på nominelt 180 mio. PLN), er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

3.   Den i artikel 1, stk. 1 og 2, omhandlede statsstøtte tillades derfor ydet på betingelse af, at 2009-omstruktureringsplanen og de planlagte kompenserende foranstaltninger gennemføres behørigt, og at den fastlagte procentsats for værftets eget bidrag til omstruktureringsomkostningerne uden statsstøtte overholdes. Polen skal indsende regelmæssige, detaljerede rapporter til Kommissionen, således at denne kan kontrollere omstruktureringsplanens gennemførelse og finansiering samt opfyldelsen af de betingelser angående kapacitetsnedskæringer og produktionsindskrænkninger, der er beskrevet i betragtning 284 og 291 i denne beslutning. Disse rapporter skal indeholde alle de oplysninger, der er angivet i betragtning 294 i denne beslutning, og indsendes på de anførte tidspunkter.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 220 af 8.9.2005, s. 7.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Ved brev af 17. november 2005, registreret den 18. november 2005, anmodede de polske myndigheder om at få udvalgte uddrag af bemærkningerne fra tredjeparter oversat fra engelsk til polsk. Kommissionen fremsendte disse oversættelser med brev af 12. december 2005.

3

(4)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Kommissionens beslutning K(2008) 6771 af 6.11.2008 i sag C 17/2005 — Omstruktureringsstøtte til Stocznia Gdynia, endnu ikke offentliggjort.

5

(6)  Første halvår af 2002 betegnede et gennembrud for værftet (der havde været under omstrukturering siden 1998), idet det for første gang havde overskud på halvårsbasis. Men det samlede resultat for hele 2002 var dog fortsat negativt.

6

(7)  Dette retsgrundlag er indgående beskrevet i åbningsbeslutningen, punkt 3.2.

7

(8)  Beslutningen om omstrukturering af Gdańsk skibsværft blev truffet den 30. december 2004.

8

(9)  Se nærmere herom i betragtning 67 i Kommissionens åbningsbeslutning.

9

(10)  Støttemodtageren hævder, at det er 1999-rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2), der finder anvendelse i denne sag.

10

(11)  Protokolreferat fra kabinetsmøder den 25. januar 2005 og 5. oktober 2005, offentliggjort på internettet.

11

(12)  Kommissionens beslutning af 23. maj 2008 (K(2008) 2277).

12

(13)  Kommissionens beslutning K(2008) 6771 af 6.11.2008 i sag C 17/2005, Omstruktureringsstøtte til Gdynia skibsværft, endnu ikke offentliggjort.

13

(14)  Dele er denne tekst er udeladt, fordi der er tale om fortrolige oplysninger. Dette er angivet med prikker i skarpe parenteser.

14

(15)  Det blev antaget, at produktionen af udliggere ville stige fra [...] tons i 2008 til [...] tons i 2009, produktionen af lagerstrukturer fra [...] tons i 2008 til [...] tons i 2009, produktionen af stålkonstruktioner til byggesektoren fra [...] til [...] tons i 2011 og produktionen af skibsdele til andre værfter fra [...] til [...] tons i 2011.

15

(16)  En fuldstændig liste over alle investeringer findes i tabel 27 og 28, s. 138 og s. 96-97 i ISD Polskas 2009-omstruktureringsplan.

16

(17)  S. 42 og s. 247 i ISD Polskas 2009-omstruktureringsplan.

17

(18)  Figur nr. 38, s. 141 i ISD's fælles omstruktureringsplan.

18

(19)  Bilag 16 til 2009-omstruktureringsplanen.

19

(20)  Bilag 40 til 2009-omstruktureringsplanen, hvor der tales om rentabiliteten af stålstrukturproduktionen i ISD Huta Czestochowa.

20

(21)  Et statsejet selskab, der stod for omlægningen af gæld til det offentlige efter kapitel 5a.

21

(22)  For nærmere oplysninger om gældsomlægningen efter kapitel 5a henvises til punkt 3.2. i åbningsbeslutningen.

22

(23)  Brev af 9. januar 2008, s. 15.

23

(24)  Brev af 17. februar 2006, registreret den 22. februar 2006.

24

(25)  S. 30 i dette strategipapir, som blev vedtaget i august 2006.

25

(26)  Polens svar af 2. september 2005 på åbningsbeslutningen.

26

(27)  Se også Kommissionens beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07, Garantiordning for eksportkontrakter, resumé i EUT C 214 af 13.9.2007. Med denne beslutning godkendte Kommissionen KUKES garantiordning for ikke-kriseramte virksomheder og fastslog, at den ikke indebar statsstøtte.

27

(28)  Se ligeledes beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07.

28

(29)  Gældsomlægning efter kapitel 5a-ordningen. Tallene i tabellen er den nominelle værdi af de forpligtelser, der er overført til operatøren. Ifølge de polske myndigheder fik operatøren også overført aktiver svarende til mindst 45 % af forpligtelsernes nominelle værdi.

29

(30)  Datoen for den planlagte indfrielse ifølge 2009-omstruktureringsplanen.

30

(31)  Ifølge 2009-omstruktureringsplanen udgør den gæld til det offentlige, der ikke betales, i alt 63 013 631 PLN; ifølge de polske myndigheders oplysninger i brev af 9. januar 2008 udgjorde Gdańsk skibsværfts akkumulerede gæld til det offentlige 90 245 096,76 PLN (inkl. påløbne renter). Med hensyn til beregningen af omstruktureringsomkostningerne anføres det i 2009-omstruktureringsplanen desuden, at værftet skal tilbagebetale en akkumuleret gæld til det offentlige på 95 354 830,90 PLN. På grundlag heraf finder Kommissionen, at den offentlige gæld, der ikke betales, med samt renter udgør i alt 95 354 830,90 PLN.

31

(32)  Førsteinstansrettens dom af 14. januar 2004 i sag T-109/01, Fleuren Compost mod Kommissionen, Sml. 2004 II, s. 127, præmis 74.

32

(33)  Årsberetning 2006-2007 fra CESA, sammenslutningen af europæiske skibsværftsforeninger.

33

(34)  Generaladvokat Jacobs' forslag til afgørelse i sag C-256/97, DM Transport, Sml. 1999 I, s. 3915, og i sag C-480/98, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 8717.

34

(35)  Især bilag 3 til brev af 9. januar 2008.

35

(36)  Brev af 9. januar 2009.

36

(37)  En strategi for skibsbygningssektoren i Polen 2006-2010, vedtaget i august 2006, s. 7.

37

(38)  Beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07.

38

(39)  § 3(1)(1) i eksportgarantiudvalgets resolution 111/2006 af 20. december 2006.

39

(40)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

40

(41)  EFT C 71 af 11.3.2001, s. 14.

41

(42)  Kommissionens beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/2007, Garantiordning for eksportkontrakter, resumé i EUT C 214 af 13.9.2007.

42

(43)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

43

(44)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

44

(45)  EUT C 317 af 30.12.2003, s. 11.

45

(46)  Kommissionens beslutning K(2008) 6771 af 6.11.2008 i sag C 17/2005, Omstruktureringsstøtte til Gdynia skibsværft, endnu ikke offentliggjort.

46

(47)  Forecast of the Global Wind Energy Association — grundscenarie, bilag 7 til 2009-omstruktureringsplanen, s. 54.

47

(48)  Bilag 18 til 2009-omstruktureringsplanen.

48

(49)  Jf. Kommissionens beslutning N 464/2005 af 22. februar 2006 om omstruktureringsstøtte til AB Kauno ketaus liejykla (EUT C 270 af 7.11.2006, p. 2).

49

(50)  Kommissionens beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07, Garantiordning for eksportkontrakter, resumé i EUT C 214 af 13.9.2007.

50

---