# Euroopan unionin L 117/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.117.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 117 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta11. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.117.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 117

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta11. toukokuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 401/2010, annettu 7 päivänä toukokuu 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinialan tuotteiden suojattujen alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen sekä merkintöjen ja esittelyn osalta annetun asetuksen (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta ja oikaisemisesta | 13 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 402/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pintadeau de la Drôme (SMM)) | 60 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 403/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Tarta de Santiago (SMM)) | 62 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 404/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa | 64 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 405/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 83 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/266/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, päätösten 92/260/ETY, 93/195/ETY, 93/197/ETY ja 2004/211/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rekisteröityjen hevosten tuonnista Kiinan tietyistä osista ja eräiden kolmansien maiden luokitusten mukauttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2635)

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2923)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, kreikan valtion liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä (EKP/2010/3) | 102 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta

1

*

Komission asetus (EU) N:o 401/2010, annettu 7 päivänä toukokuu 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinialan tuotteiden suojattujen alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen sekä merkintöjen ja esittelyn osalta annetun asetuksen (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta ja oikaisemisesta

13

*

Komission asetus (EU) N:o 402/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pintadeau de la Drôme (SMM))

60

*

Komission asetus (EU) N:o 403/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Tarta de Santiago (SMM))

62

*

Komission asetus (EU) N:o 404/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa

64

Komission asetus (EU) N:o 405/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

83

PÄÄTÖKSET

2010/266/EU

*

Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, päätösten 92/260/ETY, 93/195/ETY, 93/197/ETY ja 2004/211/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rekisteröityjen hevosten tuonnista Kiinan tietyistä osista ja eräiden kolmansien maiden luokitusten mukauttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2635)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2635)

1

85

2010/267/EU

*

Komission päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2923)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2923)

1

95

2010/268/EU

*

Euroopan keskuspankin päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, kreikan valtion liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä (EKP/2010/3)

(EKP/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 400/2010,

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010,

muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet ja aiemmat tutkimukset

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2), jäljempänä ’alkuperäistä tullia koskeva asetus’, käyttöön 60,4 prosentin suuruisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti alkuperäistä tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2), jäljempänä ’alkuperäistä tullia koskeva asetus’, käyttöön 60,4 prosentin suuruisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti alkuperäistä tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.

| (2) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1886/2004 (3) alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Marokosta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun vuonna 2004 todettiin, että niitä kierretään perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita Marokon kautta. Vastaavasti neuvoston asetuksella (EY) N:o 760/2004 (4) alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Moldovasta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun perusasetuksen 13 artiklan nojalla suoritetussa tutkimuksessa todettiin, että niitä kierretään Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa Moldovan kautta tapahtuvilla kuljetuksilla. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1886/2004 (3) alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Marokosta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun vuonna 2004 todettiin, että niitä kierretään perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita Marokon kautta. Vastaavasti neuvoston asetuksella (EY) N:o 760/2004 (4) alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Moldovasta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun perusasetuksen 13 artiklan nojalla suoritetussa tutkimuksessa todettiin, että niitä kierretään Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa Moldovan kautta tapahtuvilla kuljetuksilla.

| (3) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1858/2005 (5) voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella käyttöön alkuperäisissä toimenpiteissä vahvistetun tasoisen lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseinen tulli on edelleen voimassa, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1858/2005 (5) voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella käyttöön alkuperäisissä toimenpiteissä vahvistetun tasoisen lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseinen tulli on edelleen voimassa, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

1.2   Pyyntö

| (4) | Komissio vastaanotti 29 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia, kierretäänkö Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. Pyynnön esitti unionin teräsköysien ja -kaapeleiden tuottajia edustava Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti 29 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia, kierretäänkö Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. Pyynnön esitti unionin teräsköysien ja -kaapeleiden tuottajia edustava Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

| (5) | Pyynnössä väitettiin, että Kiinasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin tapahtuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut merkittävä muutos sen jälkeen, kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön ja että muutokselle ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotto. Tämän kaupan rakenteen muutoksen väitettiin johtuvan siitä, että Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita kuljetetaan Korean tasavallan ja Malesian kautta. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnössä väitettiin, että Kiinasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin tapahtuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut merkittävä muutos sen jälkeen, kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön ja että muutokselle ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotto. Tämän kaupan rakenteen muutoksen väitettiin johtuvan siitä, että Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita kuljetetaan Korean tasavallan ja Malesian kautta.

| (6) | Pyynnössä väitettiin lisäksi, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta. Esitettiin myös riittävä näyttö siitä, että Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan tuonnin kasvu tapahtui hinnoilla, jotka alittavat selvästi alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnössä väitettiin lisäksi, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta. Esitettiin myös riittävä näyttö siitä, että Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan tuonnin kasvu tapahtui hinnoilla, jotka alittavat selvästi alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.

| (7) | Pyynnön esittäjät väittivät lisäksi, että Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti tapahtui polkumyynnillä alkuperäisessä tutkimuksessa samankaltaiselle tuotteelle määritettyyn normaaliarvoon verrattuna. |
| --- | --- |

(7)

Pyynnön esittäjät väittivät lisäksi, että Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti tapahtui polkumyynnillä alkuperäisessä tutkimuksessa samankaltaiselle tuotteelle määritettyyn normaaliarvoon verrattuna.

1.3   Menettelyn vireille paneminen

| (8) | Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen aloittamiselle, ja pani tutkimuksen vireille asetuksella (EY) N:o 734/2009 (6), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. Komissio velvoitti vireillepanoasetuksella tulliviranomaiset kirjaamaan perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettävien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin. |
| --- | --- |

(8)

Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen aloittamiselle, ja pani tutkimuksen vireille asetuksella (EY) N:o 734/2009 (6), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. Komissio velvoitti vireillepanoasetuksella tulliviranomaiset kirjaamaan perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettävien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin.

1.4   Tutkimus

| (9) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tuottajille/viejille ja kauppiaille, sekä niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja pyynnön esittäneelle unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville tuottajille/viejille, joista komissio tiesi pyynnön tai Korean tasavallan ja Malesian EU-edustustojen kautta tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin myös Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville kauppiaille ja unionin tuojille, jotka mainittiin pyynnössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tuottajille/viejille ja kauppiaille, sekä niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja pyynnön esittäneelle unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville tuottajille/viejille, joista komissio tiesi pyynnön tai Korean tasavallan ja Malesian EU-edustustojen kautta tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin myös Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville kauppiaille ja unionin tuojille, jotka mainittiin pyynnössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa.

| (10) | Viisitoista korealaista tuottajaa/viejää ja kaksi kauppiasta, kaksi malesialaista tuottajaa/viejää, viisi kiinalaista tuottajaa/viejää, kaksi etuyhteydessä olevaa tuojaa, kymmenen etuyhteydetöntä unionin tuojaa ja European Wire Rope Importers Association ilmoittautuivat. Useat muut yritykset väittivät, että ne eivät osallistu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon tai vientiin. |
| --- | --- |

(10)

Viisitoista korealaista tuottajaa/viejää ja kaksi kauppiasta, kaksi malesialaista tuottajaa/viejää, viisi kiinalaista tuottajaa/viejää, kaksi etuyhteydessä olevaa tuojaa, kymmenen etuyhteydetöntä unionin tuojaa ja European Wire Rope Importers Association ilmoittautuivat. Useat muut yritykset väittivät, että ne eivät osallistu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon tai vientiin.

| (11) | Kyselyyn vastasivat seuraavat yritykset, joiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti: | Korean tasavallassa toimivat tuottajat/viejät:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kyselyyn vastasivat seuraavat yritykset, joiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:

Korean tasavallassa toimivat tuottajat/viejät:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City, |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City,

| — | Cosmo Wire Ltd., Ulsan, |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd., Ulsan,

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun, |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City ja siihen etuyhteydessä oleva yritys DSR Corp., Busan, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City ja siihen etuyhteydessä oleva yritys DSR Corp., Busan,

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city, |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,

| — | Kiswire Ltd., Seoul, |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd., Seoul,

| — | Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun, |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,

| — | Manho Rope & Wire Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd., Busan,

| — | Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon, |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon,

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City. |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

| | Korean tasavallassa toimiva kauppias:







  — | Trion Co Ltd., Busan. |
| --- | --- | --- |

Korean tasavallassa toimiva kauppias:

—

Trion Co Ltd., Busan.

| | Malesiassa toimivat tuottajat/viejät:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru, |
| --- | --- | --- |

Malesiassa toimivat tuottajat/viejät:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor. |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

| | Kiinassa toimivat tuottajat/viejät:







  — | Qingdao DSR, Qingdao, |
| --- | --- | --- |

Kiinassa toimivat tuottajat/viejät:

—

Qingdao DSR, Qingdao,

| — | Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao, |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City. |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

| | Etuyhteydessä olevat tuojat:







  — | Kiswire Europe, Alankomaat, |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat tuojat:

—

Kiswire Europe, Alankomaat,

| — | Verope AG, Sveitsi. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Sveitsi.

1.5   Tutkimusajanjakso

| (12) | Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan. Tietoja kerättiin vuodesta 1999 tutkimusajanjakson loppuun asti sen selvittämiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan. Tietoja kerättiin vuodesta 1999 tutkimusajanjakson loppuun asti sen selvittämiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Yleisiä huomioita

| (13) | Sen arvioimiseksi, onko toimenpiteitä kierretty, on perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti analysoitu seuraavat seikat: onko kolmansien maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, johtuuko kyseinen muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen, onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat samankaltaisen tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti määritettyihin normaaliarvoihin. |
| --- | --- |

(13)

Sen arvioimiseksi, onko toimenpiteitä kierretty, on perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti analysoitu seuraavat seikat: onko kolmansien maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, johtuuko kyseinen muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen, onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat samankaltaisen tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti määritettyihin normaaliarvoihin.

2.2   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

| (14) | Alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (englanniksi usein ’SWR’), ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(14)

Alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (englanniksi usein ’SWR’), ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98.

| (15) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetetyt teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta tai Malesia, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä samoihin koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetetyt teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta tai Malesia, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä samoihin koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote.

| (16) | Tutkimus osoitti, että sekä Kiinasta unioniin tuoduilla että Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin lähetetyillä teräsköysillä ja -kaapeleilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimus osoitti, että sekä Kiinasta unioniin tuoduilla että Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin lähetetyillä teräsköysillä ja -kaapeleilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Yhteistyön taso ja kaupan määrän määrittäminen

| (17) | Kuten edellä 11 kappaleessa todettiin, neljätoista korealaista tuottajaa/viejää, yksi korealainen kauppias, kaksi malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimivat yhteistyössä ja vastasivat kyselyyn. |
| --- | --- |

(17)

Kuten edellä 11 kappaleessa todettiin, neljätoista korealaista tuottajaa/viejää, yksi korealainen kauppias, kaksi malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimivat yhteistyössä ja vastasivat kyselyyn.

| (18) | Kyselyyn vastaamisen jälkeen yksi korealainen yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssin ja luopuvansa sen vuoksi yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(18)

Kyselyyn vastaamisen jälkeen yksi korealainen yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssin ja luopuvansa sen vuoksi yhteistyöstä.

| (19) | Erääseen toiseen korealaiseen yritykseen sovellettiin 18 artiklan 1 kohtaa jäljempänä 47 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(19)

Erääseen toiseen korealaiseen yritykseen sovellettiin 18 artiklan 1 kohtaa jäljempänä 47 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (20) | COMEXTin mukaan yhteistyössä toimineiden korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien vienti kattoi tutkimusajanjaksolla 81 prosenttia Korean tasavallasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä. Vaikka yhteistyön taso oli näin ollen korkea, yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien vienti ei kuitenkaan kattanut täysin Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kokonaismäärää. Viennin kokonaismäärä perustui tästä syystä COMEXTiin. |
| --- | --- |

(20)

COMEXTin mukaan yhteistyössä toimineiden korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien vienti kattoi tutkimusajanjaksolla 81 prosenttia Korean tasavallasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä. Vaikka yhteistyön taso oli näin ollen korkea, yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien vienti ei kuitenkaan kattanut täysin Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kokonaismäärää. Viennin kokonaismäärä perustui tästä syystä COMEXTiin.

| (21) | Komission tiedossa on kaksi malesialaista tuottajaa. Kahden yhteistyössä toimineen malesialaisen yrityksen viennin kokonaismäärä oli suurempi kuin COMEXTiin kirjattu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä. Sen vuoksi kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien katsottiin edustavan teräsköysien ja -kaapeleiden Malesiasta unioniin suuntautuvaa kokonaisvientiä. |
| --- | --- |

(21)

Komission tiedossa on kaksi malesialaista tuottajaa. Kahden yhteistyössä toimineen malesialaisen yrityksen viennin kokonaismäärä oli suurempi kuin COMEXTiin kirjattu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä. Sen vuoksi kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien katsottiin edustavan teräsköysien ja -kaapeleiden Malesiasta unioniin suuntautuvaa kokonaisvientiä.

| (22) | Pyynnön esittäjä väitti, että COMEXTin tiedot ovat epäluotettavia, ja sen vuoksi Malesiasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärää ei pitäisi määritellä niiden perusteella. Tutkimuksen aikana tuontitietoja verrattiin Malesian virallisiin tilastoihin ja todennettuihin kyselyvastauksiin. Vertailusta ei käynyt ilmi, että todellinen vienti Malesiasta ylittäisi yhteistyössä toimivien malesialaisten yritysten ilmoittamat vientimäärät. Tästä syystä pyynnön esittäjän väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(22)

Pyynnön esittäjä väitti, että COMEXTin tiedot ovat epäluotettavia, ja sen vuoksi Malesiasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärää ei pitäisi määritellä niiden perusteella. Tutkimuksen aikana tuontitietoja verrattiin Malesian virallisiin tilastoihin ja todennettuihin kyselyvastauksiin. Vertailusta ei käynyt ilmi, että todellinen vienti Malesiasta ylittäisi yhteistyössä toimivien malesialaisten yritysten ilmoittamat vientimäärät. Tästä syystä pyynnön esittäjän väite oli hylättävä.

| (23) | Kiinalaisten tuottajien/viejien yhteistyön aste oli alhainen, sillä vain kolme niistä vastasi kyselyyn. Näistä yrityksistä yksikään ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin, ja Malesiaan sitä vietiin vain hyvin vähäisiä määriä. Yhteistyössä toimineiden yritysten vienti kattoi 41 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä Korean tasavaltaan. Tämän vuoksi yhteistyössä toimineiden osapuolten antamien tietojen perusteella ei voitu asianmukaisesti määrittää Kiinasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin määriä. |
| --- | --- |

(23)

Kiinalaisten tuottajien/viejien yhteistyön aste oli alhainen, sillä vain kolme niistä vastasi kyselyyn. Näistä yrityksistä yksikään ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin, ja Malesiaan sitä vietiin vain hyvin vähäisiä määriä. Yhteistyössä toimineiden yritysten vienti kattoi 41 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä Korean tasavaltaan. Tämän vuoksi yhteistyössä toimineiden osapuolten antamien tietojen perusteella ei voitu asianmukaisesti määrittää Kiinasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin määriä.

| (24) | Edellä esitetyn perusteella päätelmät teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnista unioniin ja niiden viennistä Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan oli tehtävä osittain käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinasta unioniin tapahtuvan tuonnin kokonaismäärän määrittämisessä käytettiin COMEXTin tietoja. Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan tapahtuvan kokonaistuonnin määrittämisessä käytettiin Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian kansallisia tilastoja. Tiedot ristiintarkastettiin ja vahvistettiin vertaamalla niitä muihin tilastolähteisiin ja tilastotietokantoihin, joita olivat esimerkiksi Global Trade Atlas ja Kiinan vientitietokanta sekä Korean tasavallan ja Malesian tulliviranomaisten toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(24)

Edellä esitetyn perusteella päätelmät teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnista unioniin ja niiden viennistä Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan oli tehtävä osittain käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinasta unioniin tapahtuvan tuonnin kokonaismäärän määrittämisessä käytettiin COMEXTin tietoja. Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan tapahtuvan kokonaistuonnin määrittämisessä käytettiin Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian kansallisia tilastoja. Tiedot ristiintarkastettiin ja vahvistettiin vertaamalla niitä muihin tilastolähteisiin ja tilastotietokantoihin, joita olivat esimerkiksi Global Trade Atlas ja Kiinan vientitietokanta sekä Korean tasavallan ja Malesian tulliviranomaisten toimittamat tiedot.

| (25) | Korean tasavallan, Malesian ja Kiinan tilastoihin kirjatut tuontimäärät koskivat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta laajempaa tuoteryhmää. Sen vuoksi tilastoja mukautettiin tämän tutkimuksen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Korean tasavallan, Malesian ja Kiinan tilastoihin kirjatut tuontimäärät koskivat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta laajempaa tuoteryhmää. Sen vuoksi tilastoja mukautettiin tämän tutkimuksen tulosten perusteella.

2.4   Muutos kaupan rakenteessa

| (26) | Kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1999, teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti Kiinasta unioniin laski ensin lähelle nollaa. Tuonnin kasvettua vähitellen vuosina 2003–2006, jolloin se oli enimmillään 8 656 tonnia vuonna 2006, kehityssuunta kuitenkin kääntyi ja tuonnin määrät laskivat uudelleen yli 40 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(26)

Kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1999, teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti Kiinasta unioniin laski ensin lähelle nollaa. Tuonnin kasvettua vähitellen vuosina 2003–2006, jolloin se oli enimmillään 8 656 tonnia vuonna 2006, kehityssuunta kuitenkin kääntyi ja tuonnin määrät laskivat uudelleen yli 40 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (27) | Sen sijaan Korean tasavallasta unioniin tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi vuosina 1999–2008 arviolta 11 123 tonnista 48 214 tonniin. Absoluuttisesti vuotuinen kasvu oli merkittävintä vuosina 2002–2003 ja äskettäin vuosina 2006–2007. |
| --- | --- |

(27)

Sen sijaan Korean tasavallasta unioniin tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi vuosina 1999–2008 arviolta 11 123 tonnista 48 214 tonniin. Absoluuttisesti vuotuinen kasvu oli merkittävintä vuosina 2002–2003 ja äskettäin vuosina 2006–2007.

| (28) | Valituksessa esitettyjen ja Korean tasavallan EU-edustuston toimittamien tietojen perusteella tämän tutkimuksen katsotaan kattaneen suuren osan ja ehkä jopa kaikki korealaiset tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tosiasialliset tuottajat. Sen vuoksi katsottiin, että yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten unioniin suuntautuva vienti, joka edusti määrällisesti noin 19:ää prosenttia Korean tasavallan kokonaisviennistä, tapahtuu 18 ja 47 kappaleessa mainittuja tuottajia lukuun ottamatta pääasiassa kauppiaiden toimesta. |
| --- | --- |

(28)

Valituksessa esitettyjen ja Korean tasavallan EU-edustuston toimittamien tietojen perusteella tämän tutkimuksen katsotaan kattaneen suuren osan ja ehkä jopa kaikki korealaiset tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tosiasialliset tuottajat. Sen vuoksi katsottiin, että yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten unioniin suuntautuva vienti, joka edusti määrällisesti noin 19:ää prosenttia Korean tasavallan kokonaisviennistä, tapahtuu 18 ja 47 kappaleessa mainittuja tuottajia lukuun ottamatta pääasiassa kauppiaiden toimesta.

| (29) | Nämä yritykset kasvattivat selvästi vientiään unioniin vuosina 2006–2007. Kyseisinä vuosina viennin määrä oli noin 20 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005, joka on ensimmäinen vuosi, josta on tämän tason tietoja saatavilla. Yhteistyössä toimimattomien yritysten vienti on vähentynyt vuodesta 2008 alkaen, minkä on katsottava johtuvan 52 kappaleessa kuvatusta, kyseisellä ajanjaksolla suoritetusta Korean tasavallan viranomaisten tutkimuksesta. |
| --- | --- |

(29)

Nämä yritykset kasvattivat selvästi vientiään unioniin vuosina 2006–2007. Kyseisinä vuosina viennin määrä oli noin 20 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005, joka on ensimmäinen vuosi, josta on tämän tason tietoja saatavilla. Yhteistyössä toimimattomien yritysten vienti on vähentynyt vuodesta 2008 alkaen, minkä on katsottava johtuvan 52 kappaleessa kuvatusta, kyseisellä ajanjaksolla suoritetusta Korean tasavallan viranomaisten tutkimuksesta.

| (30) | Malesian osalta sekä COMEXT-tiedot että yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaisvienti osoittavat, että vienti Malesiasta unioniin on viime aikoina koko ajan kasvanut. Kasvu oli merkittävintä ja vakainta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin vienti Malesiasta unioniin kaksinkertaistui. |
| --- | --- |

(30)

Malesian osalta sekä COMEXT-tiedot että yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaisvienti osoittavat, että vienti Malesiasta unioniin on viime aikoina koko ajan kasvanut. Kasvu oli merkittävintä ja vakainta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin vienti Malesiasta unioniin kaksinkertaistui.

| (31) | Taulukossa 1 esitetään teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin määrä edellä mainituista maista unioniin vuonna 1999 tapahtuneesta toimenpiteiden käyttöön ottamisesta tutkimusajanjaksoon asti:

  Taulukko 1


  Teräsköysien ja -kaapeleiden unioniin tapahtuvan tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen


  Lähde: COMEXT, Korean tasavallan tilastot (KITA)












  Tuontimäärä tonneina | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | N/A | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Osuus kokonaistuonnista | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Korean tasavalta | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Osuus kokonaistuonnista | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malesia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Osuus kokonaistuonnista | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Taulukossa 1 esitetään teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin määrä edellä mainituista maista unioniin vuonna 1999 tapahtuneesta toimenpiteiden käyttöön ottamisesta tutkimusajanjaksoon asti:

Taulukko 1

Teräsköysien ja -kaapeleiden unioniin tapahtuvan tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen

Lähde: COMEXT, Korean tasavallan tilastot (KITA)

Tuontimäärä tonneina

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Kiina

N/A

414

283

394

913

2 809

Osuus kokonaistuonnista

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Korean tasavalta

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Osuus kokonaistuonnista

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malesia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Osuus kokonaistuonnista

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Tuontimäärä tonneina | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Osuus kokonaistuonnista | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Korean tasavalta | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Osuus kokonaistuonnista | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malesia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Osuus kokonaistuonnista | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Yhteistyössä toimineet malesialaiset yritykset (indeksi, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Tuontimäärä tonneina

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kiina

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Osuus kokonaistuonnista

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Korean tasavalta

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Osuus kokonaistuonnista

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Indeksi (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malesia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Osuus kokonaistuonnista

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Yhteistyössä toimineet malesialaiset yritykset (indeksi, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Kun tarkastellaan edellä kuvatun kolmen kauppavirran rakennetta, voidaan huomata, että erityisesti vuodesta 2005 lähtien korealaiset viejät ja osittain myös malesialaiset viejät ovat määrällisesti ohittaneet ja jossain määrin korvanneet kiinalaiset viejät unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(32)

Kun tarkastellaan edellä kuvatun kolmen kauppavirran rakennetta, voidaan huomata, että erityisesti vuodesta 2005 lähtien korealaiset viejät ja osittain myös malesialaiset viejät ovat määrällisesti ohittaneet ja jossain määrin korvanneet kiinalaiset viejät unionin markkinoilla.

| (33) | Tutkimusajanjaksolle osuneen maailmanlaajuisen talouskasvun hidastumisen vuoksi teräsköysien ja -kaapeleiden kaupan määrät ovat pienentyneet ja kaupan kasvu on hidastunut kaikkien asianomaisten maiden välillä. Kaikkein eniten väheni kuitenkin tuonti Kiinasta unioniin (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

Tutkimusajanjaksolle osuneen maailmanlaajuisen talouskasvun hidastumisen vuoksi teräsköysien ja -kaapeleiden kaupan määrät ovat pienentyneet ja kaupan kasvu on hidastunut kaikkien asianomaisten maiden välillä. Kaikkein eniten väheni kuitenkin tuonti Kiinasta unioniin (– 27 %).

| (34) | Samalla ajanjaksolla on havaittavissa voimakas kasvu teräsköysien ja -kaapeleiden (kaikki läpimitat) viennissä Kiinasta Korean tasavaltaan: määrä kasvoi suhteellisen vähäisestä 2 519 tonnista vuonna 1999 78 822 tonniin vuonna 2008. Kasvu oli merkittävintä vuosina 2005–2008 tuonnin peräti nelinkertaistuessa vuonna 2008. Viime vuosina Kiina on ollut merkittävin teräsköysien ja -kaapeleiden tuoja Korean tasavaltaan ja se edusti 89:ää prosenttia teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaistuonnista vuonna 2008. Tarkasteltavana olevan tuotteen (tuotteet, joiden läpimitta on yli 3 mm) tuonnin arvioitiin olevan 58 885 tonnia vuonna 2008. |
| --- | --- |

(34)

Samalla ajanjaksolla on havaittavissa voimakas kasvu teräsköysien ja -kaapeleiden (kaikki läpimitat) viennissä Kiinasta Korean tasavaltaan: määrä kasvoi suhteellisen vähäisestä 2 519 tonnista vuonna 1999 78 822 tonniin vuonna 2008. Kasvu oli merkittävintä vuosina 2005–2008 tuonnin peräti nelinkertaistuessa vuonna 2008. Viime vuosina Kiina on ollut merkittävin teräsköysien ja -kaapeleiden tuoja Korean tasavaltaan ja se edusti 89:ää prosenttia teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaistuonnista vuonna 2008. Tarkasteltavana olevan tuotteen (tuotteet, joiden läpimitta on yli 3 mm) tuonnin arvioitiin olevan 58 885 tonnia vuonna 2008.

| (35) | Kun tarkastellaan pelkästään yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten tuontia, voidaan havaita sama voimakas kasvu, eli näiden yritysten tuonti Kiinasta nelinkertaistui vuosina 2007 ja 2008. Vaikka tuonti on vähentynyt myöhemmin, se on silti pysynyt huomattavasti vuoden 2005 tasoa korkeammalla ja kyse on edelleen hyvin merkittävistä määristä.

  Taulukko 2


  Kiinalaisten tuotteiden tuonti Korean tasavaltaan vuodesta 1999 tutkimusajanjaksoon asti | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia, kaikki läpimitat) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Muutos edellisestä vuodesta (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten harjoittama tuonti (tonnia, ainoastaan tarkastelun kohteena oleva tuote) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Indeksi (2005 = 100) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Lähde: Korean tasavallan tilastot (KITA), Korean tasavallan tulliviranomaisten toimittamat tiedot, yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamat todennetut tiedot. |

(35)

Kun tarkastellaan pelkästään yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten tuontia, voidaan havaita sama voimakas kasvu, eli näiden yritysten tuonti Kiinasta nelinkertaistui vuosina 2007 ja 2008. Vaikka tuonti on vähentynyt myöhemmin, se on silti pysynyt huomattavasti vuoden 2005 tasoa korkeammalla ja kyse on edelleen hyvin merkittävistä määristä.

Taulukko 2

Kiinalaisten tuotteiden tuonti Korean tasavaltaan vuodesta 1999 tutkimusajanjaksoon asti

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Tutkimus-ajanjakso

Tuonti (tonnia, kaikki läpimitat)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Muutos edellisestä vuodesta (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten harjoittama tuonti (tonnia, ainoastaan tarkastelun kohteena oleva tuote)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Indeksi (2005 = 100)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

100

252

473

415

307

Lähde: Korean tasavallan tilastot (KITA), Korean tasavallan tulliviranomaisten toimittamat tiedot, yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamat todennetut tiedot.

| (36) | Jotta voitiin selvittää Kiinasta Malesiaan suuntautuvan teräsköysien ja -kaapeleiden kauppavirran kehityssuunta, tarkasteltiin sekä Malesian että Kiinan tilastoja. Molemmat tilastot ovat saatavissa ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta laajemmalla tuoteryhmätasolla. Lisäksi ne poikkesivat huomattavasti toisistaan. Sen vuoksi tältä osin ei pystytty saamaan luotettavia tietoja. |
| --- | --- |

(36)

Jotta voitiin selvittää Kiinasta Malesiaan suuntautuvan teräsköysien ja -kaapeleiden kauppavirran kehityssuunta, tarkasteltiin sekä Malesian että Kiinan tilastoja. Molemmat tilastot ovat saatavissa ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta laajemmalla tuoteryhmätasolla. Lisäksi ne poikkesivat huomattavasti toisistaan. Sen vuoksi tältä osin ei pystytty saamaan luotettavia tietoja.

| (37) | Pyynnön esittäjä väitti, että pelkästään luotettavien tietojen puuttumisen perusteella ei voida päätellä, että kiertämistä ei tapahtunut. Kuten 38 ja 55 kappaleessa todetaan, tässä tutkimuksessa käytettävissä oleva näyttö, varsinkin yhteistyössä toimineiden malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantomäärä ja myynti unioniin vientiä varten, osoitti, että Malesiasta tapahtuva teräsköysien ja -kaapeleiden vienti oli tosiasiallisesti peräisin Malesiasta, eikä niillä sen vuoksi kierretty toimenpiteitä. Tässä tapauksessa oli siksi epäolennaista, tuotiinko Kiinasta tuotteita Malesiaan vai ei. Sen vuoksi pyynnön esittäjän väite hylättiin. |
| --- | --- |

(37)

Pyynnön esittäjä väitti, että pelkästään luotettavien tietojen puuttumisen perusteella ei voida päätellä, että kiertämistä ei tapahtunut. Kuten 38 ja 55 kappaleessa todetaan, tässä tutkimuksessa käytettävissä oleva näyttö, varsinkin yhteistyössä toimineiden malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantomäärä ja myynti unioniin vientiä varten, osoitti, että Malesiasta tapahtuva teräsköysien ja -kaapeleiden vienti oli tosiasiallisesti peräisin Malesiasta, eikä niillä sen vuoksi kierretty toimenpiteitä. Tässä tapauksessa oli siksi epäolennaista, tuotiinko Kiinasta tuotteita Malesiaan vai ei. Sen vuoksi pyynnön esittäjän väite hylättiin.

| (38) | Korealaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien tuotantomäärät olivat pysyneet vakaina vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Malesialaiset tuottajat sen sijaan ovat lisänneet tuotostaan samalla ajanjaksolla huomattavasti.

  Taulukko 3


  Teräsköysien ja -kaapeleiden tuotanto korealaisten ja malesialaisten yhteistyössä toimineiden yritysten osalta










  Tuotantomäärä (tonnia) | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavalta | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Indeksi | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malesia (indeksoitu) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Lähde: Yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamat todennetut tiedot. |

(38)

Korealaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien tuotantomäärät olivat pysyneet vakaina vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Malesialaiset tuottajat sen sijaan ovat lisänneet tuotostaan samalla ajanjaksolla huomattavasti.

Taulukko 3

Teräsköysien ja -kaapeleiden tuotanto korealaisten ja malesialaisten yhteistyössä toimineiden yritysten osalta

Tuotantomäärä (tonnia)

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Korean tasavalta

152 657

159 584

160 113

142 413

Indeksi

100

105

105

93

Malesia (indeksoitu)

100

164

171

157

Lähde: Yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamat todennetut tiedot.

2.5   Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

| (39) | Kiinasta unioniin tapahtuvan viennin vähentyminen vuoden 2006 jälkeen ja samanaikaisesti tapahtunut viennin kasvu Korean tasavallasta ja Malesiasta sekä viennin kasvu Kiinasta Korean tasavaltaan alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja erityisesti vuonna 2008 aiheuttivat muutoksen edellä mainittujen maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa. Korean tasavallan osalta päätelmä koski sekä koko vientitoimintaa että vuosina 2005–2007 erityisesti yhteistyöstä kieltäytyneitä yrityksiä. |
| --- | --- |

(39)

Kiinasta unioniin tapahtuvan viennin vähentyminen vuoden 2006 jälkeen ja samanaikaisesti tapahtunut viennin kasvu Korean tasavallasta ja Malesiasta sekä viennin kasvu Kiinasta Korean tasavaltaan alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja erityisesti vuonna 2008 aiheuttivat muutoksen edellä mainittujen maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa. Korean tasavallan osalta päätelmä koski sekä koko vientitoimintaa että vuosina 2005–2007 erityisesti yhteistyöstä kieltäytyneitä yrityksiä.

| (40) | Saaduissa huomautuksissa väitettiin, että Korean tasavallasta unioniin suuntautuneen teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kasvu oli vuosien kuluessa vakaata eikä äkillistä kasvua tapahtunut; tällainen kasvu olisi kuitenkin ennakkoedellytys kaupan rakenteessa tapahtuneen muutoksen toteamiselle. Lisäksi väitettiin, että kasvua olisi pidettävä Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisena kehityksenä. |
| --- | --- |

(40)

Saaduissa huomautuksissa väitettiin, että Korean tasavallasta unioniin suuntautuneen teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kasvu oli vuosien kuluessa vakaata eikä äkillistä kasvua tapahtunut; tällainen kasvu olisi kuitenkin ennakkoedellytys kaupan rakenteessa tapahtuneen muutoksen toteamiselle. Lisäksi väitettiin, että kasvua olisi pidettävä Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisena kehityksenä.

| (41) | Perusasetuksen 13 artiklassa kaupan rakenteen muutosta ei määritellä pelkästään tutkimuksen kohteena olevan maan tuonnin äkilliseksi kasvuksi. Tutkimus osoitti lisäksi, että vaikka vienti Korean tasavallasta unioniin lisääntyi huomattavasti vuosina 2006 ja 2007, korealaisten tuottajien tuotos pysyi kyseisinä vuosina vakaana. Sen vuoksi ei voitu päätellä, että Korean tasavallan vientimäärän kehitys johtui pelkästään Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisesta kehityksestä. Lisäksi melkein vastakkaiset kehityssuunnat Kiinasta unioniin suuntautuvan kauppavirran ja Kiinasta Korean tasavaltaan ja Korean tasavallasta unioniin suuntautuvien kauppavirtojen välillä vuodesta 2006 osoittavat selvästi, että unionin ja kolmansien maiden välisen kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos. Edellä esitetyt väitteet oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 13 artiklassa kaupan rakenteen muutosta ei määritellä pelkästään tutkimuksen kohteena olevan maan tuonnin äkilliseksi kasvuksi. Tutkimus osoitti lisäksi, että vaikka vienti Korean tasavallasta unioniin lisääntyi huomattavasti vuosina 2006 ja 2007, korealaisten tuottajien tuotos pysyi kyseisinä vuosina vakaana. Sen vuoksi ei voitu päätellä, että Korean tasavallan vientimäärän kehitys johtui pelkästään Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisesta kehityksestä. Lisäksi melkein vastakkaiset kehityssuunnat Kiinasta unioniin suuntautuvan kauppavirran ja Kiinasta Korean tasavaltaan ja Korean tasavallasta unioniin suuntautuvien kauppavirtojen välillä vuodesta 2006 osoittavat selvästi, että unionin ja kolmansien maiden välisen kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos. Edellä esitetyt väitteet oli näin ollen hylättävä.

2.6   Toimenpiteiden kiertämisen luonne

| (42) | 13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Nämä käytännöt, menettelyt tai toiminta sisältävät muun muassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen lähettämisen kolmansien maiden kautta ja osien kokoonpanon unionissa tai kolmannessa maassa. Tässä tapauksessa kokoonpanotoiminnan esiintyminen määritettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Nämä käytännöt, menettelyt tai toiminta sisältävät muun muassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen lähettämisen kolmansien maiden kautta ja osien kokoonpanon unionissa tai kolmannessa maassa. Tässä tapauksessa kokoonpanotoiminnan esiintyminen määritettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (43) | Yhteistyössä toimineiden ja yhteistyössä toimimattomien yritysten tuottamien tai Korean tasavaltaan viemien tai sieltä tuomien (mukaan lukien vienti muihin maihin kuin Kiinaan tai unioniin taikka tuonti niistä) teräsköysien ja -kaapeleiden lopullista määränpäätä koskeva yleinen analyysi osoitti, että tietty osa Korean tasavallasta unioniin tapahtuvasta viennistä oli tuontia Kiinasta Korean tasavaltaan, sillä tämä vienti ei ollut peräisin muista kolmansista maista, eikä se ollut Korean kotimaisten tuottajien tuotantoa. |
| --- | --- |

(43)

Yhteistyössä toimineiden ja yhteistyössä toimimattomien yritysten tuottamien tai Korean tasavaltaan viemien tai sieltä tuomien (mukaan lukien vienti muihin maihin kuin Kiinaan tai unioniin taikka tuonti niistä) teräsköysien ja -kaapeleiden lopullista määränpäätä koskeva yleinen analyysi osoitti, että tietty osa Korean tasavallasta unioniin tapahtuvasta viennistä oli tuontia Kiinasta Korean tasavaltaan, sillä tämä vienti ei ollut peräisin muista kolmansista maista, eikä se ollut Korean kotimaisten tuottajien tuotantoa.

| (44) | Lisäksi Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaisviennin – sellaisena kuin se on kirjattu korealaisiin tilastoihin – vertaaminen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannostaan antamiin todennettuihin tietoihin osoitti, että korealaisten tuottajien vientiä varten tuottama määrä (118 856 tonnia) oli tutkimusajanjaksolla merkittävästi alhaisempi kuin Korean tasavallan kokonaisvienti (156 440). Koska suuri osa korealaisista yrityksistä toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eroa ei voida selittää tuottajilla, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaisviennin – sellaisena kuin se on kirjattu korealaisiin tilastoihin – vertaaminen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannostaan antamiin todennettuihin tietoihin osoitti, että korealaisten tuottajien vientiä varten tuottama määrä (118 856 tonnia) oli tutkimusajanjaksolla merkittävästi alhaisempi kuin Korean tasavallan kokonaisvienti (156 440). Koska suuri osa korealaisista yrityksistä toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eroa ei voida selittää tuottajilla, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.

| (45) | Tutkimuksessa kävi ilmi myös, että jotkin unionin tuojat hankkivat Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita korealaisilta viejiltä, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Näiden tietojen vertailu korealaisten kauppatietokantojen tietoihin osoitti, että ainakin osa näiden yhteistyössä toimimattomien yritysten viemistä teräsköysistä ja -kaapeleista oli hankittu Kiinasta. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimuksessa kävi ilmi myös, että jotkin unionin tuojat hankkivat Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita korealaisilta viejiltä, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Näiden tietojen vertailu korealaisten kauppatietokantojen tietoihin osoitti, että ainakin osa näiden yhteistyössä toimimattomien yritysten viemistä teräsköysistä ja -kaapeleista oli hankittu Kiinasta.

| (46) | Yhteistyössä toimineiden yritysten osalta todettiin, että kukaan niistä ei kuljettanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Korean tasavallan kautta tutkimusajanjaksolla. Osa niistä toi teräsköysiä ja -kaapeleita Kiinasta, mutta ne myytiin yksinomaisesti kotimarkkinoilla ja muilla vientimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(46)

Yhteistyössä toimineiden yritysten osalta todettiin, että kukaan niistä ei kuljettanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Korean tasavallan kautta tutkimusajanjaksolla. Osa niistä toi teräsköysiä ja -kaapeleita Kiinasta, mutta ne myytiin yksinomaisesti kotimarkkinoilla ja muilla vientimarkkinoilla.

| (47) | Yhden yrityksen todettiin antaneen vääriä tietoja vastatessaan kyselyyn. Kaikkiin tietoihin ei myöskään päässyt tutustumaan tarkastuskäynnin aikana. Tämän vuoksi yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti yritykselle ilmoitettiin, että sen toimittamia tietoja ei oteta huomioon, ja yritykselle annettiin määräaika, jonka kuluessa se saattoi toimittaa lisäselvityksiä. |
| --- | --- |

(47)

Yhden yrityksen todettiin antaneen vääriä tietoja vastatessaan kyselyyn. Kaikkiin tietoihin ei myöskään päässyt tutustumaan tarkastuskäynnin aikana. Tämän vuoksi yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti yritykselle ilmoitettiin, että sen toimittamia tietoja ei oteta huomioon, ja yritykselle annettiin määräaika, jonka kuluessa se saattoi toimittaa lisäselvityksiä.

| (48) | Ilmoituksen jälkeen yritys myönsi, että se oli aikaisemmin kiertänyt toimenpiteitä väärentämällä Kiinasta ostettujen tuotteiden alkuperän. Toisaalta yritys väitti toimittaneensa riittävästi tietoja tutkimusajanjakson tuotannosta, myynnistä ja hankinnoista, ja että tiedot oli tarkastettu paikan päällä. Yrityksen mukaan tämän olisi riitettävä sen määrittämiseen, että yritys ei ollut kiertänyt voimassa olevaa toimenpidettä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(48)

Ilmoituksen jälkeen yritys myönsi, että se oli aikaisemmin kiertänyt toimenpiteitä väärentämällä Kiinasta ostettujen tuotteiden alkuperän. Toisaalta yritys väitti toimittaneensa riittävästi tietoja tutkimusajanjakson tuotannosta, myynnistä ja hankinnoista, ja että tiedot oli tarkastettu paikan päällä. Yrityksen mukaan tämän olisi riitettävä sen määrittämiseen, että yritys ei ollut kiertänyt voimassa olevaa toimenpidettä tutkimusajanjaksolla.

| (49) | Koska yritys on myöntänyt olleensa osallisena kiertämiskäytännöissä, ja koska se on lisäksi yrittänyt johtaa tutkimusta harhaan, katsottiin asianmukaiseksi jättää ottamatta huomioon kaikki yrityksen toimittamat tiedot ja olla vapauttamatta kyseistä yritystä laajennetuista toimenpiteistä, kuten jäljempänä johdanto-osan kappaleessa 77 todetaan. |
| --- | --- |

(49)

Koska yritys on myöntänyt olleensa osallisena kiertämiskäytännöissä, ja koska se on lisäksi yrittänyt johtaa tutkimusta harhaan, katsottiin asianmukaiseksi jättää ottamatta huomioon kaikki yrityksen toimittamat tiedot ja olla vapauttamatta kyseistä yritystä laajennetuista toimenpiteistä, kuten jäljempänä johdanto-osan kappaleessa 77 todetaan.

| (50) | Kuten edellä 18 kappaleessa todettiin, yksi yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssiin ja luopuvansa yhteistyöstä. Edellä mainitun tapauksen tavoin myös tätä yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Kuten edellä 18 kappaleessa todettiin, yksi yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssiin ja luopuvansa yhteistyöstä. Edellä mainitun tapauksen tavoin myös tätä yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (51) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että vaikka yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen tuottajan ei todettu osallistuvan jälleenlaivaukseen, sitä kuitenkin tapahtui tutkimusajanjaksolla ja sitä edeltävinä vuosina. Tämä käy ilmi myös edellä 39 kappaleessa kuvatuista kaupan rakenteen muutosta koskevista päätelmistä. |
| --- | --- |

(51)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että vaikka yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen tuottajan ei todettu osallistuvan jälleenlaivaukseen, sitä kuitenkin tapahtui tutkimusajanjaksolla ja sitä edeltävinä vuosina. Tämä käy ilmi myös edellä 39 kappaleessa kuvatuista kaupan rakenteen muutosta koskevista päätelmistä.

| (52) | On huomattava, että OLAF käynnisti vuonna 2007 tutkimuksen, joka koski saman tuotteen kuljetusta Korean tasavallan kautta. On tiedossa, että korealaiset viranomaiset suorittivat samaan aikaan väitettyä kiertämistä koskevia tutkimuksia ja totesivat monien yritysten, pääasiassa kauppiaiden, syyllistyneen petokseen väärentämällä Kiinasta Korean tasavaltaan tuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden alkuperän tuotteiden jälleenviennin yhteydessä. |
| --- | --- |

(52)

On huomattava, että OLAF käynnisti vuonna 2007 tutkimuksen, joka koski saman tuotteen kuljetusta Korean tasavallan kautta. On tiedossa, että korealaiset viranomaiset suorittivat samaan aikaan väitettyä kiertämistä koskevia tutkimuksia ja totesivat monien yritysten, pääasiassa kauppiaiden, syyllistyneen petokseen väärentämällä Kiinasta Korean tasavaltaan tuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden alkuperän tuotteiden jälleenviennin yhteydessä.

| (53) | Näin ollen vahvistettiin, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita kuljetettiin Korean tasavallan kautta. |
| --- | --- |

(53)

Näin ollen vahvistettiin, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita kuljetettiin Korean tasavallan kautta.

| (54) | Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Korean tasavallassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60:tä prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo. |
| --- | --- |

(54)

Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Korean tasavallassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60:tä prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo.

| (55) | Tutkimuksessa todettiin, että yksikään yhteistyössä toimineista malesialaisista tuottajista ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimuksessa todettiin, että yksikään yhteistyössä toimineista malesialaisista tuottajista ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tutkimusajanjaksolla.

| (56) | Yhteistyössä toimineiden yritysten osuudesta Malesiasta unioniin tapahtuvasta kokonaisviennistä COMEXTiin tehtyjen kirjausten perusteella pääteltiin, että tilastoista ilmi käynyt Malesiasta tulevan tuonnin kasvu voidaan selittää kokonaan yhteistyössä toimineiden yritysten viennin kasvulla. Edellä 38 kappaleessa kuvattu tosiasiallisten malesialaisten tuottajien kokonaistuotantomäärän kasvu samalla ajanjaksolla vahvisti päätelmää entisestään. |
| --- | --- |

(56)

Yhteistyössä toimineiden yritysten osuudesta Malesiasta unioniin tapahtuvasta kokonaisviennistä COMEXTiin tehtyjen kirjausten perusteella pääteltiin, että tilastoista ilmi käynyt Malesiasta tulevan tuonnin kasvu voidaan selittää kokonaan yhteistyössä toimineiden yritysten viennin kasvulla. Edellä 38 kappaleessa kuvattu tosiasiallisten malesialaisten tuottajien kokonaistuotantomäärän kasvu samalla ajanjaksolla vahvisti päätelmää entisestään.

| (57) | Pyynnön esittäjä kyseenalaisti tämän päätelmän toimittamatta kuitenkaan lisäperusteita tai -näyttöä. Väite oli sen vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(57)

Pyynnön esittäjä kyseenalaisti tämän päätelmän toimittamatta kuitenkaan lisäperusteita tai -näyttöä. Väite oli sen vuoksi hylättävä.

| (58) | Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Malesiassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60:tä prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo. |
| --- | --- |

(58)

Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Malesiassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60:tä prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo.

| (59) | Sen vuoksi voitiin päätellä, että Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteen muutos ei johtunut Malesiassa toteutettavista kiertämiskäytännöistä. Näin ollen Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskeva tutkimus olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(59)

Sen vuoksi voitiin päätellä, että Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteen muutos ei johtunut Malesiassa toteutettavista kiertämiskäytännöistä. Näin ollen Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskeva tutkimus olisi päätettävä.

2.7   Muun riittävän syyn tai taloudellisen perusteen kuin polkumyyntitullin käyttöönoton puuttuminen (Korean tasavalta)

| (60) | Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita jälleenlaivaukselle kuin Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden voimassa olevan polkumyyntitullin välttäminen. |
| --- | --- |

(60)

Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita jälleenlaivaukselle kuin Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden voimassa olevan polkumyyntitullin välttäminen.

2.8   Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen vaarantuminen (yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset)

| (61) | Koska yhteistyössä toimimattomien viejien tuonnin määrästä ja hinnasta saatiin parhaat tiedot COMEXTista, COMTEXTin tietoja käytettiin sen arvioimiseksi, onko kyseinen tuonti vaarantanut Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa voimassa olevan toimenpiteen korjaavia vaikutuksia määrän tai hinnan osalta. Näin saatuja hintoja verrattiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa unionin tuottajien osalta vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon. |
| --- | --- |

(61)

Koska yhteistyössä toimimattomien viejien tuonnin määrästä ja hinnasta saatiin parhaat tiedot COMEXTista, COMTEXTin tietoja käytettiin sen arvioimiseksi, onko kyseinen tuonti vaarantanut Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa voimassa olevan toimenpiteen korjaavia vaikutuksia määrän tai hinnan osalta. Näin saatuja hintoja verrattiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa unionin tuottajien osalta vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon.

| (62) | Kun otetaan huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määriteltyjen markkinoiden koko, Korean tasavallasta tulevan tuonnin kasvun katsottiin olevan määrän osalta merkittävää (asetuksen (EY) N:o 1858/2005 johdanto-osan 99 kappale). Unionin arvioitu kulutus tutkimusajanjaksolla antaa samanlaisen käsityksen kyseisen tuonnin merkityksestä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistetun vahingon korjaavan tason vertaaminen vientihinnan painotettuun keskiarvoon todisti lisäksi merkittävästä alihintaan myynnistä. Sen vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden korjaava vaikutus vaarantuu määrän ja hinnan osalta. |
| --- | --- |

(62)

Kun otetaan huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määriteltyjen markkinoiden koko, Korean tasavallasta tulevan tuonnin kasvun katsottiin olevan määrän osalta merkittävää (asetuksen (EY) N:o 1858/2005 johdanto-osan 99 kappale). Unionin arvioitu kulutus tutkimusajanjaksolla antaa samanlaisen käsityksen kyseisen tuonnin merkityksestä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistetun vahingon korjaavan tason vertaaminen vientihinnan painotettuun keskiarvoon todisti lisäksi merkittävästä alihintaan myynnistä. Sen vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden korjaava vaikutus vaarantuu määrän ja hinnan osalta.

2.9   Polkumyyntiä koskeva näyttö (yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset)

| (63) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko polkumyynnistä olemassa näyttöä aikaisemmin samankaltaisille tai vastaaville tuotteille vahvistettuun normaaliarvoon verrattuna. |
| --- | --- |

(63)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko polkumyynnistä olemassa näyttöä aikaisemmin samankaltaisille tai vastaaville tuotteille vahvistettuun normaaliarvoon verrattuna.

| (64) | Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa Turkin katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa Kiinalle, normaaliarvo määritettiin Turkissa sovellettavan hinnan perusteella. Tässä tutkimuksessa katsottiin, että teräsköysien ja -kaapeleiden tuotannon pääraaka-aineen valssilangan hinta on noussut merkittävästi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon, että raaka-aineiden hintakehitys näkyi vientihinnassa tutkimusajanjaksolla, katsottiin aiheelliseksi päivittää aiemmin vahvistettu normaaliarvo raaka-aineiden hintakehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa Turkin katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa Kiinalle, normaaliarvo määritettiin Turkissa sovellettavan hinnan perusteella. Tässä tutkimuksessa katsottiin, että teräsköysien ja -kaapeleiden tuotannon pääraaka-aineen valssilangan hinta on noussut merkittävästi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon, että raaka-aineiden hintakehitys näkyi vientihinnassa tutkimusajanjaksolla, katsottiin aiheelliseksi päivittää aiemmin vahvistettu normaaliarvo raaka-aineiden hintakehityksen mukaisesti.

| (65) | Merkittävä osa Korean tasavallan viennistä oli peräisin tosiasiallisesta korealaisesta tuotannosta. Määritettäessä hintaa Korean tasavallan viennille, jota kiertämistoimenpiteet koskivat, otettiin tästä syystä huomioon vain yhteistyössä toimimattomien tuottajien/viejien vienti ja käytettiin parhaita saatavilla olevia tietoja, eli COMEXTiin kirjattuja teräsköysien ja -kaapeleiden keskimääräisiä vientihintoja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(65)

Merkittävä osa Korean tasavallan viennistä oli peräisin tosiasiallisesta korealaisesta tuotannosta. Määritettäessä hintaa Korean tasavallan viennille, jota kiertämistoimenpiteet koskivat, otettiin tästä syystä huomioon vain yhteistyössä toimimattomien tuottajien/viejien vienti ja käytettiin parhaita saatavilla olevia tietoja, eli COMEXTiin kirjattuja teräsköysien ja -kaapeleiden keskimääräisiä vientihintoja tutkimusajanjaksolla.

| (66) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin epäsuorien verojen sekä kuljetus- ja vakuutuskustannusten osalta yhteistyössä toimineille korealaisille tuottajille/viejille tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden keskimääräisten kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(66)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin epäsuorien verojen sekä kuljetus- ja vakuutuskustannusten osalta yhteistyössä toimineille korealaisille tuottajille/viejille tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden keskimääräisten kustannusten perusteella.

| (67) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolta määritettyyn vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosenttimääränä CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(67)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolta määritettyyn vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosenttimääränä CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

| (68) | Painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy. |
| --- | --- |

(68)

Painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy.

3.   TOIMENPITEET

| (69) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla niitä Korean tasavallan kautta. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla niitä Korean tasavallan kautta.

| (70) | Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevat toimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen nojalla laajennettava koskemaan saman tuotteen Korean tasavallasta lähetettyä tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. |
| --- | --- |

(70)

Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevat toimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen nojalla laajennettava koskemaan saman tuotteen Korean tasavallasta lähetettyä tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta.

| (71) | Laajennettavien toimenpiteiden olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1858/2005 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetut toimenpiteet eli 60,4 prosentin lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan CIF-nettohintaan vapaasti unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(71)

Laajennettavien toimenpiteiden olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1858/2005 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetut toimenpiteet eli 60,4 prosentin lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan CIF-nettohintaan vapaasti unionin rajalla tullaamattomana.

| (72) | Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja siksi kyseisestä Korean tasavallasta lähetetystä teräsköysien ja -kaapeleiden kirjatusta tuonnista olisi kannettava tullit. |
| --- | --- |

(72)

Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja siksi kyseisestä Korean tasavallasta lähetetystä teräsköysien ja -kaapeleiden kirjatusta tuonnista olisi kannettava tullit.

4.   MALESIAA KOSKEVAN TUTKIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN

| (73) | Malesiaa koskevien päätelmien perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetetyllä teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnilla koskeva tutkimus olisi päätettävä, ja vireillepanoasetuksella käyttöön otettu Malesiasta lähetetyn teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(73)

Malesiaa koskevien päätelmien perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetetyllä teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnilla koskeva tutkimus olisi päätettävä, ja vireillepanoasetuksella käyttöön otettu Malesiasta lähetetyn teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava.

| (74) | Pyynnön esittäjä vastusti ehdotusta päättää Malesiaa koskeva tutkimus. Koska sen kaikki edellä esittämät väitteet on käsitelty, ehdotuksen tarkistamiseen ei ollut syytä. |
| --- | --- |

(74)

Pyynnön esittäjä vastusti ehdotusta päättää Malesiaa koskeva tutkimus. Koska sen kaikki edellä esittämät väitteet on käsitelty, ehdotuksen tarkistamiseen ei ollut syytä.

5.   VAPAUTTAMISTA KOSKEVAT PYYNNÖT

| (75) | Kyselyyn vastanneet neljätoista korealaista yritystä pyysivät vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Kyselyyn vastanneet neljätoista korealaista yritystä pyysivät vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (76) | Kuten 18 kappaleessa todettiin, yksi näistä yrityksistä on lopettanut toimintansa. Siksi kyseisen yrityksen 13 artiklan 4 kohdan mukainen vapauttamista koskeva pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(76)

Kuten 18 kappaleessa todettiin, yksi näistä yrityksistä on lopettanut toimintansa. Siksi kyseisen yrityksen 13 artiklan 4 kohdan mukainen vapauttamista koskeva pyyntö hylättiin.

| (77) | Edellä 47 kappaleessa mainittu toinen yritys toimitti vääriä tietoja, eikä se päästänyt tutustumaan pyydettyihin tietoihin. Siksi kyseiselle yritykselle ei voitu myöntää 13 artiklan 4 kohdan mukaista vapautusta. |
| --- | --- |

(77)

Edellä 47 kappaleessa mainittu toinen yritys toimitti vääriä tietoja, eikä se päästänyt tutustumaan pyydettyihin tietoihin. Siksi kyseiselle yritykselle ei voitu myöntää 13 artiklan 4 kohdan mukaista vapautusta.

| (78) | Kolmas korealainen yritys ei vienyt tuotetta tutkimusajanjaksona eikä sen jälkeen, eikä sen toiminnan luonteesta voitu tehdä päätelmiä. Yritykselle ei siksi voitu myöntää vapautusta. Jos perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan edellytykset kuitenkin täyttyvät voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalan laajentamisen jälkeen, yrityksen tilannetta voidaan pyynnöstä tarkastella uudelleen. |
| --- | --- |

(78)

Kolmas korealainen yritys ei vienyt tuotetta tutkimusajanjaksona eikä sen jälkeen, eikä sen toiminnan luonteesta voitu tehdä päätelmiä. Yritykselle ei siksi voitu myöntää vapautusta. Jos perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan edellytykset kuitenkin täyttyvät voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalan laajentamisen jälkeen, yrityksen tilannetta voidaan pyynnöstä tarkastella uudelleen.

| (79) | Kyseinen kolmas yritys esitti vastalauseen ja uusi vapauttamista koskevan pyyntönsä. Yritys ei kuitenkaan esittänyt uutta tietoa eikä näyttöä, jonka perusteella edellä tarkoitettua päätöstä olisi voitu muuttaa. Näin ollen pyyntöä ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(79)

Kyseinen kolmas yritys esitti vastalauseen ja uusi vapauttamista koskevan pyyntönsä. Yritys ei kuitenkaan esittänyt uutta tietoa eikä näyttöä, jonka perusteella edellä tarkoitettua päätöstä olisi voitu muuttaa. Näin ollen pyyntöä ei voitu hyväksyä.

| (80) | Yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen yrityksen ei todettu kiertäneen toimenpiteitä. Vapautusta pyytäneistä yrityksistä yksikään ei myöskään ollut etuyhteydessä yritykseen, jonka olisi todettu toteuttaneen kiertämiskäytäntöjä. On huomattava, että asianomaisista tuottajista neljä on etuyhteydessä kiinalaiseen yritykseen, johon sovelletaan alkuperäisiä toimenpiteitä. Ei ole kuitenkaan näyttöä siitä, että tällainen suhde solmittiin tai sitä käytettiin Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden kiertämiseksi. Vapautus olisi siksi myönnettävä kaikille yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei mainita 76–78 kappaleessa. |
| --- | --- |

(80)

Yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen yrityksen ei todettu kiertäneen toimenpiteitä. Vapautusta pyytäneistä yrityksistä yksikään ei myöskään ollut etuyhteydessä yritykseen, jonka olisi todettu toteuttaneen kiertämiskäytäntöjä. On huomattava, että asianomaisista tuottajista neljä on etuyhteydessä kiinalaiseen yritykseen, johon sovelletaan alkuperäisiä toimenpiteitä. Ei ole kuitenkaan näyttöä siitä, että tällainen suhde solmittiin tai sitä käytettiin Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden kiertämiseksi. Vapautus olisi siksi myönnettävä kaikille yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei mainita 76–78 kappaleessa.

| (81) | Jotta näitä vapautuksia sovellettaisiin asianmukaisesti, tarvitaan erityistoimenpiteitä. Tällainen erityistoimenpide on vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuonnista, jossa ei ole mukana tällaista laskua, kannetaan laajennettu polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkiin korealaisiin yrityksiin, joille ei ole myönnetty vapautusta. |
| --- | --- |

(81)

Jotta näitä vapautuksia sovellettaisiin asianmukaisesti, tarvitaan erityistoimenpiteitä. Tällainen erityistoimenpide on vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuonnista, jossa ei ole mukana tällaista laskua, kannetaan laajennettu polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkiin korealaisiin yrityksiin, joille ei ole myönnetty vapautusta.

| (82) | Muiden asianomaisten viejien, joihin komissio ei ottanut yhteyttä tämän menettelyn yhteydessä ja jotka aikovat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi päättää vapautuksen myöntämisestä. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päällä. Pyynnöt olisi osoitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

(82)

Muiden asianomaisten viejien, joihin komissio ei ottanut yhteyttä tämän menettelyn yhteydessä ja jotka aikovat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi päättää vapautuksen myöntämisestä. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päällä. Pyynnöt olisi osoitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot.

| (83) | Jos vapautus myönnetään, komissio ehdottaa tämän asetuksen muuttamista neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan. Myönnettyjä vapautuksia seurataan sen varmistamiseksi, että niille asettuja ehtoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(83)

Jos vapautus myönnetään, komissio ehdottaa tämän asetuksen muuttamista neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan. Myönnettyjä vapautuksia seurataan sen varmistamiseksi, että niille asettuja ehtoja noudatetaan.

6.   ILMOITTAMINEN

| (84) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyyn päätelmään päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa lopullisia päätelmiä, |
| --- | --- |

(84)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyyn päätelmään päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa lopullisia päätelmiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Laajennetaan asetuksella (EY) N:o 1858/2005 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitulli koskemaan Korean tasavallasta lähetettyä teräsköysien ja -kaapeleiden, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (Taric-koodit 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813), tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia kyseisiä tuotteita:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Korean tasavalta | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Korean tasavalta

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

2.   Edellä 1 kohdassa erikseen mainituille yrityksille myönnettyjen tai komission 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti myöntämien vapautusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettua polkumyyntitullia.

3.   Tämän artiklan 1 kohdassa laajennettu tulli kannetaan Korean tasavallasta lähetetystä tuonnista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, joka on kirjattu asetuksen (EY) N:o 734/2009 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta 1 kohdassa lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita.

4.   Sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Päätetään tutkimus, joka pantiin vireille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta kiertämisestä Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta annetulla asetuksella (EY) N:o 734/2009.

3 artikla

1.   Tämän asetuksen 1 artiklassa laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja hakevan tahon valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Brussels/Bruxelle |
| BELGIUM/BELGIË |
| Faksi: + 32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Brussels/Bruxelle

BELGIUM/BELGIË

Faksi: + 32 22956505

2.   Komissio voi asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 1 artiklalla laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.

4 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan asetuksen (EY) N:o 734/2009 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  EUVL L 328, 30.10.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUVL L 299, 16.11.2005, s. 1.

5

(6)  EUVL L 208, 12.8.2009, s. 7.

6

---

LIITE

1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavasti:

| 1) | Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1)

Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.

| 2) | Seuraava ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn [tarkasteltavana olevan tuotteen] (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

2)

Seuraava ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn [tarkasteltavana olevan tuotteen] (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

| 3) | Päiväys ja allekirjoitus. |
| --- | --- |

3)

Päiväys ja allekirjoitus.

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/13

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 401/2010,

annettu 7 päivänä toukokuu 2010,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinialan tuotteiden suojattujen alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen sekä merkintöjen ja esittelyn osalta annetun asetuksen (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta ja oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 121 artiklan ensimmäisen kohdan k, l ja m alakohdan sekä 203 b artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 (2) 25 artiklan 1 kohdan mukaan suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetuille viineille vuosittain tehtävä tarkastus on tehtävä joko satunnaistarkastuksena, otantatarkastuksena tai järjestelmällisenä tarkastuksena kuitenkin siten, että vain satunnaistarkastuksiin voi yhdistää otantatarkastuksia. Eräät jäsenvaltiot, jotka ovat aiemmin käyttäneet pääasiassa järjestelmällisiä tarkastuksia, haluaisivat nyt käyttää kaikkien kolmen tarkastusmuodon yhdistelmiä. Sen vuoksi jäsenvaltioille olisi myönnettävä vuotuisten tarkastusten osalta lisää joustavuutta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 (2) 25 artiklan 1 kohdan mukaan suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetuille viineille vuosittain tehtävä tarkastus on tehtävä joko satunnaistarkastuksena, otantatarkastuksena tai järjestelmällisenä tarkastuksena kuitenkin siten, että vain satunnaistarkastuksiin voi yhdistää otantatarkastuksia. Eräät jäsenvaltiot, jotka ovat aiemmin käyttäneet pääasiassa järjestelmällisiä tarkastuksia, haluaisivat nyt käyttää kaikkien kolmen tarkastusmuodon yhdistelmiä. Sen vuoksi jäsenvaltioille olisi myönnettävä vuotuisten tarkastusten osalta lisää joustavuutta.

| (2) | Sen jälkeen kun asetus (EY) N:o 607/2009 oli hyväksytty, sen havaittiin sisältävän eräitä teknisiä virheitä, jotka olisi oikaistava. Esimerkiksi Montepulciano-rypälelajike oli virheellisesti sisällytetty liitteessä XV B osaan, ja se olisi siirrettävä kyseisen liitteen A osaan. Eräiden säännösten tekstiä olisi myös selkeyden vuoksi parannettava. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen kun asetus (EY) N:o 607/2009 oli hyväksytty, sen havaittiin sisältävän eräitä teknisiä virheitä, jotka olisi oikaistava. Esimerkiksi Montepulciano-rypälelajike oli virheellisesti sisällytetty liitteessä XV B osaan, ja se olisi siirrettävä kyseisen liitteen A osaan. Eräiden säännösten tekstiä olisi myös selkeyden vuoksi parannettava.

| (3) | Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi eräitä asetuksen (EY) N:o 607/2009 säännöksiä olisi kirjoitettava uusiksi tai täsmennettävä. Tämä koskee erityisesti sellaisiin kolmansiin maihin sovellettavia säännöksiä, joiden olisi sallittava käyttää eräitä vapaaehtoisia merkintöjä, jos kyseiset kolmannet maat täyttävät jäsenvaltioilta vaadittuja edellytyksiä vastaavat edellytykset. Tämä koskee myös liitettä XII, jonka terminologian olisi vastattava rekisteriin kirjattua suojattujen alkuperänimitysten luetteloa. Olisi myös annettava uusia säännöksiä merkintöjen ja esittelyn täsmentämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi eräitä asetuksen (EY) N:o 607/2009 säännöksiä olisi kirjoitettava uusiksi tai täsmennettävä. Tämä koskee erityisesti sellaisiin kolmansiin maihin sovellettavia säännöksiä, joiden olisi sallittava käyttää eräitä vapaaehtoisia merkintöjä, jos kyseiset kolmannet maat täyttävät jäsenvaltioilta vaadittuja edellytyksiä vastaavat edellytykset. Tämä koskee myös liitettä XII, jonka terminologian olisi vastattava rekisteriin kirjattua suojattujen alkuperänimitysten luetteloa. Olisi myös annettava uusia säännöksiä merkintöjen ja esittelyn täsmentämiseksi.

| (4) | Australia on pyytänyt uusien rypälelajikkeiden nimien sisällyttämistä asetuksen (EY) N:o 607/2009 liitteessä XV olevaan B osaan. Komissio on tutkinut pyynnön kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 4 kohdan edellytysten osalta, ja Australia voidaan lisätä mainitun liitteen sarakkeeseen, joka liittyy asianomaisten rypälelajikkeiden nimiin. |
| --- | --- |

(4)

Australia on pyytänyt uusien rypälelajikkeiden nimien sisällyttämistä asetuksen (EY) N:o 607/2009 liitteessä XV olevaan B osaan. Komissio on tutkinut pyynnön kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 4 kohdan edellytysten osalta, ja Australia voidaan lisätä mainitun liitteen sarakkeeseen, joka liittyy asianomaisten rypälelajikkeiden nimiin.

| (5) | Euroopan yhteisön ja Amerikan Yhdysvaltojen välisessä viinikauppasopimuksessa (3) on luettelo viiniköynnöslajikkeista, joita voidaan käyttää merkinnöissä. Sen vuoksi Yhdysvallat olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 607/2009 liitteessä XV olevan B osan sarakkeeseen, joka liittyy asianomaisten viiniköynnöslajikkeiden nimiin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yhteisön ja Amerikan Yhdysvaltojen välisessä viinikauppasopimuksessa (3) on luettelo viiniköynnöslajikkeista, joita voidaan käyttää merkinnöissä. Sen vuoksi Yhdysvallat olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 607/2009 liitteessä XV olevan B osan sarakkeeseen, joka liittyy asianomaisten viiniköynnöslajikkeiden nimiin.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 607/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 607/2009 olisi muutettava.

| (7) | Sertifiointikustannuksiin liittyvän hallinnollisen taakan ja kaupan vaikeuksien välttämiseksi tällä asetuksella tehtäviä muutoksia olisi sovellettava samasta päivästä kuin asetusta (EY) N:o 607/2009 eli 1 päivästä elokuuta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Sertifiointikustannuksiin liittyvän hallinnollisen taakan ja kaupan vaikeuksien välttämiseksi tällä asetuksella tehtäviä muutoksia olisi sovellettava samasta päivästä kuin asetusta (EY) N:o 607/2009 eli 1 päivästä elokuuta 2009.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 607/2009 seuraavasti:

| (1) | Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Komission ylläpitämä, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) 118 n artiklassa säädetty suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteri, jäljempänä ’rekisteri’, sisällytetään sähköiseen E-Bacchus-tietokantaan. |
| --- | --- |

(1)

Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komission ylläpitämä, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) 118 n artiklassa säädetty suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteri, jäljempänä ’rekisteri’, sisällytetään sähköiseen E-Bacchus-tietokantaan.

| (2) | Korvataan 24 artikla seuraavasti:
  ”24 artikla
  Toimijoiden ilmoittaminen
  Jokaisesta toimijasta, joka haluaa osallistua kaikkiin tai joihinkin suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuotanto- tai pakkaustoimiin, on tehtävä ilmoitus asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 o artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle.” |
| --- | --- |

(2)

Korvataan 24 artikla seuraavasti:

”24 artikla

Toimijoiden ilmoittaminen

Jokaisesta toimijasta, joka haluaa osallistua kaikkiin tai joihinkin suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuotanto- tai pakkaustoimiin, on tehtävä ilmoitus asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 o artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle.”

| (3) | Muutetaan 25 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdassa






  i) | toinen alakohta seuraavasti:
  ”Vuotuinen tarkastus on tehtävä siinä jäsenvaltiossa, jossa tuotanto tapahtui eritelmän mukaisesti, jollakin seuraavista tavoista:






  a) | riskianalyysiin perustuva satunnaistarkastus; tai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Muutetaan 25 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdassa

i)

toinen alakohta seuraavasti:

”Vuotuinen tarkastus on tehtävä siinä jäsenvaltiossa, jossa tuotanto tapahtui eritelmän mukaisesti, jollakin seuraavista tavoista:

a)

riskianalyysiin perustuva satunnaistarkastus; tai

| b) | otantatarkastus; tai |
| --- | --- |

b)

otantatarkastus; tai

| c) | järjestelmällinen tarkastus; tai |
| --- | --- |

c)

järjestelmällinen tarkastus; tai

| d) | edellä mainittujen yhdistelmä.”; |
| --- | --- |

d)

edellä mainittujen yhdistelmä.”;

| ii) | poistetaan viides alakohta. |
| --- | --- |

ii)

poistetaan viides alakohta.

| b) | Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa sekä 2 kohdassa tarkoitettujen tutkimusten tulokset todistavat, että asianomainen tuote on eritelmässä esitettyjen edellytysten mukainen ja että sillä on kaikki asianomaisen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän asiaankuuluvat ominaisuudet;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa sekä 2 kohdassa tarkoitettujen tutkimusten tulokset todistavat, että asianomainen tuote on eritelmässä esitettyjen edellytysten mukainen ja että sillä on kaikki asianomaisen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän asiaankuuluvat ominaisuudet;”.

| (4) | Muutetaan 56 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ’pullottajalla’ tarkoitetaan Euroopan unioniin sijoittautunutta luonnollista tai oikeushenkilöä taikka näiden henkilöiden ryhmittymää, joka suorittaa pullotuksen tai suorituttaa sen lukuunsa;” |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Muutetaan 56 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

’pullottajalla’ tarkoitetaan Euroopan unioniin sijoittautunutta luonnollista tai oikeushenkilöä taikka näiden henkilöiden ryhmittymää, joka suorittaa pullotuksen tai suorituttaa sen lukuunsa;”

| b) | Korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | ’osoitteella’ tarkoitetaan paikallista hallintoaluetta ja jäsenvaltiota tai kolmatta maata, jossa on pullottajan, tuottajan, myyjän tai maahantuojan päätoimipaikka.”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

’osoitteella’ tarkoitetaan paikallista hallintoaluetta ja jäsenvaltiota tai kolmatta maata, jossa on pullottajan, tuottajan, myyjän tai maahantuojan päätoimipaikka.”.

| (5) | Muutetaan 63 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Sertifiointikustannuksista vastaa sertifioinnin kohteena oleva toimija, jollei jäsenvaltio toisin päätä.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Muutetaan 63 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

”Sertifiointikustannuksista vastaa sertifioinnin kohteena oleva toimija, jollei jäsenvaltio toisin päätä.”

| b) | Lisätään 7 kohtaan neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Yhdistyneessä kuningaskunnan osalta voidaan käyttää jäsenvaltion nimen sijasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvan maan nimeä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 7 kohtaan neljäs alakohta seuraavasti:

”Yhdistyneessä kuningaskunnan osalta voidaan käyttää jäsenvaltion nimen sijasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvan maan nimeä.”

| (6) | Korvataan 64 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 479/2008 liitteessä XI b olevassa 3, 8 ja 9 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jos jäsenvaltio sääntelee sokeripitoisuusmerkinnän käyttöedellytyksiä tai jos kyseiset käyttöedellytykset ovat asianomaisessa kolmannessa maassa sovellettavien sääntöjen mukaisia, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan luettuina.” |
| --- | --- |

(6)

Korvataan 64 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 479/2008 liitteessä XI b olevassa 3, 8 ja 9 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jos jäsenvaltio sääntelee sokeripitoisuusmerkinnän käyttöedellytyksiä tai jos kyseiset käyttöedellytykset ovat asianomaisessa kolmannessa maassa sovellettavien sääntöjen mukaisia, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan luettuina.”

| (7) | Korvataan 67 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Jotta alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana olevaa aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimeä voidaan käyttää, kyseisen maantieteellisen yksikön alue on määriteltävä tarkasti. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa kyseisten maantieteellisten yksiköiden käyttöä koskevat säännöt. Vähintään 85 prosenttia rypäleistä, joista tuote on valmistettu, on saatava tästä pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä. Tähän ei lasketa






  a) | makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition-liuosta eikä tirage-liuosta; tai |
| --- | --- | --- |

(7)

Korvataan 67 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jotta alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana olevaa aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimeä voidaan käyttää, kyseisen maantieteellisen yksikön alue on määriteltävä tarkasti. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa kyseisten maantieteellisten yksiköiden käyttöä koskevat säännöt. Vähintään 85 prosenttia rypäleistä, joista tuote on valmistettu, on saatava tästä pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä. Tähän ei lasketa

a)

makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition-liuosta eikä tirage-liuosta; tai

| b) | asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b olevan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden määriä. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b olevan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden määriä.

Loppujen 15 prosentin rypäleistä on oltava peräisin asianomaiseen alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvältä rajatulta maantieteelliseltä alueelta.”

| (8) | Korvataan liite XII tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

(8)

Korvataan liite XII tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

| (9) | Korvataan liite XV tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

(9)

Korvataan liite XV tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

| (10) | Korvataan liitteessä XVII olevan 4 kohdan b alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | Tokaj |
| --- | --- | --- |

(10)

Korvataan liitteessä XVII olevan 4 kohdan b alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

Tokaj

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj”. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 193, 24.7.2009, s. 60.

2

(3)  EUVL L 87, 24.3.2006, s. 2.

3

(4)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.”

4

---

LIITE I

”LIITE XII

40 ARTIKLASSA TARKOITETTU PERINTEISTEN MERKINTÖJEN LUETTELO

| Perinteinen merkintä | Kieli | Viinit (1) | Tiivistelmä määritelmästä / käyttöedellytykset (2) | Asianomaiset kolmannet maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A OSA:   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 u artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut perinteiset merkinnät |
| BELGIA |
| Appellation d'origine contrôlée | ranska | SAN

  (1, 4) | Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun alkuperänimityksen sijasta. | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | hollanti | SAN

  (1, 4) | |
| Landwijn | hollanti | PGI

  (1) | Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun maantieteellisen merkinnän sijasta. | |
| Vin de pays | ranska | PGI

  (1) | |
| BULGARIA |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (guaranteed designation of origin) | bulgaria | SAN

  (1, 3, 4) | Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän sijasta.
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (guaranteed and controlled designation of origin) | bulgaria | SAN

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (noble sweet wine) | bulgaria | SAN

  (3) | |
| Pегионално вино

  (Regional wine) | bulgaria | SMM

  (1, 3, 4) | |
| TŠEKKI |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | tšekki | SAN

  (4) | Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu asianomaisella alueella sijaitsevalta tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä; laatukuohuviinin tuotannossa tietyllä alueella käytetty viini on tuotettu viininviljelyalueella; rajatulla alueella hehtaarituotos ei ole ylittynyt; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista. | |
| Jakostní víno | tšekki | SAN

  (1) | Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu asianomaisella alueella sijaitsevalta tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viininvalmistuksessa käytettyjen rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 15 NM-astetta; rypäleiden korjaus ja viinintuotanto pullotusta lukuun ottamatta tapahtuu asianomaisella viinialueella; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista. | |
| Jakostní víno odrůdové | tšekki | SAN

  (1) | Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä valmistetusta viinistä tai sekoittamalla enintään kolmesta lajikkeesta valmistettua laatuviiniä. | |
| Jakostní víno známkové | tšekki | SAN

  (1) | Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, mahdollisesti tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä tuotetusta viinistä. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, johon lisätään ilmaisu:







  — | Kabinetní víno |

Perinteinen merkintä

Kieli

Viinit (1)

Tiivistelmä määritelmästä / käyttöedellytykset (2)

Asianomaiset kolmannet maat

A OSA:   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 u artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut perinteiset merkinnät

BELGIA

Appellation d'origine contrôlée

ranska

SAN

(1, 4)

Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun alkuperänimityksen sijasta.

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

hollanti

SAN

(1, 4)

Landwijn

hollanti

PGI

(1)

Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun maantieteellisen merkinnän sijasta.

Vin de pays

ranska

PGI

(1)

BULGARIA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(guaranteed designation of origin)

bulgaria

SAN

(1, 3, 4)

Perinteiset merkinnät, joita käytetään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän sijasta.

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled designation of origin)

bulgaria

SAN

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

bulgaria

SAN

(3)

Pегионално вино

(Regional wine)

bulgaria

SMM

(1, 3, 4)

TŠEKKI

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

tšekki

SAN

(4)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu asianomaisella alueella sijaitsevalta tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä; laatukuohuviinin tuotannossa tietyllä alueella käytetty viini on tuotettu viininviljelyalueella; rajatulla alueella hehtaarituotos ei ole ylittynyt; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista.

Jakostní víno

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu asianomaisella alueella sijaitsevalta tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viininvalmistuksessa käytettyjen rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 15 NM-astetta; rypäleiden korjaus ja viinintuotanto pullotusta lukuun ottamatta tapahtuu asianomaisella viinialueella; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista.

Jakostní víno odrůdové

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä valmistetusta viinistä tai sekoittamalla enintään kolmesta lajikkeesta valmistettua laatuviiniä.

Jakostní víno známkové

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, mahdollisesti tietyltä viinitilalta korjatuista rypäleistä tuotetusta viinistä.

Jakostní víno s přívlastkem, johon lisätään ilmaisu:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, mahdollisesti tietyltä asianomaisella alueella tai osa-alueella sijaitsevalta viinitilalta korjatuista rypäleistä valmistetusta viinistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viini on valmistettu rypäleistä, joiden alkuperän, sokeripitoisuuden ja painon sekä tarvittaessa lajikkeen tai lajikesekoituksen sekä Botrytis cinerea P. -jalohometartunnan on tarkastanut valvontaviranomainen ja kyseiset ominaisuudet ovat tietyillä arvomerkinnöillä varustettuja laatuviinejä koskevien vaatimusten mukaisia, tai sekoittamalla tietyillä arvomerkinnöillä varustettuja laatuviinejä; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista; valvontaviranomainen on luokitellut viinin laatuviiniksi, jolla on jokin seuraavista arvo merkinnöistä:

| — | ’Kabinetní víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Kabinetní víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta,

| — | ’Pozdní sběr’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Pozdní sběr’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta,

| — | ’Výběr z hroznů’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 24 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z hroznů’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 24 NM-astetta,

| — | ’Výběr z bobulí’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z bobulí’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta,

| — | ’Výběr z cibéb’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista jalohometartunnan saaneista rypäleistä tai ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 32 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z cibéb’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista jalohometartunnan saaneista rypäleistä tai ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 32 NM-astetta,

| — | ’Ledové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Ledové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta,

| — | ’Slámové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olkien tai ruokojen päällä tarvittaessa riippuen tilassa, jossa on ilmanvaihto, vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta. |
| --- | --- |

—

’Slámové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olkien tai ruokojen päällä tarvittaessa riippuen tilassa, jossa on ilmanvaihto, vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta.

Pozdní sběr

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu tietyltä asianomaisella alueella sijaitsevalta viinitilalta korjatuista rypäleistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viininvalmistuksessa käytettyjen rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta; rypäleiden korjaus ja viinintuotanto pullotusta lukuun ottamatta tapahtuu asianomaisella viinialueella; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista.

Víno s přívlastkem, johon lisätään ilmaisu:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu rypäleistä, hedelmälihasta, rypäleen puristemehusta, mahdollisesti tietyltä asianomaisella alueella tai osa-alueella sijaitsevalta viinitilalta korjatuista rypäleistä valmistetusta viinistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viini on valmistettu rypäleistä, joiden alkuperän, sokeripitoisuuden ja painon sekä tarvittaessa lajikkeen tai lajikesekoituksen sekä Botrytis cinerea P. -jalohometartunnan on tarkastanut valvontaviranomainen ja kyseiset ominaisuudet ovat tietyillä arvomerkinnöillä varustettuja laatuviinejä koskevien vaatimusten mukaisia, tai sekoittamalla tietyillä arvomerkinnöillä varustettuja laatuviinejä; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista; valvontaviranomainen on luokitellut viinin laatuviiniksi, jolla on jokin seuraavista arvomerkinnöistä:

| — | ’Kabinetní víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Kabinetní víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta,

| — | ’Pozdní sběr’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Pozdní sběr’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta,

| — | ’Výběr z hroznů’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 24 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z hroznů’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 24 NM-astetta,

| — | ’Výběr z bobulí’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z bobulí’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta,

| — | ’Výběr z cibéb’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista jalohometartunnan saaneista rypäleistä tai ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 32 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Výběr z cibéb’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista valikoiduista jalohometartunnan saaneista rypäleistä tai ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 32 NM-astetta,

| — | ’Ledové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

’Ledové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta,

| — | ’Slámové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olkien tai ruokojen päällä tarvittaessa riippuen tilassa, jossa on ilmanvaihto, vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta. |
| --- | --- |

—

’Slámové víno’ voidaan valmistaa ainoastaan sellaisista rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olkien tai ruokojen päällä tarvittaessa riippuen tilassa, jossa on ilmanvaihto, vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta.

Jakostní likérové víno

tšekki

SAN

(3)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu asianomaiselta tietyllä alueella sijaitsevalta viinitilalta korjatuista rypäleistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; tuotanto tapahtuu viinialueella, jolla rypäleet on korjattu; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista.

Zemské víno

tšekki

SMM

(1)

Viini, joka on tuotettu Tšekissä korjatuista rypäleistä, jotka soveltuvat asianomaisella alueella laatuviinin tuotantoon, tai rypäleistä, jotka sisältyvät täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettuun luetteloon; viini voidaan merkitä vain täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistetulla maantieteellisellä merkinnällä; maantieteellisellä merkinnällä varustetun viinin tuotannossa saa käyttää ainoastaan viiniyttämisessä käytettyjä rypäleitä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 14 NM-astetta ja jotka on korjattu maantieteellisessä yksikössä, jolla on tämän kohdan mukainen maantieteellinen merkintä; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen; muun kuin täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistetun maantieteellisen yksikön nimen käyttö on kielletty.

Víno originální certifikace (VOC tai V.O.C.)

tšekki

SAN

(1)

Viini on tuotettava viininviljelyalueella tai sitä pienemmällä alueella; tuottajan on oltava sellaisen yhdistyksen jäsen, joka voi myöntää viinille alkuperätodistuksen säädöksen mukaisesti; viini on vähintään tässä säädöksessä vahvistettujen laatuviinin laatuvaatimusten ja viinin alkuperätodistuksen myöntämistä koskevassa päätöksessä esitettyjen edellytysten mukaista; viinin on oltava myös tässä säädöksessä erityistyyppisille viineille vahvistettujen vaatimusten mukaista.

TANSKA

Regional vin

tanska

SMM

(1, 3, 4)

Viini tai kuohuviini, joka on valmistettu Tanskassa kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä noudattaen. Regional wine -viinille on pitänyt tehdä aistinvarainen ja analyyttinen arviointi. Sen luonne ja ominaisuudet johtuvat tuotantoalueesta ja käytetyistä rypäleistä sekä tuottajan ja viininvalmistajan taidosta.

SAKSA

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), johon lisätään ilmaisu:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

saksa

SAN

(1)

Yleisluokka arvomerkinnöillä (Prädikat) varustetuille viineille, joiden rypälemehulla on tietty vähimmäispaino, joita ei ole väkevöity (sokerilla tai tiivistetyllä rypäleen puristemehulla) ja joihin voidaan lisätä jokin seuraavista ilmaisuista:

| — | (Kabinett): Arvomerkinnöillä varustettujen viinien (Prädikatsweine) ensimmäinen laatuluokka; Kabinett-viinit ovat kevyitä ja hienoja, ja niiden valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 67–85 Öchsle-astetta. |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Arvomerkinnöillä varustettujen viinien (Prädikatsweine) ensimmäinen laatuluokka; Kabinett-viinit ovat kevyitä ja hienoja, ja niiden valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 67–85 Öchsle-astetta.

| — | (Spätlese): Arvomerkinnällä varustettu viini, jonka valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 76–95 Öchsle-astetta; rypäleet on korjattava myöhään ja täysin kypsinä; Spätlese-viinien aromi on intensiivinen (ei välttämättä makea). |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Arvomerkinnällä varustettu viini, jonka valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 76–95 Öchsle-astetta; rypäleet on korjattava myöhään ja täysin kypsinä; Spätlese-viinien aromi on intensiivinen (ei välttämättä makea).

| — | (Auslese): Valmistettu valikoiduista täysin kypsistä rypäleistä, jotka voivat olla rusinoituneita Botrytis cinerea -jalohomeen takia; viini, jonka valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 85–100 Öchsle-astetta. |
| --- | --- |

—

(Auslese): Valmistettu valikoiduista täysin kypsistä rypäleistä, jotka voivat olla rusinoituneita Botrytis cinerea -jalohomeen takia; viini, jonka valmistuksessa käytettävän rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 85–100 Öchsle-astetta.

| — | (Beerenauslese): Valmistettu valikoiduista täysin kypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on korkea Botrytis cinerea -jalohomeen ansiosta ja jotka yleensä korjataan normaalin sadonkorjuun jälkeen. Rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 110–125 Öchsle-astetta; erittäin makea ja hyvin säilyvä viini. |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Valmistettu valikoiduista täysin kypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on korkea Botrytis cinerea -jalohomeen ansiosta ja jotka yleensä korjataan normaalin sadonkorjuun jälkeen. Rypäleen puristemehun tiheys on rypälelajikkeesta ja alueesta riippuen 110–125 Öchsle-astetta; erittäin makea ja hyvin säilyvä viini.

| — | (Trockenbeerenauslese): Arvomerkinnöillä varustettujen laatuviinien (Prädikatswein) korkein luokka, rypäleen puristemehun tiheys yli 150 Öchsle-astetta. Tämän luokan viinit valmistetaan tarkoin valikoiduista ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on noussut Botrytis cinerea -jalohomeen ansiosta. Rypäleet ovat kurttuisia rusinoiden tapaan. Niistä saatavat viinit ovat erinomaisen makeita ja vähäalkoholisia. |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): Arvomerkinnöillä varustettujen laatuviinien (Prädikatswein) korkein luokka, rypäleen puristemehun tiheys yli 150 Öchsle-astetta. Tämän luokan viinit valmistetaan tarkoin valikoiduista ylikypsistä rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on noussut Botrytis cinerea -jalohomeen ansiosta. Rypäleet ovat kurttuisia rusinoiden tapaan. Niistä saatavat viinit ovat erinomaisen makeita ja vähäalkoholisia.

| — | (Eiswein): Eiswein-viini valmistetaan vähintään –7 celsiusasteen pakkasessa korjatuista rypäleistä, jotka puristetaan jäisinä; ainutlaatuinen ensiluokkainen viini, erittäin makea ja hapan. |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Eiswein-viini valmistetaan vähintään –7 celsiusasteen pakkasessa korjatuista rypäleistä, jotka puristetaan jäisinä; ainutlaatuinen ensiluokkainen viini, erittäin makea ja hapan.

Qualitätswein, johon voidaan lisätä ilmaisu b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

saksa

SAN

(1)

Määritellyiltä alueilta tuleva laatuviini, jolle on tehty analyyttinen ja aistinvarainen tutkimus ja jonka rypäleet ovat olleet kypsyysvaatimusten mukaisia (rypäleen puristemehun paino/Öchsle-asteet).

Qualitätslikörwein, johon lisätään ilmaisu b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

SAN

(3)

Määritellyiltä alueilta tuleva väkevä laatuviini, jolle on tehty analyyttinen ja aistinvarainen tutkimus ja jonka rypäleet ovat olleet kypsyysvaatimusten mukaisia (rypäleen puristemehun paino/Öchsle-asteet).

Qualitätsperlwein, johon lisätään ilmaisu b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

SAN

(8)

Määritellyiltä alueilta tuleva helmeilevä laatuviini, jolle on tehty analyyttinen ja aistinvarainen tutkimus ja jonka rypäleet ovat olleet kypsyysvaatimusten mukaisia (rypäleen puristemehun paino/Öchsle-asteet).

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

saksa

SAN

(4)

Määritellyiltä alueilta tuleva laatukuohuviini

Landwein

saksa

SMM

(1)

Ensiluokkainen viini, koska rypäleen puristemehun paino suurehko

Winzersekt (4)

saksa

SAN

(1)

Tämä laatukuohuviini tuotetaan määritellyillä viininviljelyvyöhykkeillä rypäleistä, jotka on korjattu samalla viinitilalla, jossa valmistaja viiniyttää rypäleitä, jotka on tarkoitettu määritetyllä viininviljelyvyöhykkeellä tuotetun laatukuohuviinin tuotantoon; tämä koskee myös tuottajaryhmittymiä.

KREIKKA

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

kreikka

SAN

(1, 3, 4, 15, 16)

Tietyn alueen tai paikan nimi, joka on hyväksytty hallinnollisesti kuvaamaan viinejä, jotka ovat seuraavien vaatimusten mukaisia:

| — | ne valmistetaan Vitis vinifera -lajiin kuuluvien ensiluokkaisten viininköynnöslajikkeiden rypäleistä, jotka tulevat yksinomaan asianomaiselta maantieteelliseltä alueelta, jossa viinien tuotanto myös tapahtuu, |
| --- | --- |

—

ne valmistetaan Vitis vinifera -lajiin kuuluvien ensiluokkaisten viininköynnöslajikkeiden rypäleistä, jotka tulevat yksinomaan asianomaiselta maantieteelliseltä alueelta, jossa viinien tuotanto myös tapahtuu,

| — | ne valmistetaan rypäleistä, jotka saadaan viinitarhoista, joiden hehtaarituotto on alhainen, |
| --- | --- |

—

ne valmistetaan rypäleistä, jotka saadaan viinitarhoista, joiden hehtaarituotto on alhainen,

| — | niiden laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen. |
| --- | --- |

—

niiden laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen.

[L.D. 243/1969 ja L.D. 427/76 viinintuotannon parantamisesta ja suojaamisesta]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

kreikka

SAN

(3, 15)

Tähän luokkaan kuuluvien viinien on täytettävä ’appellation d’origine de qualité supérieure’ -luokan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:

| — | ne on valmistettu rypäleistä, jotka on saatu ensiluokkaisista viinitarhoista, joilla hehtaarituotos on alhainen ja maaperä laatuviinien tuotantoon soveltuva, |
| --- | --- |

—

ne on valmistettu rypäleistä, jotka on saatu ensiluokkaisista viinitarhoista, joilla hehtaarituotos on alhainen ja maaperä laatuviinien tuotantoon soveltuva,

| — | niiden on oltava eräiden viiniköynnösten leikkaamista ja rypäleen puristemehun vähimmäissokeripitoisuutta koskevien tiettyjen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

—

niiden on oltava eräiden viiniköynnösten leikkaamista ja rypäleen puristemehun vähimmäissokeripitoisuutta koskevien tiettyjen vaatimusten mukaisia.

[L.D. 243/1969 ja L.D. 427/76 viinintuotannon parantamisesta ja suojaamisesta]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

kreikka

SAN

(3)

Tähän luokkaan kuuluvien viinien on täytettävä ’appellation d'origine contrôlée’ tai ’appellation d’origine de qualité supérieure’ -luokan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:

| — | ne saadaan rypäleen puristemehusta, jonka alkuperäinen luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 tilavuusprosenttia, |
| --- | --- |

—

ne saadaan rypäleen puristemehusta, jonka alkuperäinen luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 tilavuusprosenttia,

| — | niiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 ja enintään 22 tilavuusprosenttia, |
| --- | --- |

—

niiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 ja enintään 22 tilavuusprosenttia,

| — | niiden kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 17,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

niiden kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 17,5 tilavuusprosenttia.

[L.D. 212/1982 alkuperänimityksellä ’Samos’ varustettujen viinien rekisteröinnistä]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

kreikka

SAN

(3, 15, 16)

Tähän luokkaan kuuluvien viinien on täytettävä ’appellation d'origine contrôlée’ tai ’appellation d’origine de qualité supérieure’ -luokan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:

| — | ne valmistetaan rypäleistä, jotka on jätetty aurinkoon tai varjoon, |
| --- | --- |

—

ne valmistetaan rypäleistä, jotka on jätetty aurinkoon tai varjoon,

| — | ne valmistetaan ilman väkevöimistä, |
| --- | --- |

—

ne valmistetaan ilman väkevöimistä,

| — | niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 17 tilavuusprosenttia (tai 300 grammaa sokeria litrassa). |
| --- | --- |

—

niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 17 tilavuusprosenttia (tai 300 grammaa sokeria litrassa).

[L.D. 212/1982 alkuperänimityksellä ’Samos’ varustettujen viinien rekisteröinnistä]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

kreikka

SMM

(1)

Yksinomaan Kreikan maantieteellisellä alueella tuotetut viinit, jotka lisäksi perinteisellä merkinnällä ’Retsina’ varustettujen viinien osalta tuotetaan rypäleen puristemehusta, johon on lisätty Aleppo-mäntypihkaa, ja perinteisellä merkinnällä ’Verntea’ varustettujen viinien osalta tuotetaan Zakynthosin saaren viinitarhojen rypäleistä;

| — | perinteisellä merkinnällä ’Retsina’ varustettujen viinien osalta tuotetaan rypäleen puristemehusta, johon on lisätty Aleppo-mäntypihkaa, ja |
| --- | --- |

—

perinteisellä merkinnällä ’Retsina’ varustettujen viinien osalta tuotetaan rypäleen puristemehusta, johon on lisätty Aleppo-mäntypihkaa, ja

| — | perinteisellä merkinnällä ’Verntea’ varustettujen viinien osalta tuotetaan Zakynthosin saaren viinitarhojen rypäleistä; tällaisten viinien on oltava myös eräiden rypälelajikkeita, viinitarhojen hehtaarituotosta ja rypäleen puristemehun sokeripitoisuutta koskevien edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

—

perinteisellä merkinnällä ’Verntea’ varustettujen viinien osalta tuotetaan Zakynthosin saaren viinitarhojen rypäleistä; tällaisten viinien on oltava myös eräiden rypälelajikkeita, viinitarhojen hehtaarituotosta ja rypäleen puristemehun sokeripitoisuutta koskevien edellytysten mukaisia.

[P.D. 514/1979 retsinan tuotannosta, valvonnasta ja suojaamisesta ja M.D. 397779/92 merkinnän ’Verntea Traditional Designation of Zakynthos’ käyttöedellytyksistä]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

kreikka

SMM

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Merkintä, joka viittaa tietyn alueen tai paikan nimeen, joka on hyväksytty hallinnollisesti kuvaamaan viinejä, jotka ovat seuraavien vaatimusten mukaisia:

| — | viineillä on määrätty laatu, maine tai muita ominaisuuksia, jotka johtuvat niiden alkuperästä, |
| --- | --- |

—

viineillä on määrätty laatu, maine tai muita ominaisuuksia, jotka johtuvat niiden alkuperästä,

| — | vähintään 85 prosenttia niiden tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta ja viinien tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella, |
| --- | --- |

—

vähintään 85 prosenttia niiden tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta ja viinien tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella,

| — | ne on saatu rypälelajikkeista, jotka on luokiteltu määritetyllä alueella, |
| --- | --- |

—

ne on saatu rypälelajikkeista, jotka on luokiteltu määritetyllä alueella,

| — | ne on valmistettu sellaisilta viinitarhoilta saatavista rypäleistä, joiden maaperä soveltuu viininviljelykseen, ja joiden hehtaarituotos on alhainen, |
| --- | --- |

—

ne on valmistettu sellaisilta viinitarhoilta saatavista rypäleistä, joiden maaperä soveltuu viininviljelykseen, ja joiden hehtaarituotos on alhainen,

| — | niille jokaiselle on määritelty luonnollinen ja todellinen alkoholipitoisuus. |
| --- | --- |

—

niille jokaiselle on määritelty luonnollinen ja todellinen alkoholipitoisuus.

[C.M.D. 392169/1999 yleisistä säännöistä, jotka koskeva ilmaisun ’Regional Wine’ käyttöä pöytäviinin kuvauksessa, sellaisena kuin se on muutettuna säädöksellä C.M.D. 321813/2007].

ESPANJA

Denominación de origen (DO)

espanja

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Seudun, alueen, paikkakunnan tai rajatun paikan nimi, joka on hyväksytty hallinnollisesti kuvaamaan viinejä, jotka ovat seuraavien vaatimusten mukaisia:

| — | ne on valmistettu seudulla, alueella, paikkakunnalla tai rajatussa paikassa niiltä/niistä peräisin olevista rypäleistä, |
| --- | --- |

—

ne on valmistettu seudulla, alueella, paikkakunnalla tai rajatussa paikassa niiltä/niistä peräisin olevista rypäleistä,

| — | niitä arvostetaan suuresti kaupankäynnissä niiden alkuperän vuoksi, ja |
| --- | --- |

—

niitä arvostetaan suuresti kaupankäynnissä niiden alkuperän vuoksi, ja

| — | niiden laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen. |
| --- | --- |

—

niiden laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; muut lakisääteiset vaatimukset vahvistetaan mainitussa lainsäädännössä ja muissa säädöksissä)

Chile

Denominación de origen calificada (DOCa)

espanja

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Viinin on täytettävä ’denominación de origen’ ja ’denominacion de origen calificada’ -luokan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:

| — | se on saanut hyväksynnän ilmaisuun ’denominación de origen’ vähintään 10 vuotta sitten, |
| --- | --- |

—

se on saanut hyväksynnän ilmaisuun ’denominación de origen’ vähintään 10 vuotta sitten,

| — | kaupan pidettyjen suojattujen tuotteiden pullotus on tapahtunut yksinomaan rajatulla maantieteellisellä alueella sijaitsevissa rekisteröidyissä viininvalmistamoissa, ja |
| --- | --- |

—

kaupan pidettyjen suojattujen tuotteiden pullotus on tapahtunut yksinomaan rajatulla maantieteellisellä alueella sijaitsevissa rekisteröidyissä viininvalmistamoissa, ja

| — | alue, joka katsotaan soveltuvaksi kyseisellä ilmaisulla kuvattujen viinien tuotantoon, on rajattu kartta-aineiston perusteella kuntien mukaisesti. |
| --- | --- |

—

alue, joka katsotaan soveltuvaksi kyseisellä ilmaisulla kuvattujen viinien tuotantoon, on rajattu kartta-aineiston perusteella kuntien mukaisesti.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; muut lakisääteiset vaatimukset vahvistetaan mainitussa laissa ja muissa säädöksissä)

Vino de calidad con indicación geográfica

espanja

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Viini, joka on valmistettu seudulla, alueella, paikkakunnalla tai rajatussa paikassa niiltä/niistä peräisin olevista rypäleistä ja jonka laatu, maine tai ominaisuudet johtuvat maantieteellisistä ja/tai inhimillisistä tekijöistä rypäleiden tuotannon tai viinin valmistuksen tai vanhentamisen osalta. Viineissä on ilmaisu ’vino de calidad de’, jota seuraa sen seudun, alueen, paikkakunnan tai rajatun paikan nimi, jossa ne on tuotettu ja valmistettu.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; muut lakisääteiset vaatimukset vahvistetaan mainitussa laissa ja muissa säädöksissä)

Vino de pago

espanja

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Kuvaa paikkaa tai maaseutualuetta, joka eroaa ympäröivistä seuduista maaperän ominaisuuksiltaan ja mikroilmastoltaan ja jonka nimi perinteisesti ja tunnetusti liittyy viininviljelyyn viinitarhoissa, joista saadaan erityisominaisuuksellisia viinejä; ulkorajat vahvistetaan toimivaltaisten viranomaisten säännöissä kunkin alueen ominaispiirteiden mukaisesti. ’Pago’ ei voi olla saman suuruinen tai suurempi kuin sen kunnan (tai kuntien) alue, jossa se sijaitsee. Tunnetun yhteyden viininviljelyyn katsotaan esiintyvän, jos ilmaisua ’pago’ on käytetty tavanomaisesti kaupankäynnissä vähintään viiden vuoden ajan tarkoittamaan viinejä, jotka on saatu sieltä. Kaikkien ’vino de pago’ -viinin valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden on oltava peräisin kyseisessä pagossa sijaitsevista viinitarhoista, ja viini on valmistettava, varastoitava ja tapauksen mukaan vanhennettava erillään muista viineistä.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; muut vaatimukset vahvistetaan mainitussa laissa ja muissa säädöksissä)

Vino de pago calificado

espanja

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Jos pago sijaitsee kokonaisuudessaan ilmaisun ’denominación de origen calificada’ kattamalla alueella, se voidaan merkitä ilmaisulla ’vino de pago calificado’, ja tuotettua viiniä on aina kuvattava ilmaisulla ’de pago calificado’, jos se on ’denominación de origen calificada’ -viineille vahvistettujen vaatimusten mukainen ja rekisteröity.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; muut lakisääteiset vaatimukset vahvistetaan mainitussa laissa ja muissa säädöksissä)

Vino de la tierra

espanja

SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Käyttöedellytykset perinteiselle ilmaisulle ’vino de la tierra’, johon liittyy maantieteellinen merkintä:

| 1.1 | pykälässä tarkoitettujen tuotteiden maantieteellisiä merkintöjä koskevan asetuksen mukaan on otettava huomioon ainakin seuraavat seikat:






  a) | viiniluokka tai -luokat, johon/joihin merkintää sovelletaan, |
| --- | --- | --- |

1.1

pykälässä tarkoitettujen tuotteiden maantieteellisiä merkintöjä koskevan asetuksen mukaan on otettava huomioon ainakin seuraavat seikat:

a)

viiniluokka tai -luokat, johon/joihin merkintää sovelletaan,

| b) | käytettävän maantieteellisen merkinnän nimi, |
| --- | --- |

b)

käytettävän maantieteellisen merkinnän nimi,

| c) | maantieteellisen alueen tarkat rajat, |
| --- | --- |

c)

maantieteellisen alueen tarkat rajat,

| d) | käytettävät rypälelajikkeet, |
| --- | --- |

d)

käytettävät rypälelajikkeet,

| e) | merkintään oikeutettujen eri viinityyppien tilavuusprosentteina ilmaistu luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus, |
| --- | --- |

e)

merkintään oikeutettujen eri viinityyppien tilavuusprosentteina ilmaistu luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus,

| f) | aistinvaraisten ominaisuuksien arviointi tai osoitus, |
| --- | --- |

f)

aistinvaraisten ominaisuuksien arviointi tai osoitus,

| g) | viineihin sovellettava valvontajärjestelmä, josta huolehtii julkinen tai yksityinen elin. |
| --- | --- |

g)

viineihin sovellettava valvontajärjestelmä, josta huolehtii julkinen tai yksityinen elin.

| 2. | Eri tuotantoalueilta korjattuja rypäleitä sekoittamalla valmistetun viinin kuvauksessa voidaan käyttää maantieteellistä merkintää, jos vähintään 85 prosenttia viinistä tulee tuotantoalueelta, jonka nimeä se käyttää. |
| --- | --- |

2.

Eri tuotantoalueilta korjattuja rypäleitä sekoittamalla valmistetun viinin kuvauksessa voidaan käyttää maantieteellistä merkintää, jos vähintään 85 prosenttia viinistä tulee tuotantoalueelta, jonka nimeä se käyttää.

(Laki 24/2003 viiniköynnöksistä ja viineistä; säädös 1126/2003)

Vino dulce natural

espanja

SAN

(3)

(Komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä III olevan B kohdan 6 alakohta)

Vino Generoso

espanja

SAN

(3)

(Komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä III olevan B kohdan 8 alakohta)

Chile

Vino Generoso de licor

espanja

SAN

(3)

(Komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä III olevan B kohdan 10 alakohta)

RANSKA

Appellation d'origine contrôlée

ranska

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Paikkakunnan nimi, jota käytetään kuvaamaan kyseiseltä paikkakunnalta peräisin olevaa tuotetta, jonka laatu tai ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen ja jolla on vakiintunut yleinen tunnettavuus ja jonka tuotantoon sovelletaan valvontamenettelyjä, muun muassa sidosryhmien yksilöintiä sekä tuotantoedellytysten ja tuotteiden valvontaa.

Algeria

Sveitsi

Tunisia

Appellation [...] contrôlée

ranska

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

ranska

Vin doux naturel

ranska

SAN

(3)

Väkevöity viini, jonka alkoholikäyminen on keskeytetty lisäämällä neutraalia viininvalmistuksesta peräisin olevaa alkoholia. Tämän prosessin tarkoituksena on nostaa viinin alkoholipitoisuutta säilyttäen samalla valtaosa rypäleen luonnollisista sokereista.

Väkevöiminen tehdään tällaisen viinin tyypin (valkoinen, punainen tai rosee) mukaan tietyssä alkoholikäymisen vaiheessa maseroinnilla tai ilman.

Vin de pays

ranska

SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit, jotka ovat arrêté-säädöksellä vahvistettujen tiukkojen tuotantoedellytysten mukaisia, kuten enimmäistuotos, alkoholin vähimmäispitoisuus, rypälelajikkeet ja tarkat analyyttiset säännöt.

ITALIA

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

italia

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Alkuperänimitys tarkoittaa viininviljelyvyöhykkeen, jolle on ominaista erityinen tuotanto, maantieteellistä nimeä, jota käytetään kuvaamaan tunnettua laatutuotetta, jonka ominaisuudet johtuvat maantieteellisestä ympäristöstä ja inhimillisistä tekijöistä. Laissa säädetään italialaisten nimitysten osalta perinteisestä merkinnästä ’D.O.C’ asianomaisen korkealaatuisen ja perinteisen alkuperänimityksen käsitteen täsmentämiseksi.

[Laki nro 164, 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

saksa

Kontrolirano poreklo

sloveeni

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

italia

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Samanlainen kuin D.O.C-määritelmä, mutta merkintä sisältää myös ilmaisun ’garantia’ eli on tarkoitettu erityislaatuisille viineille, joilla on ollut D.O.C-hyväksyntä vähintään viisi vuotta. Niitä pidetään kaupan enintään viiden litran vetoisissa astioissa, joissa on valtion tunnusmerkintä takeiden antamiseksi kuluttajille.

[Laki nro164, 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

saksa

Kontrolirano in garantirano poreklo

sloveeni

Vino dolce naturale

italia

SAN

(1, 3, 11, 15)

Perinteinen ilmaisu, jota käytetään kuvaamaan ja luonnehtimaan eräitä kuivuneista rypäleistä valmistettuja viinejä, joiden tietyntasoinen jäännössokeripitoisuus johtuu rypäleistä eikä väkevöinnistä.

Käyttö sallitaan eri viinejä koskevissa säädöksissä.

Indicazione geografica tipica (IGT)

italia

SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Yksinomaisesti italialainen merkintä, josta säädetään 10.2.1992 annetussa laissa nro 164 ja jota käytetään italialaisissa viineissä, joilla on maantieteellinen merkintä ja joiden erityisluonne ja laatu johtuvat rypäleiden maantieteellisestä tuotantoalueesta.

Landwein

saksa

Vin de pays

ranska

Deželna oznaka

sloveeni

KYPROS

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Controlled Designation of Origin)

kreikka

SAN

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

SAN-viinit

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.04.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.08.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

kreikka

SMM

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

SMM-viinit

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUXEMBOURG

Crémant de Luxembourg

ranska

SAN

(4)

[Valtioneuvoston säädös, 4.1.1991] Keskeiset tuotantovaatimukset ovat seuraavat:

| — | rypäleet on korjattava käsin ja valikoitava Crémantin tuotantoa varten, |
| --- | --- |

—

rypäleet on korjattava käsin ja valikoitava Crémantin tuotantoa varten,

| — | perusviinien cuvéen on oltava laatuviineihin sovellettavien laatuvaatimusten mukainen, |
| --- | --- |

—

perusviinien cuvéen on oltava laatuviineihin sovellettavien laatuvaatimusten mukainen,

| — | valkoiset ja vaaleanpunaiset (rosee) kuohuviinit on valmistettava rypäleen puristemehusta, jota saadaan kokonaisia rypäleitä puristamalla enintään 100 litraa 150:tä rypälekiloa kohden, |
| --- | --- |

—

valkoiset ja vaaleanpunaiset (rosee) kuohuviinit on valmistettava rypäleen puristemehusta, jota saadaan kokonaisia rypäleitä puristamalla enintään 100 litraa 150:tä rypälekiloa kohden,

| — | se käytetään pulloissa perinteisellä menetelmällä, |
| --- | --- |

—

se käytetään pulloissa perinteisellä menetelmällä,

| — | rikkidioksidipitoisuus on enintään 150 mg/l, |
| --- | --- |

—

rikkidioksidipitoisuus on enintään 150 mg/l,

| — | hiilidioksidin vähimmäispaine on 4 baaria 20 celsiusasteessa, |
| --- | --- |

—

hiilidioksidin vähimmäispaine on 4 baaria 20 celsiusasteessa,

| — | sokeripitoisuus on pienempi kuin 50 g/l. |
| --- | --- |

—

sokeripitoisuus on pienempi kuin 50 g/l.

Marque nationale, johon lisätään ilmaisu:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

ranska

SAN

(1, 4)

(W):

’Marque nationale’ eli kansallinen hyväksymismerkintä vahvistettiin 12.3.1935 annetulla valtioneuvoston säädöksellä ’Moselle luxembourgeoise’ -nimityksellä varustetuille viineille. Merkintä ’Marque nationale – appellation contrôlée’, joka tehdään pullon takakylkeen kiinnitettyyn neliskulmaiseen etikettiin, varmentaa viinin laadun ja sen, että tuotanto on valtion valvomaa. Merkinnän myöntää Marque nationale -virasto. Merkintää voivat hakea ainoastaan Luxemburgin alkuperää olevat viinit, joita ei ole sekoitettu ulkomaalaisten viinien kanssa ja jotka ovat kansallisten ja eurooppalaisten vaatimusten mukaisia. Tällaisella etiketillä varustetut viinit on pidettävä kaupan pulloissa, ja rypäleet on korjattava ja viiniytettävä kansallisella tuotantoalueella. Viineille tehdään järjestelmällisesti analyyttisia ja aistinvaraisia tutkimuksia.

(SW):

’Marque nationale’ vahvistettiin 18.3.1988 annetulla valtioneuvoston säädöksellä luxemburgilaisille kuohuviineille, ja se takaa, että

| — | kuohuviini on saatu yksinomaan Luxemburgin Mosellen laatuviinien valmistamiseen soveltuvista viineistä, |
| --- | --- |

—

kuohuviini on saatu yksinomaan Luxemburgin Mosellen laatuviinien valmistamiseen soveltuvista viineistä,

| — | viini on kansallisissa ja Euroopan yhteisön säännöksissä säädettyjen laatuvaatimusten mukaista, |
| --- | --- |

—

viini on kansallisissa ja Euroopan yhteisön säännöksissä säädettyjen laatuvaatimusten mukaista,

| — | se on valtion valvonnassa. |
| --- | --- |

—

se on valtion valvonnassa.

UNKARI

Minőségi bor

unkari

SAN

(1)

Tarkoittaa ’laatuviiniä’, käytetään kuvaamaan SAN-viinejä.

Védett eredetű bor

unkari

SAN

(1)

Käytetään kuvaamaan viiniä, jolla on suojattu alkuperä.

Tájbor

unkari

SMM

(1)

Tarkoittaa ’alueellista viiniä’, käytetään kuvaamaan SMM-viinejä.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

malta

SAN

(1)

[Government Gazette nro 17965, 5.9.2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

malta

SMM

(1)

[Government Gazette nro 17965, 5.9.2006]

ALANKOMAAT

Landwijn

hollanti

SMM

(1)

Rypäleiden korjaus ja viinin tuotanto tapahtuu Alankomaiden alueella. Merkintä voi sisältää sen maakunnan nimen, jossa rypäleet on korjattu. Viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 6,5 tilavuusprosenttia. Tuotettaessa tätä viiniä Alankomaissa on käytettävä kansalliseen luetteloon sisältyviä rypälelajikkeita.

ITÄVALTA

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

latina

SAN

(1)

Näitä laatuviinejä koskevat vaatimukset (esim. lajikkeet, maku, alkoholipitoisuus) vahvistaa alueellinen komitea.

Prädikatswein, johon voidaan lisätä ilmaisu:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

saksa

SAN

(1)

Nämä ovat laatuviinejä, jotka määritellään pääasiassa rypäleiden luonnollisen sokeripitoisuuden ja sadonkorjuuolosuhteiden perusteella. Väkevöiminen ja makeuttaminen eivät ole sallittuja.

Ausbruch/Ausbruchwein: Ylikypsistä ja botrytis-jalohometartunnan saaneista rypäleistä valmistetut viinit, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW) -astetta; paremman uuttumisen aikaansaamiseksi voidaan lisätä tuoretta rypäleen puristemehua tai viiniä.

Auslese/Auslesewein: Tarkkaan valikoiduista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 21 KMW-astetta.

Beerenauslese/Beerenauslesewein: Ylikypsistä ja/tai botrytis-jalohometartunnan saaneista valikoiduista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 25 KMW-astetta.

Kabinett/Kabinettwein: Täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 17 KMW-astetta.

Schilfwein, Strohwein: Rypäleitä on varastoitava ja annettava niiden kuivua luonnollisesti ruokojen tai olkien päällä vähintään 3 kuukautta ennen puristamista; sokeripitoisuuden on oltava vähintään 25 KMW-astetta.

Spätlese/Spätlesewein: Täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 19 KMW-astetta.

Trockenbeerenauslese: Rypäleiden on oltava pääasiassa botrytis-jalohometartunnan saaneita ja luonnollisesti kutistuneita, ja sokeripitoisuuden on oltava vähintään 30 KMW-astetta.

Eiswein: Rypäleiden on oltava korjattaessa ja puristettaessa luonnollisesti jäätyneitä, ja niiden sokeripitoisuuden on oltava vähintään 25 KMW-astetta.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, johon voidaan lisätä ilmaisu:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

saksa

SAN

(1)

Täysin kypsistä rypäleistä ja tietyistä lajikkeista, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 15 KMW-astetta ja enimmäistuotos 6 750 l/ha. Viiniä voidaan myydä ainoastaan laatuviinin tarkastusnumerolla varustettuna.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

saksa

SMM

(1)

Täysin kypsistä rypäleistä ja tietyistä lajikkeista, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 14 KMW-astetta ja enimmäistuotos 6 750 l/ha.

PORTUGALI

Denominação de origem (D.O.)

portugali

SAN

(1, 3, 4, 8)

Alueen tai paikan maantieteellinen nimi tai perinteinen nimi, joka voi liittyä tai olla liittymättä maantieteelliseen alkuperään ja jota käytetään kuvaamaan tai tunnistamaan tuotetta, joka on saatu kyseisen alueen tai paikan rypäleistä ja jonka laatu tai ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen ja jonka tuotanto tapahtuu kyseisellä rajatulla alueella tai maantieteellisellä alueella.

[Decreto-Lei nro 212/2004, 23.08.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

portugali

SAN

(1, 3, 4, 8)

Viinituotteiden, joilla on oikeus alkuperämerkintään, merkinnöissä voi olla seuraavat ilmaisut: ’Denominação de Origem Controlada’ tai ’DOC’.

[Decreto-Lei nro 212/2004, 23.8]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

portugali

SAN

(1, 3, 4, 8)

Maan, alueen tai paikan maantieteellinen nimi tai perinteinen nimi, joka voi liittyä tai olla liittymättä maantieteelliseen alkuperään ja jota käytetään kuvaamaan tai tunnistamaan viinialan tuotetta, johon käytetyistä rypäleistä vähintään 85 prosenttia on saatu kyseisellä alueella, kun kyseessä on paikka tai alue, ja jonka maine, laatu tai muut ominaisuudet johtuvat kyseisestä maantieteellisestä alkuperästä ja jonka tuotanto tapahtuu kyseisellä rajatulla alueella tai maantieteellisellä alueella.

[Decreto-Lei nro 212/2004, 23.08.2004]

Vinho doce natural

portugali

SAN

(3)

Runsassokerinen viini, joka on valmistettu myöhään korjatuista tai jalohometartunnan saaneista rypäleistä.

[Portaria nro 166/1986, 26.6.1986]

Vinho generoso

portugali

SAN

(3)

Väkevät viinit, joita perinteisesti tuotetaan Douron, Madeiran, Setúbalin ja Carcavelosin rajatuilla alueilla ja joita kutsutaan seuraavilla nimillä: Port Wine tai Porto ja sen muunkieliset käännökset; Madeira Wine tai Madeira ja sen muunkieliset käännökset, Moscatel de Setúbal tai Setúbal ja Carcavelos.

[Decreto-Lei nro 166/1986, 26.06.1986]

Vinho regional

portugali

SMM

(1)

Viinituotteiden, joilla on oikeus maantieteelliseen merkintään, merkinnöissä voi olla seuraavat ilmaisut: ’Vinho Regional’ tai ’Vinho da Região de’.

[Decreto-Lei nro 212/2004, 23.08.2004]

ROMANIA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), johon lisätään ilmaisu:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

romania

SAN

(1, 3, 8, 15, 16)

Alkuperänimityksellä varustetut viinit on tuotettu rypäleistä, jotka on saatu rajatuilta alueilta, jotka ilmastonsa, maaperänsä ja aurinkoisuutensa ansiosta voivat antaa laadukkaan sadon; nämä viinit ovat seuraavien vaatimusten mukaisia:

| a) | viinin tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaisesti asianomaiselta rajatulta alueelta, |
| --- | --- |

a)

viinin tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaisesti asianomaiselta rajatulta alueelta,

| b) | viinin tuotanto tapahtuu asianomaisella maantieteellisellä alueella, |
| --- | --- |

b)

viinin tuotanto tapahtuu asianomaisella maantieteellisellä alueella,

| c) | viinin laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen, |
| --- | --- |

c)

viinin laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen,

| d) | viini on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista. |
| --- | --- |

d)

viini on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista.

Alkuperänimityksellä varustetut viinit luokitellaan rypäleiden kypsyysasteen ja sadonkorjuuhetkellä todettujen laatuominaisuuksien perusteella seuraavasti:

| a) | DOC – CMD – alkuperänimityksellä varustettu viini, joka on valmistettu täysin kypsinä korjatuista rypäleistä; |
| --- | --- |

a)

DOC – CMD – alkuperänimityksellä varustettu viini, joka on valmistettu täysin kypsinä korjatuista rypäleistä;

| b) | DOC – CT – alkuperänimityksellä varustettu viini, joka on valmistettu myöhään korjatuista rypäleistä; |
| --- | --- |

b)

DOC – CT – alkuperänimityksellä varustettu viini, joka on valmistettu myöhään korjatuista rypäleistä;

DOC – CIB – alkuperänimityksellä varustettu viini, joka on valmistettu jalohometartunnan saaneista rypäleistä.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

romania

SAN

(5, 6)

Alkuperänimityksellä varustetut kuohuviinit tuotetaan tällaista tuotantoa varten suositelluista lajikkeista, joita viljellään rajatuilla viinintarhoilla, joilla viini tuotetaan raaka-aineeksi ja jalostetaan kokonaan kunnes se pidetään kaupan ainoastaan sallitulla alueella.

Vin cu indicație geografică

romania

SMM

(1, 4, 9, 15, 16)

Maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit tuotetaan rypäleistä, jotka korjataan tietyillä viinitiloilla rajatuilla alueilla, ja ne ovat seuraavien vaatimusten mukaisia:

| a) | niillä on määrätty laatu, maine tai ominaisuuksia, jotka johtuvat asianomaisesta maantieteellisestä alkuperästä, |
| --- | --- |

a)

niillä on määrätty laatu, maine tai ominaisuuksia, jotka johtuvat asianomaisesta maantieteellisestä alkuperästä,

| b) | vähintään 85 prosenttia viinin tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta, |
| --- | --- |

b)

vähintään 85 prosenttia viinin tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta,

| c) | tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella, |
| --- | --- |

c)

tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella,

| d) | viinit on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai mainitun lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä. |
| --- | --- |

d)

viinit on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai mainitun lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä.

B-viininviljelyvyöhykkeellä tuotettujen viinien todellisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 9,5 tilavuusprosenttia ja CI- ja CII-viininviljelyvyöhykkeillä vähintään 10,0 tilavuusprosenttia. Kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 15 tilavuusprosenttia.

SLOVENIA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), johon voidaan lisätä ilmaisu Mlado vino

sloveeni

SAN

(1)

Täysin kypsistä rypäleistä valmistettu viini, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia (CII-vyöhykkeellä 9,5 tilavuusprosenttia) ja enimmäistuotos 8 000 l/ha. Analyyttinen ja aistinvarainen arviointi on pakollista.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

sloveeni

SAN

(1)

Ensimmäisen ja toisen alkoholikäymisen avulla saatu viini, joka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia ja cuvéen kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 9 tilavuusprosenttia.

Penina

sloveeni

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

sloveeni

SAN

(1)

Näitä laatuviinejä koskevat vaatimukset vahvistetaan ministerin säännöissä asiantuntijoiden yksityiskohtaisen raportin perusteella (esim. lajikkeet, alkoholipitoisuus, tuotos, jne.).

Renome

sloveeni

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), johon voidaan lisätä ilmaisu:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

sloveeni

SAN

(1)

Viini, joka on valmistettu täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 83 Öchsle-astetta ja enimmäistuotos 8 000 l/ha. Väkevöiminen, makeuttaminen, happamuuden lisääminen ja happamuuden poistaminen eivät ole sallittuja. Analyyttinen ja aistinvarainen arviointi on pakollista.

Pozna trgatev: Ylikypsistä ja/tai botrytis-jalohometartunnan saaneista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 92 Öchsle-astetta.

Izbor: Ylikypsistä ja botrytis-jalohometartunnan saaneista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 108 Öchsle-astetta.

Jagodni izbor: Ylikypsistä ja botrytis-jalohometartunnan saaneista valikoiduista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 128 Öchsle-astetta.

Suhi jagodni izbor: Ylikypsistä ja botrytis-jalohometartunnan saaneista valikoiduista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 154 Öchsle-astetta.

Ledeno vino: Rypäleiden on oltava korjattaessa ja puristettaessa luonnollisesti jäätyneitä, ja niiden sokeripitoisuuden on oltava vähintään 128 Öchsle-astetta.

Arhivsko vino (arhiva): Vanhennettu viini, joka on valmistettu täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 83 Öchsle-astetta.

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): Rypäleet on varastoitava ja annettava niiden kuivua luonnollisesti ruokojen tai olkien päällä ennen puristamista.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

sloveeni

SAN

(1)

Ensimmäisen ja toisen alkoholikäymisen avulla saatu viini, joka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia ja cuvéen kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 9,5 tilavuusprosenttia.

Penina

sloveeni

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), johon voidaan lisätä ilmaisu Mlado vino

sloveeni

SMM

(1)

Viini, joka on valmistettu täysin kypsistä rypäleistä ja jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia ja enimmäistuotos 12 000 l/ha. Analyyttinen ja aistinvarainen arviointi on pakollista.

SLOVAKIA

Akostné víno

slovakki

SAN

(1)

Viini, jonka valvontalaitos on luokitellut laadukkaaksi rypälelajikeviiniksi tai laadukkaaksi merkkiviiniksi; valmistetaan rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 16 NM-astetta; hehtaarikohtainen enimmäistuotos ei ylity ja viini on erityissäädöksessä määriteltyjen laatuvaatimusten mukainen.

Akostné víno s prívlastkom, johon lisätään ilmaisu:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľovývýber |
| --- | --- |

—

Bobuľovývýber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L'adový zber |
| --- | --- |

—

L'adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

slovakki

SAN

(1)

Viini, jonka valvontalaitos on luokitellut arvomerkinnällä varustetuksi laatuviiniksi, joka on erityissäädöksessä määriteltyjen laatuvaatimusten mukainen; hehtaarikohtainen enimmäistuotos ei ylity; rypälelajikkeen sekä rypäleiden alkuperän, luonnollisen sokeripitoisuuden, painon ja terveydentilan varmentaa ennen jalostusta valvontalaitoksen virkailija; tilavuusprosentteina ilmaistun luonnollisen alkoholipitoisuuden nostaminen ja jäännössokeripitoisuuden tarkistaminen on kiellettyä.

Akostné víno s prívlastkom -viinit jaetaan seuraaviin luokkiin:

| — | kabinetné víno, joka saadaan täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno, joka saadaan täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 19 NM-astetta,

| — | neskorý zber, joka saadaan täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

neskorý zber, joka saadaan täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta,

| — | výber z hrozna, joka saadaan tarkoin valittujen terttujen täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 23 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna, joka saadaan tarkoin valittujen terttujen täysin kypsistä rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 23 NM-astetta,

| — | bobuľový výber, joka saadaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä rypäleistä – raa’at ja vahingoittuneet rypäleet poistetaan käsin – joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 26 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber, joka saadaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä rypäleistä – raa’at ja vahingoittuneet rypäleet poistetaan käsin – joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 26 NM-astetta,

| — | hrozienkový výber, joka saadaan yksinomaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä jalohomeettomista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 28 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber, joka saadaan yksinomaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä jalohomeettomista rypäleistä, joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 28 NM-astetta,

| — | cibébový výber, joka saadaan yksinomaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä rypäleistä, jotka ovat saaneet Botrytis cinerea Persoon -jalohometartunnan ja joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 28 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

cibébový výber, joka saadaan yksinomaan käsin valittujen terttujen ylikypsistä rypäleistä, jotka ovat saaneet Botrytis cinerea Persoon -jalohometartunnan ja joiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 28 NM-astetta,

| — | ľadové víno, joka saadaan rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta, |
| --- | --- |

—

ľadové víno, joka saadaan rypäleistä, jotka on korjattu vähintään –7 celsiusasteessa ja jotka ovat olleet korjauksen ja jalostuksen aikana jäisiä; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta,

| — | slamové víno, joka saadaan hyvin kypsyneistä rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olki- tai ruokomattojen päällä tarvittaessa riippuen naruista vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta. |
| --- | --- |

—

slamové víno, joka saadaan hyvin kypsyneistä rypäleistä, joita on varastoitu ennen jalostusta olki- tai ruokomattojen päällä tarvittaessa riippuen naruista vähintään kolmen kuukauden ajan; rypäleen puristemehun sokeripitoisuus on vähintään 27 NM-astetta.

Esencia

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan käyttämällä puristamatonta rypälemehua, joka saadaan erikseen valikoiduista jalohometartunnan saaneista rusinoituneista rypäleistä (cibebas), jotka ovat peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta. Nesteessä on oltava vähintään 450 g/l luonnollista sokeria ja 50 g/l sokeritonta uutosta. Sen on annettava kypsyä vähintään kolme vuotta, joista vähintään kaksi vuotta puutynnyrissä.

Forditáš

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan alkoholikäyttämällä rypäleen puristemehua tai viiniä, joka on samaa vuosikertaa ja peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta ja joka kaadetaan cibebas-rypäleen puristejäännöksen päälle. Sen on annettava kypsyä vähintään kaksi vuotta, joista vähintään yksi vuosi puutynnyrissä.

Mášláš

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan alkoholikäyttämällä rypäleen puristemehua tai viiniä, joka on samaa vuosikertaa ja peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta ja joka kaadetaan Samorodné- tai Výber-rypäleen viinisakan päälle. Sen on annettava kypsyä vähintään kaksi vuotta, joista vähintään yksi vuosi puutynnyrissä.

Pestovateľský sekt (5)

slovakki

SAN

(4)

Tuotannon perusedellytykset täyttyvät, kun laatukuohuviinin tuotantoa koskeva edellytys täyttyy ja kuohuviinin viimeisen prosessin suorittaa viininviljelijä, jonka viinitarhasta tuotannossa käytetyt rypäleet ovat peräisin. Pestovateľský sekt -viinin cuvéen yksittäisten ainesten on oltava peräisin yhdeltä viininviljelyalueelta.

Samorodné

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan alkoholikäyttämällä Tokaj-rypäleitä, jotka ovat peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevalta viininviljelyalueelta, jos cibebas-rypäleen massatuotantoedellytykset eivät ole suotuisat. Se voidaan laskea liikkeeseen aikaisintaan, kun sitä on kypsytetty kahden vuoden ajan, joista vähintään yksi vuosi puutynnyrissä.

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

slovakki

SAN

(4)

Kuohuviini, joka valmistetaan ensimmäisen ja toisen alkoholikäymisen avulla laatuviinistä, joka on saatu viininviljelyalueilla sijaitsevilla viinitarhoilla kasvaneista rypäleistä, yksinomaan viininviljelyalueella, jossa sen valmistuksessa käytetyt rypäleet viljellään, tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella, ja perustuotantoedellytykset täyttyvät, kun laatukuohuviinin tuotantoa koskeva edellytys täyttyy.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan alkoholikäyttämisellä, kun cibebas-rypäleiden päälle on kaadettu rypäleen puristemehua, jonka sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta ja joka on peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta, tai samanlaatuista ja saman vuosikerran viiniä, joka on peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta. Tokajský výber -viini jaetaan cibebas-rypäleen määrän mukaan viineihin, jotka määritellään ilmaisulla ’putňový’ täydennettynä numeroilla 3–6. Výber-viinin on annettava kypsyä vähintään kolme vuotta, joista vähintään kaksi vuotta puutynnyrissä.

Výberová esencia

slovakki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan alkoholikäyttämällä cibebas-rypäleitä. Rypäleet valikoidaan korjuun aikana, ja niiden päälle kaadetaan heti prosessoinnin jälkeen rypäleen puristemehua, joka on peräisin alueella ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ sijaitsevasta määritetystä viinitarhasta, tai saman vuosikerran viiniä, jossa on vähintään 180 g/l luonnollista sokeria ja 45 g/l sokeritonta uutosta. Sen on annettava kypsyä vähintään kolme vuotta, joista vähintään kaksi vuotta puutynnyrissä.

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

quality (sparkling) wine

englanti

SAN

(1, 4)

Viini tai kuohuviini, joka on valmistettu Englannissa tai Walesissa niiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä noudattaen. Merkinnällä ’quality wine’ kaupan pidetylle viinille on pitänyt tehdä aistinvarainen ja analyyttinen arviointi. Sen luonne ja ominaisuudet johtuvat osittain tuotantoalueesta ja käytettyjen rypäleiden laadusta sekä tuottajan ja viininvalmistajan taidosta.

Regional (sparkling) wine

englanti

SMM

(1, 4)

Viini tai kuohuviini, joka on valmistettu Englannissa tai Walesissa niiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä noudattaen. Merkinnällä ’Regional wine’ varustetulle viinille on pitänyt tehdä aistinvarainen ja analyyttinen arviointi. Sen luonne ja ominaisuudet johtuvat tuotantoalueesta ja käytetyistä rypäleistä sekä tuottajan ja viininvalmistajan taidosta.

B OSA:   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 u artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut perinteiset merkinnät

BULGARIA

Колекционно

(collection)

bulgaria

SAN

(1)

Viinit, jotka ovat nimityksen ’special reserve’ edellytysten mukaisia, joita kypsytetään pullossa vähintään yksi vuosi ja jotka ovat määrältään enintään puolet ’special reserve’ -erästä.

Ново

(young)

bulgaria

SAN/SMM

(1)

Viini tuotetaan yksinomaan yhden sadon rypäleistä ja pullotetaan ennen vuoden loppua. Sitä voidaan myydä nimityksellä ’uusi’ seuraavan vuoden 1 päivään maaliskuuta. Tällöin viiniin on merkittävä myös ilmaisu ’myyntiaika 1.3... saakka’. Edellä esitetyn määräajan päätyttyä viiniä ei voi pitää kaupan ja esitellä nimityksellä ’uusi’, vaan myyntiverkostoon jääneet viinit on merkittävä uudelleen asianomaisen vuoden 31 päivän maaliskuuta jälkeen säädöksen vaatimusten mukaisesti.

Премиум

(premium)

bulgaria

SMM

(1)

Viini, joka tuotetaan yhdestä rypälelajikkeesta, joka on koko sadon korkeinta laatua. Tuotettu määrä on enintään yksi kymmenesosa koko sadosta.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

bulgaria

SAN

(1)

Viini, joka kypsennetään uusissa, enintään 500 litran tammitynnyreissä.

Премиум резерва

(premium reserve)

bulgaria

SMM

(1)

Viini, joka tuotetaan yhdestä rypälelajikkeesta, joka on peräisin sadon parhaasta erästä.

Резерва

(reserve)

bulgaria

SAN/SMM

(1)

Viini, joka tuotetaan yhdestä rypälelajikkeesta ja jota kypsytetään vähintään yhden vuoden ajan satovuoden marraskuusta alkaen.

Розенталер

(Rosenthaler)

bulgaria

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan suositelluista rypälelajikkeista, joiden sokeripitoisuus on vähintään 22 painoprosenttia. Viinin alkoholipitoisuus on vähintään 11o. Sen ominaisuudet johtuvat eritoten rypäleen puristemehun tai tiivistetyn rypäleen puristemehun lisäämisestä vähintään 30 päivää ennen expedition-liuoksen lisäämistä.

Специална селекция

(special selection)

bulgaria

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan yhdestä rypälelajikkeesta tai joka on sekoitus ja jota kypsytetään vähintään kahden vuoden ajan eritelmässä esitetystä päivämäärästä.

Специална резерва

(special reserve)

bulgaria

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan yhdestä rypälelajikkeesta tai joka on sekoitus ja jota kypsytetään tammitynnyreissä vähintään yhden vuoden ajan eritelmässä esitetystä päivämäärästä.

TŠEKKI

Archivní víno

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka lasketaan liikkeeseen, kun satovuodesta on kulunut vähintään kolme vuotta.

Burčák

tšekki

SAN

(1)

Osittain käynyt rypäleen puristemehu, jonka todellinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin yksi prosentti ja pienempi kuin kokonaisalkoholipitoisuuden kolme viidesosaa.

Klaret

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan mustista rypäleistä ilman kuorikäymistä.

Košer, Košer víno

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan liturgiamenetelmällä juutalaisseurakunnan sääntöjen mukaisesti.

Labín

tšekki

SMM

(1)

Viini, joka valmistetaan mustista rypäleistä ilman kuorikäymistä Tšekin viinialueella.

Mladé víno

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka tarjotaan loppukuluttajalle ennen sen kalenterivuoden loppua, jonka aikana viinin valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu.

Mešní víno

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan liturgiamenetelmällä ja joka täyttää edellytykset sen käyttämiseksi katolisen kirkon liturgisissa menoissa.

Panenské víno

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka on peräisin viinitarhan ensimmäisestä sadosta; viinitarhan ensimmäisenä satona pidetään viinitarhan istutuksista niiden kolmantena vuonna korjattua satoa.

Panenská sklizeň

tšekki

Pěstitelský sekt (6)

tšekki

SAN

(4)

Tämä Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema kuohuviini täyttää Euroopan yhteisön asetuksissa vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat viininviljelijän viinitarhasta peräisin olevista rypäleistä määritetyllä alueella valmistettua laatukuohuviiniä.

Pozdní sběr

tšekki

SAN

(1)

Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen luokittelema viini, joka on tuotettu tietyltä asianomaisella alueella sijaitsevalta viinitilalta korjatuista rypäleistä; hehtaarituotosta ei ole ylitetty; viininvalmistuksessa käytettyjen rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 21 NM-astetta; rypäleiden korjaus ja viinintuotanto pullotusta lukuun ottamatta tapahtuu asianomaisella viinialueella; viini on täytäntöönpanolainsäädännössä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaista.

Premium

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka määritellään rypäleiden tai kuivuneiden rypäleiden perusteella ja tuotetaan rypäleistä, joista vähintään 30 prosenttia on Botrytis cinerea P. -jalohometartunnan saaneita.

Rezerva

tšekki

SAN

(1)

Viini, jota vanhennetaan vähintään 24 kuukauden ajan puutynnyrissä ja sen jälkeen pullossa; punaviiniä pidetään tynnyrissä vähintään 12 kuukautta ja valko- ja roseeviinejä 6 kuukautta.

Růžák

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan valkoisten, tarvittaessa punaisten tai mustien, rypäleiden sekoituksesta tai puristemehusta.

Ryšák

tšekki

Zrálo na kvasnicích,

tšekki

SAN

(1)

Viini, joka jätetään viinisakan päälle vähintään kuuden kuukauden ajaksi.

Krášleno na kvasnicích

tšekki

Školeno na kvasnicích

tšekki

SAKSA

Affentaler

saksa

SAN

(1)

Alkuperänimitys punaisille laatuviineille ja Prädikatswein-viineille, jotka saadaan Blauer Spätburgunder -rypälelajikkeesta Bühl-Bühlertalin kaupungin alueilta Altschweier, Bühl, Eisental ja Neusatz sekä Baden-Badenin kaupungin alueelta Neuweier.

Badisch Rotgold

saksa

SAN

(1)

Viini, joka tuotetaan sekoittamalla valkoisia rypäleitä (myös murskattuina) punaisiin rypäleisiin, jotka ovat peräisin Badenin määritellyltä viininviljelyvyöhykkeeltä.

Classic

saksa

SAN

(1)

Punainen tai valkoinen laatuviini, joka valmistetaan yksinomaan alueelle tyypillisistä luokitelluista rypälelajikkeista; rypäleen puristemehun luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 1 tilavuusprosentti korkeampi kuin luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, joka on vahvistettu sille viininviljelyvyöhykkeelle, jossa rypäleet on korjattu; kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 11,5 tilavuusprosenttia; jäännössokeripitoisuus enintään 15 g/l ja enintään kaksi kertaa kokonaishappopitoisuus; merkitään jokainen rypälelajike ja satovuosi mutta ei makua.

Ehrentrudis

saksa

SAN

(1)

Alkuperänimitys laadukkaille ja huippulaadukkaille roseeviineille, jotka saadaan Tunibergin alueelta peräisin olevista Blauer Spätburgunder -rypäleistä.

Federweisser

saksa

SMM

(1)

Osittain käynyt rypäleen puristemehu Saksasta maantieteellisellä merkinnällä varustettuna tai muista EU-maista; maantieteelliset merkinnät tulevat ’vin de pays’ -viinin viljelyvyöhykkeeltä; ’Federweißer’ on eri alueellisten nimitysten joukossa yleisin osittain käyneen rypäleen puristemehun nimitys.

Hock

saksa

SMM

(1)

Maantieteellisellä merkinnällä varustettu valkoviini Reinin viininviljelyvyöhykkeeltä, jäännössokeripitoisuus vaihtelee puolimakeasta makeaan; ilmaisun historia: Hock on perinteinen angloamerikkalainen nimitys Reinin viinille; sen taustalla on Hochheim-niminen paikka (Main-joen varrella Rheingaun viiniviljelyvyöhykkeellä).

Liebfrau(en)milch

saksa

SAN

(1)

Perinteinen nimitys saksalaiselle laatuvalkoviinille, jossa on vähintään 70 prosenttia Nahen, Rheingaun, Rheinhessenin tai Pfalzin alueilta tulevien Riesling-, Silvaner-, Müller-Thurgau- tai Kerner-rypäleitten sekoitusta. Jäännössokeripitoisuus vaihtelee puolimakeasta makeaan. Tarkoitettu lähes yksinomaan vientiin.

Riesling-Hochgewächs (7)

saksa

SAN

(1)

Laatuvalkoviini, joka tuotetaan yksinomaan Riesling-rypäleistä; rypäleen puristemehun luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 1,5 tilavuusprosenttia korkeampi kuin luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus, joka on vahvistettu sille viininviljelyvyöhykkeelle tai sen osalle, jossa rypäleet on korjattu; viini on saanut laatutestissä vähintään arvosanan 3,0.

Schillerwein

saksa

SAN

(1)

Viini Württembergin määritellyltä viininviljelyvyöhykkeeltä; laatuviini, jonka väri vaihtelee haaleasta punaisesta kirkkaan punaiseen ja joka tuotetaan sekoittamalla valkoisia rypäleitä (myös murskattuina) punaisiin rypäleisiin, jotka voidaan myös murskata. Ilmaisu ’Schillersekt b.A.’ tai ’Schillerperlwein b.A.’ on sallittu, jos perusviini on Schillerwein.

Weissherbst

saksa

SAN

(1)

Laatuviini, joka tuotetaan määritellyllä viininviljelyvyöhykkeellä, tai Prädikatswein (arvomerkinnällä varustettu viini), joka valmistetaan yhdestä punaisesta rypälelajikkeesta ja jossa on vähintään 95 prosenttia kevyesti puristettua rypäleen puristemehua; merkinnän ’Weißherbst’ kanssa on ilmoitettava rypälelajike samanlaisin, -kokoisin ja -värisin kirjaimin; voidaan käyttää myös saksalaisissa laatukuohuviineissä, jotka on valmistettu viinistä, jossa saa käyttää merkintää ’Weißherbst.

KREIKKA

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tilan, jolla on ilmaisulla ’Agrepavlis’ kuvattu rakennus, viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla valmistettu viini.

Αμπέλι

(Ampeli)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämä viini valmistetaan yksinomaan tilan viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämä viini valmistetaan yksinomaan tilan viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla.

Αρχοντικό

(Archontiko)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tilan, jolla on ilmaisulla ’archontiko’ kuvattu rakennus, viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla valmistettu viini.

Κάβα

(Cava)

kreikka

SMM

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Viini, joka vanhennetaan valvotuissa olosuhteissa.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

kreikka

SAN

(3, 15, 16)

Viini, joka tuotetaan yksinomaan valittujen viinitarhojen rypäleistä, joiden hehtaarituotos on alhainen.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

kreikka

SAN

(1, 3, 15, 16)

Valikoitu viini, jota vanhennetaan tietty aika valvotuissa olosuhteissa.

Κάστρο

(Kastro)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tilan, jolla on historiallinen linna tai sen rauniot, viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla valmistettu viini.

Κτήμα

(Ktima)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämä viini valmistetaan rypäleistä, jotka korjataan asianomaisella suojatulla viininviljelyalueella sijaitsevan tilan viinitarhoista.

Λιαστός

(Liastos)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 15, 16)

Tämä viini valmistetaan rypäleistä, jotka on jätetty aurinkoon tai varjoon veden osittaista haihduttamista varten.

Μετόχι

(Metochi)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämän viinin tuotannossa käytetyt rypäleet on korjattu sellaisen tilan viinitarhoista, joka sijaitsee sen luostarialueen ulkopuolella, johon tila kuuluu.

Μοναστήρι

(Monastiri)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viini, joka tuotetaan luostarin viinitarhoista korjatuista rypäleistä.

Νάμα

(Nama)

kreikka

SAN/SMM

(1)

Makea ehtoollisviini.

Νυχτέρι

(Nychteri)

kreikka

SAN

(1)

Ilmaisulla ’Santorini’ varustettu PDO-viini, joka tuotetaan yksinomaan Thiralla ja Thiresialla ja jota vanhennetaan tynnyreissä vähintään kolme kuukautta.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämän viinin tuotannossa käytetyt rypäleet korjataan yli 500 metrin korkeudessa sijaitsevan tilan viinitarhoista.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tämän viinin tuotannossa käytetyt rypäleet korjataan yli 500 metrin korkeudessa sijaitsevista viinitarhoista.

Πύργος

(Pyrgos)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Tilan, jolla on ilmaisulla ’Pyrgos’ kuvattu rakennus, viinitarhoista korjatuista rypäleistä kyseisellä tilalla valmistettu viini.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

kreikka

SAN

(1, 3, 15, 16)

Valikoitu viini, jota vanhennetaan tietty aika valvotuissa olosuhteissa.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

kreikka

SAN

(3, 15, 16)

Valikoitu väkevä viini, jota vanhennetaan tietty aika valvotuissa olosuhteissa.

Βερντέα

(Verntea)

kreikka

SMM

(1)

Tämä perinteisellä merkinnällä varustettu viini tuotetaan rypäleistä, jotka korjataan Zakynthosilla, jossa viini myös valmistetaan.

Vinsanto

latina

SAN

(1, 3, 15, 16)

Ilmaisulla ’Santorini’ varustettu PDO-viini, joka tuotetaan aurinkoon jätetyistä rypäleistä yksinomaan Santo Erini-Santorinin muodostavilla Thiran ja Thiresian saarilla.

ESPANJA

Amontillado

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini (Vino generoso) ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, kuiva, teräväarominen, pehmeä ja täyteläinen, meripihkan tai kullan värinen, todellinen alkoholipitoisuus 16–22°. Vanhennettu vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’-järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Añejo

espanja

SAN/SMM

(1)

Viini, jota vanhennetaan enintään 600 litran tammiastiassa tai pullossa vähintään 24 kuukautta.

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini ’Malaga’, jota vanhennetaan 3–5 vuotta.

Chacolí-Txakolina

espanja

SAN

(1)

SAN-viini ’Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina’, ’Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina’ tai ’Chacolí de Álava-Arabako Txakolina’, joka on valmistettu pääasiassa Ondarrabi Zuri- ja Ondarrabi Beltza -lajikkeista. Viini, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,5 tilavuusprosenttia (11 tilavuusprosenttia, kun kyseessä on tynnyrissä käytetty valkoviini), haihtuvien happojen pitoisuus enintään 0,8 mg/l ja kokonaisrikkipitoisuus enintään 180 mg/l (punaviineillä 140 mg/l)

Clásico

espanja

SAN

(3, 16)

Viini, jonka jäännössokeripitoisuus on yli 45 g/l.

Chile

Cream

englanti

SAN

(3)

Väkevä viini ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ tai ’Condado de Huelva’, jossa on pelkistäviä aineita vähintään 60 g/l, väri vaihtelee meripihkasta mahonkiin. Vanhennettu vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’- tai ’añadas’-järjestelmässä tammitynnyreissä.

Criadera

espanja

SAN

(3)

Väkevä viini ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ tai ’Condado de Huelva’, jota vanhennetaan alueella perinteisessä ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä.

Criaderas y Soleras

espanja

SAN

(3)

Väkevä viini ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ tai ’Condado de Huelva’, jonka osalta käytetään kerroksittain (’criaderas’) pinottuja tammitynnyreitä; tietyn vuoden viiniä siirretään vuorotellen järjestelmässä ylempänä sijaitsevaan tynnyriin, jolloin eri ikäiset viinit sekoittuvat keskenään pitkän ajan kuluessa, ja vanhentamisprosessi päättyy viimeisellä tasolla eli ’solerassa’.

Crianza

espanja

SAN

(1)

Muu viini kuin kuohuviini, helmeilevä viini tai väkevä viini; täyttää seuraavat edellytykset:

| — | punaviiniä vanhennetaan vähintään 24 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, |
| --- | --- |

—

punaviiniä vanhennetaan vähintään 24 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä,

| — | valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 18 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä. |
| --- | --- |

—

valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 18 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä.

Dorado

espanja

SAN

(3)

Väkevät SAN-viinit ’Rueda’ ja ’Malaga’, joita on vanhennettu.

Fino

espanja

SAN

(3)

Väkevät SAN-viinit (vino generoso) ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla Sanlúcar de Barrameda’ ja ’Montilla Moriles’, joilla on seuraavat ominaisuudet: oljenvärinen, kuiva, kitkerähkö, notkea ja aromikas. Vanhennettu hiivaketon (’flor’) alla vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Fondillón

espanja

SAN

(16)

SAN-viini ’Alicante’, joka valmistetaan ylikypsistä Monastrell-rypäleistä, jotka ovat huippulaadukkaita ja terveitä. Käyminen tapahtuu yksinomaan paikallisten viinihiivakantojen avulla, ja todellisen alkoholipitoisuuden (vähintään 16 tilavuusprosenttia) on oltava kokonaan luonnollinen. Vanhennetaan vähintään 10 vuotta tammitynnyreissä.

Gran reserva

espanja

SAN

(1)

Muu viini kuin kuohuviini, helmeilevä viini tai väkevä viini; täyttää seuraavat edellytykset:

| — | punaviiniä vanhennetaan vähintään 60 kuukautta, joista vähintään 18 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa, |
| --- | --- |

—

punaviiniä vanhennetaan vähintään 60 kuukautta, joista vähintään 18 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa,

| — | valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 48 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa. |
| --- | --- |

—

valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 48 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa.

Chile

espanja

SAN

(4)

SAN-kuohuviinejä ’Cava’ vanhennetaan vähintään 30 kuukautta tirage-liuoksen lisäämisestä sakanpoistoon.

Lágrima

espanja

SAN

(3)

Makea SAN-viini ’Málaga’, jonka valmistuksen aikana tallatuista rypäleistä saatava puristemehu otetaan talteen ilman mekaanista puristusta. Sitä on vanhennettava vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä tai satovuoteen perustuvassa järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Noble

espanja

SAN/SMM

(1)

Viini, jota vanhennetaan enintään 600 litran tammitynnyrissä tai pullossa vähintään 18 kuukautta.

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini ’Málaga’, jota on vanhennettu 2–3 vuotta.

Oloroso

espanja

SAN

(3)

Väkevät viinit (vino generoso) ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla Sanlúcar de Barrameda’ ja ’Montilla Moriles’, joilla on seuraavat ominaisuudet: runsas, täyteläinen, samettinen, aromaattinen, energinen, kuiva tai makeahko, mahonginvärinen, todellinen alkoholipitoisuus 16–22°. Vanhennettu vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Pajarete

espanja

SAN

(3)

Makea tai puolimakea SAN-viini ’Málaga’, jota vanhennetaan vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ tai ’añadas’-järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Pálido

espanja

SAN

(3)

Väkevä viini (vino generoso) ’Condado de Huelva’, jota vanhennetaan vähintään kolme vuotta biologisella menetelmällä, todellinen alkoholipitoisuus 15–17 tilavuusprosenttia.

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini ’Rueda’, jota vanhennetaan vähintään neljä vuotta, joista viimeiset kolme tammiastiassa.

espanja

SAN

(3)

SAN-viini ’Málaga’, joka valmistetaan Pedro Ximenez -ja/tai Moscatel-lajikkeesta lisäämättä keitettyä rypäleen puristemehua (’arrope’) ja jota ei vanhenneta.

Palo Cortado

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini (vino generoso) ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’ tai ’Montilla-Moriles’, joka vastaa aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan Amontilladon aromia sekä Oloroson makua ja väriä ja jonka todellinen alkoholipitoisuus on 16–22 prosenttia. Vanhennetaan kahdessa vaiheessa: ensin biologisesti hiivaketon alla, sitten hapettamalla.

Primero de Cosecha

espanja

SAN

(1)

SAN-viini ’Valencia’, jonka rypäleet korjataan satokauden ensimmäisten 10 päivän aikana, joka pullotetaan seuraavien 30 päivän kuluessa yhden päivän aikana; satovuosi merkittävä.

Rancio

espanja

SAN

(1, 3)

Viinit, joiden vanhentamisprosessi on ollut erityisen hapettava, lämpötilojen vaihtelut huomattavia kosketuksissa ilman kanssa, puu- tai lasiastioissa.

Raya

espanja

SAN

(3)

Väkevä viini (vino generoso) ’Montilla Moriles’, jolla on samanlaisia ominaisuuksia kuin Oloroso-viineillä, mutta vähemmän makua ja aromia. Vanhennettu vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Reserva

espanja

SAN

(1)

Muu viini kuin kuohuviini, helmeilevä viini tai väkevä viini; täyttää seuraavat edellytykset:

| — | punaviiniä vanhennetaan vähintään 36 kuukautta, joista vähintään 12 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa, |
| --- | --- |

—

punaviiniä vanhennetaan vähintään 36 kuukautta, joista vähintään 12 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa,

| — | valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 24 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa. |
| --- | --- |

—

valko- ja roseeviiniä vanhennetaan vähintään 24 kuukautta, joista vähintään 6 kuukautta enintään 330 litran tammitynnyreissä, loppuaika pullossa.

Chile

Sobremadre

espanja

SAN

(1)

Valkoviinit ’Vinos de Madrid’, jotka sisältävät hiilidioksidia, joka syntyy kun rypäleen puristemehuun lisätään käymisprosessissa rypäleitä, jotka on irrotettu tertuista ja puristettu (’madres’).

Solera

espanja

SAN

(3)

Väkevä viini ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ tai ’Condado de Huelva’, jota vanhennetaan ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä.

Superior

espanja

SAN

(1)

Viinit, joiden rypäleistä vähintään 85 prosenttia kuuluu asianomaisten rajattujen alueiden ensisijaisiin lajikkeisiin.

Chile

Etelä-Afrikka

Trasañejo

espanja

SAN

(3)

Väkevä SAN-viini ’Málaga’, jota vanhennetaan yli 5 vuotta.

Vino Maestro

espanja

SAN

(3)

SAN-viini ’Málaga’, jonka käyminen on epätäydellinen, sillä ennen käymisen alkamista rypäleen puristemehuun lisätään 7 prosenttia viininvalmistuksesta peräisin olevaa alkoholia. Käymisprosessi on sen vuoksi hyvin hidas ja pysähtyy, kun alkoholipitoisuus on 15–16°, jolloin käymätöntä sokeria on 160–200 g/l. Vanhennetaan vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ - tai ’añadas’-järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Vendimia Inicial

espanja

SAN

(1)

Utiel-Requenan alueen viini, joka valmistetaan satokauden ensimmäisten kymmenen päivän aikana korjatuista rypäleistä ja jonka alkoholipitoisuus on 10–11,5 tilavuusprosenttia; viinin erityisominaisuudet johtuvat rypäleiden nuoruudesta, hiilidioksidia voidaan myös välillä hieman poistaa.

Viejo

espanja

SAN/SMM

(1)

Viini, jota vanhennetaan vähintään 36 kuukautta, oksidoitunut valon, hapen tai lämmön takia tai näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta.

espanja

SAN

(3)

Väkevä PDO-viini (vino generoso) ’Condado de Huelva’, jolla on seuraavat ominaisuudet: runsas, täyteläinen, samettinen, aromaattinen, energinen, kuiva tai makeahko, mahonginvärinen, todellinen alkoholipitoisuus 15–22°. Vanhennettu vähintään kaksi vuotta ’criaderas y soleras’ -järjestelmässä enintään 1 000 litran tammitynnyreissä.

Vino de Tea

espanja

SAN

(1)

La Palman pohjoisen vyöhykkeen SAN-viini, jota vanhennetaan kanarianmännystä valmistetuissa astioissa enintään kuusi kuukautta. Valkoviinien todellinen alkoholipitoisuus on 11–14,5 tilavuusprosenttia, roseeviinien 11–13 tilavuusprosenttia ja punaviinien 12–14 tilavuusprosenttia.

RANSKA

Ambré

ranska

SAN

(3)

29.12.1997 annetun säädöksen 7 pykälä: SAN-merkintä ’Rivesaltes’: Jotta valkoviiniä voidaan kuvata tarkistetulla alkuperänimityksellä ’Rivesaltes’ täydennettynä maininnalla ’ambré’, sitä on pidettävä tilalla oksidoivassa ympäristössä sadonkorjuuvuotta seuraavan toisen vuoden 1 päivään syyskuuta.

Clairet

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Bourgogne’ ja ’Bordeaux’: haaleanpunainen punaviini tai roseeviini.

Claret

ranska

SAN

(1)

SAN-merkintä ’Bordeaux’: ilmaisu, jota käytetään kuvaamaan haaleanpunaista punaviiniä.

Tuilé

ranska

SAN

(3)

29.12.1997 annetun säädöksen 7 pykälä: Jotta punaviiniä voidaan kuvata tarkistetulla alkuperänimityksellä ’Rivesaltes’ täydennettynä maininnalla ’tuilé’, sitä on pidettävä tilalla oksidoivassa ympäristössä sadonkorjuuvuotta seuraavan toisen vuoden 1 päivään syyskuuta.

Vin jaune

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Arbois’, ’Côtes du Jura’, ’L'Etoile’ ja ’Château-Châlon’: viinituote, joka valmistetaan yksinomaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista rypälelajikkeista: hidas käyminen, vanhentaminen tammitynnyrissä ilman täyttöviinin lisäystä vähintään kuuden vuoden ajan.

Château

ranska

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Historiallinen ilmaisu, joka liittyy tiettyyn alue- ja viinityyppiin ja joka viineille, jotka tulevat linnasta, joka on oikeasti olemassa tai tilalta, jota kutsutaan juuri tällä nimityksellä.

Chile

Clos

ranska

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Chile

Cru artisan

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Moulis’, ’Listrac’, ’St Julien’, ’Pauillac’, ’St Estèphe’.

Ilmaisu, joka liittyy viinin laatuun, historiaan ja aluetyyppiin, jotka tuovat mieleen tietyltä tilalta tulevien viinien paremmuusjärjestyksen.

Cru bourgeois

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Moulis’, ’Listrac’, ’Saint-Julien’, ’Pauillac’, ’Saint-Estèphe’: Ilmaisu, joka liittyy viinin laatuun, historiaan ja aluetyyppiin, jotka tuovat mieleen tietyltä tilalta tulevien viinien paremmuusjärjestyksen.

Chile

Cru classé, johon voidaan lisätä ilmaisu Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Barsac’, ’Côtes de Provence’, ’Graves’, ’Saint-Emilion grand cru’, ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Pessac-Leognan’, ’Saint Julien’, ’Pauillac’, ’Saint Estèphe’, ’Sauternes’.

Ilmaisu, joka liittyy viinin laatuun, historiaan ja aluetyyppiin, jotka tuovat mieleen tietyltä tilalta tulevien viinien paremmuusjärjestyksen.

Edelzwicker

saksa

SAN

(1)

SAN-merkintä ’Alsace’: Viinit, jotka saadaan yhdestä tai useammasta rypälelajikkeesta eritelmän mukaisesti.

Grand cru

ranska

SAN

(1, 3, 4)

Viinin laatuun liittyvä ilmaisu, joka varataan asetuksessa määritetyille suojatulla alkuperänimityksellä varustetuille viineille ja jota käytetään yhteisesti sisällyttämällä se alkuperänimitykseen.

Chile

Sveitsi

Tunisia

Hors d’âge

ranska

SAN

(3)

SAN-merkintöjä ’Rivesaltes’, ’Banyuls’, ’Rasteau’ ja ’Maury’ voidaan käyttää viineissä, joita on kypsytetty vähintään viisi vuotta valmistuksen jälkeen.

Passe-tout-grains

ranska

SAN

(1)

SAN-merkintä ’Bourgogne’: Viinit, jotka saadaan kahdesta rypälelajikkeesta eritelmän mukaisesti.

Premier Cru

ranska

SAN

(1, 4)

Viinin laatuun liittyvä ilmaisu, joka varataan asetuksessa määritetyille suojatulla alkuperänimityksellä varustetuille viineille ja jota käytetään yhteisesti sisällyttämällä se alkuperänimitykseen.

Tunisia

Primeur

ranska

SAN

(1)

Viinit, jotka saatetaan kuluttajien ostettaviksi satovuoden marraskuun kolmantena torstaina.

ranska

SMM

(1)

Viinit, jotka saatetaan kuluttajien ostettaviksi satovuonna lokakuun kolmannesta torstaista alkaen.

Rancio

ranska

SAN

(1, 3)

SAN-merkinnät ’Grand Roussillon’, ’Rivesaltes’, ’Rasteau’, ’Banyuls’, ’Maury’, ’Clairette du Languedoc’: Ilmaisu, joka liittyy viinin tyyppiin ja erityiseen tuotantomenetelmään ja joka varataan eräille laatuviineille niiden iän ja tuotantopaikkaan liittyvien edellytysten vuoksi.

Sélection de grains nobles

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Alsace’, ’Alsace Grand Cru’, ’Condrieu’, ’Monbazillac’, ’Graves supérieur’, ’Bonnezeaux’, ’Jurançon’, ’Cérons’, ’Quarts de Chaume’, ’Sauternes’, ’Loupiac’, ’Côteaux du Layon’, ’Barsac’, ’Sainte Croix du Mont’, ’Côteaux de l'Aubance’, ’Cadillac’: Viini, joka on valmistettava käsin poimituista ja asteittain valikoiduista rypäleistä. Tarkoituksena on etsiä ylikypsät jalohometartunnan saaneet tai rusinoituneet rypäleet.

Sur lie

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Muscadet’, ’Muscadet Coteaux de la Loire’, ’Muscadet-Côtes de Grandlieu’, ’Muscadet-Sèvre et Maine’, ’Gros Plant du Pays Nantais’: Viini, jolle on vahvistettu erityisvaatimukset (kuten tuotos, alkoholipitoisuus) ja joka pidetään viinisakan päällä satovuotta seuraavan vuoden 1 päivään maaliskuuta asti.

ranska

SMM

(1)

SMM-merkinnät ’Vin de pays d’Oc’, ’Vin de pays des Sables du Golfe du Lion’: Viini, jolle on vahvistettu erityisvaatimukset ja joka pidetään vähemmän kuin yhden talven ajan tynnyrissä ja joka pidetään viinisakan päällä pullottamiseen asti.

Vendanges tardives

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Alsace’, ’Alsace Grand Cru’, ’Jurançon’: Ilmaisu, joka liittyy viinin tyyppiin ja erityiseen tuotantomenetelmään ja joka varataan viineille, jotka saadaan ylikypsistä rypäleistä, jotka ovat tiettyjen tiheyttä ja alkoholipitoisuutta koskevien edellytysten mukaisia.

Villages

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Anjou’, ’Beaujolais’, ’Côte de Beaune’, ’Côtes de Nuits’, Côtes du Rhône’, ’Côtes du Roussillon’, ’Mâcon’: Viinin laatuun liittyvä ilmaisu, joka varataan asetuksessa määritetyille alkuperänimityksellä varustetuille viineille ja jota käytetään yhteisesti sisällyttämällä se alkuperänimitykseen.

Vin de paille

ranska

SAN

(1)

SAN-merkinnät ’Arbois’, ’Côtes du Jura’, ’L'Etoile’, ’Hermitage’: Ilmaisu, joka liittyy valmistusmenetelmään, jossa valitaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista lajikkeista saadut rypäleet, joita kuivataan vähintään kuusi viikkoa olkien tai säleikköjen päällä tai ripustettuina. Vanhennetaan vähintään kolme vuotta rypäleiden puristamispäivästä, mukaan luettuna kypsytys puuastiassa vähintään 18 kuukauden ajan.

ITALIA

Alberata

italia

SAN

(1)

Erityisnimitys, joka liittyy Aversa-viineihin. Se tarkoittaa ikiaikaista viininviljelyperinnettä, jota noudattaen tuote saadaan.

Vigneti ad alberata

Amarone

italia

SAN

(1)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy Valpolicella-viinien tuotantomenetelmään. Sitä on käytetty antiikin ajoista asti osoittamaan sellaisen viinin alkuperää, joka tuotetaan tietyllä tuotantomenetelmällä, jossa käytetään kuivuneita rypäleitä ja joka perustuu sokerien täydelliseen käymiseen. Tämä selittää, mistä on peräisin tuotteen kuvauksessa käytetty tunnettu ilmaisu ’Amarone’.

Ambra

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy marsalaviinien tuotantomenetelmään ja erityiseen enemmän tai vähemmän syvään meripihkan väriin. Viinin erityinen väri johtuu pitkästä tuotantomenetelmästä, joka pitää sisällään vanhentamisen ja jälkikäsittelyn, joissa tapahtuu voimakas redox-reaktio polyfenoleihin ja väriaineisiin liittyen.

Ambrato

italia

SAN

(1, 3)

Ilmaisu, joka liittyy Malvasia from Lipari ja Vernaccia from Oristano -viinien tuotantomenetelmään ja erityiseen enemmän tai vähemmän syvään meripihkan väriin. Viinin erityinen väri johtuu pitkästä tuotantomenetelmästä, joka pitää sisällään vanhentamisen ja jälkikäsittelyn, joissa tapahtuu voimakas redox-reaktio polyfenoleihin ja väriaineisiin liittyen.

Annoso

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy Controguerra-viineihin. Se liittyy tuotantomenetelmään, jossa käytetään kuivuneita rypäleitä ja pakollista vanhentamista puuastioissa vähintään 30 kuukauden ajan ennen lopputuotteen kaupan pitämistä ja kulutusta.

Apianum

latina

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Fiano di Avellino -viiniin. Ilmaisulla on klassinen alkuperä: se tarkoittaa rypäleiden jumalatarta, koska rypäleet ovat mehiläisten (italiaksi: ’api’) suosiossa.

Auslese

saksa

SAN

(1)

Ks. perinteinen merkintä ’scelto’. Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Caldaro- ja Caldaro Classico – Alto Adige -viineihin.

Buttafuoco

italia

SAN

(1, 6)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy läheisesti tietyn tyyppiseen viiniin, joka on peräisin Oltrepò Pavese -viinien osa-alueelta. Sitä on käytetty kauan kuvaamaan erityislaatuista tuotetta, joka nimityksen mukaisesti pystyy antamaan ’vahvaa lämpöä’.

Cannellino

italia

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Frascati-viineihin ja niiden tuotantoon. Sitä on käytetty kauan kuvaamaan edellä mainittua viinityyppiä, joka tuotetaan erityisellä tuotantomenetelmällä, jolla saadaan puolimakeaa ja vahvaa viiniä (’abboccato’).

Cerasuolo

italia

SAN

(1)

Perinteinen historiallinen ilmaisu, joka liittyy läheisesti Cerasuolo di Vittoria-viineihin. Se on olennainen osa DOCG-nimeä muodostaen sen ei-maantieteellisen osan. Ilmaisu liittyy sekä viinin tuotantoon että väriin. Sitä käytetään perinteisesti kuvaamaan toisenlaista Montepulciano d'Abruzzo -viiniä, johon se liittyy läheisesti.

Chiaretto

italia

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5, 6)

Ilmaisu, joka liittyy mustista rypäleistä valmistetun viinin tuotantomenetelmään ja väriin.

Ciaret

italia

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Monferrato-viineihin ja tuotteen väriin, sillä se tarkoittaa kevyen punaista.

Château

ranska

SAN

(1,3,4,5,6,8, 15, 16)

Ilmaisu, joka liittyy viininvalmistamoon silloin kun rypäleet ovat yksinomaisesti peräisin kyseisestä yrityksestä, jossa viini myös valmistetaan.

Chile

Classico

italia

SAN

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Laissa nro 164/1992 vahvistettu ilmaisu. Se on varattu muille kuin kuohuviineille, jotka ovat peräisin vanhimmalta alueelta, jolle voidaan myöntää SAN-asema.

Chile

Dunkel

saksa

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy Trentino-viinien tuotantomenetelmään ja tyypilliseen tummaan väriin.

Fine

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy läheisesti yhteen marsalaviinien luokista. Se liittyy tuotantomenetelmään, jossa viiniä vanhennetaan vähintään yksi vuosi, josta vähintään 8 kuukautta puutynnyrissä.

Fior d’Arancio

italia

SAN

(1, 6)

Ilmaisu, joka liittyy kahteen Colli Euganei -viinien luokkaan: kuohuviiniin ja passito-viiniin (kuivuneista rypäleistä valmistettu). Se liittyy tuotantomenetelmään ja tuotteen tyypillisiin aromaattisiin ominaisuuksiin; tuote valmistetaan Muscat-rypäleistä tarkalla tuotantomenetelmällä.

Flétri

ranska

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy DOC-viineihin Valle d'Aosta -tai Vallée d'Aoste. Se liittyy tuotantomenetelmään ja tuotteen tyypillisiin ominaisuuksiin; tuote valmistetaan osittain kuivatuista rypäleistä tarkalla tuotantomenetelmällä.

Garibaldi Dolce

italia

SAN

(3)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy DOC-viineihin Marsala Superior. Alkujaan ilmaisua käytettiin Garibaldin kunniaksi, sillä hän maistoi tätä viiniä Marsalaan tultuaan. Hän arvosti viiniä sen ominaisuuksien vuoksi; nämä ominaisuudet johtuvat tuotantoprosessista, jossa viiniä vanhennetaan vähintään kahden vuoden ajan puutynnyreissä.

GD

Governo all’uso toscano

italia

SAN/SMM

(1)

Alkujaan ilmaisu liittyi SAN-viineihin Chianti ja Chianti Classico. Sittemmin sen käyttö laajeni koskemaan SMM-viiniä Colli della Toscana Centrale, jota tuotetaan samalla tuotantoalueella. Se liittyy Toscanassa käytettävään erityiseen tuotantomenetelmään, jossa viiniin lisätään talven lopulla kuivattuja rypäleitä, jotka saavat aikaan lisäkäymisen.

Gutturnio

italia

SAN

(1, 8)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy Colli Piacentini -viinien osa-alueelta peräisin olevaan viinityyppiin. Se viittaa edellä mainitun, hyvin tyypillisen ja korkealaatuisen punaviinin tuotantomenetelmään. Sitä on tarjoiltu roomalaisaikojen hopeapikareista, joita kutsutaan nimellä ’Gutturnium’.

Italia Particolare

italia

SAN

(3)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy Marsala fine -viineihin. Alkujaan marsalaa tuotettiin yksinomaan kansallisille markkinoille.

IP

Klassisch

saksa

SAN

(1)

Caldaro- ja Alto Adige -viinien perinteinen tuotantoalue (joilla nimitys ’Santa Maddalena’ tai ’Terlano’).

(Ks. ilmaisun ’Classico’ määritelmä).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

saksa

SAN

(1)

Ilmaisu liittyy tuotantomenetelmään ja tyypilliseen vaaleanpunaiseen väriin.

Ilmaisua käytetään Alto Adige-, Trentino- ja Teroldego rotaliano -viineissä.

Lacrima

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy läheisesti nimitykseen ’Lacrima di Morro d'Alba’ ja on olennainen osa kyseisen viinin nimeä. Se viittaa erityiseen tuotantomenetelmään, jossa rypäleet puristetaan kevyesti korkealaatuisen tuotteen aikaansaamiseksi.

Lacryma Christi

italia

SAN

(1, 3, 4, 5)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy Vesuvio-viineihin. Se on perinteisesti yhdistetty eräisiin edellä mainittujen viinien luokkiin (tavallinen viini, väkevä viini/kuohuviini), jotka on tuotettu erityisellä tuotantomenetelmällä, jossa rypäleet puristetaan kevyesti korkealaatuisen, uskonnollisia konnotaatioita sisältävän tuotteen aikaansaamiseksi.

Lambiccato

italia

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Castel San Lorenzo -viineihin. Se liittyy tuotteen tyyppiin ja erityiseen tuotantomenetelmään, jossa käytetään Muscat-rypäleitä ja jossa rypäleitä maseroidaan kontrolloidussa lämpötilassa Lambicchi-astioissa.

London Particolar

italia

SAN

(3)

Yksinomainen historiallinen ilmaisu, joka liittyy Marsala Superiore -viineihin. Ilmaisua tai lyhennettä käytetään perinteisesti kuvaamaan Englannin markkinoille tarkoitettua tuotetta. Myös englannin kielen käyttö on perinteistä, ja se mainitaan eritelmässä ja marsalaviineille vahvistetuissa säännöissä. Yleisesti tiedetään, että tämän nimityksen merkitys ja maine väkevän viinin kuvauksessa johtuvat sekä tuottajien että englantilaisten kauppiaiden toiminnasta; viimeksi mainitut tulivat Marsalaan vuonna 1773 ja ovat siitä lähtien tuottaneet ja pitäneet kaupan tätä ainutlaatuista viiniä ja tehneet sitä tunnetuksi koko maailmassa ja erityisesti Englannissa.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

italia

SAN

(1)

Erityisilmaisu, joka liittyy Vin Santo -viineihin. Ilmaisu liittyy tuotantomenetelmään ja tyypilliseen väriin. Erityinen tuotantomenetelmä perustuu punaisten rypäleiden käyttöön, ja sillä saadaan hyvin tyypillinen tuote, jonka ainutlaatuinen väri vaihtelee kirkkaasta haaleaan roosaan. Viini on saanut nimensä pyystä (’Pernice’), jonka silmien väriä se kuvastaa.

Oro

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy marsalaviineihin. Se viittaa tiettyyn väriin ja tuotantomenetelmään, jossa keitetyn rypäleen puristemehun käyttö on kiellettyä. Näin saadaan erityislaatuinen tuote, jonka väri on enemmän tai vähemmän syvän kultainen.

Passito

italia

SAN/SMM

(1, 3, 15, 16)

Ilmaisu liittyy tuotteen tyyppiin ja tuotantomenetelmään. Ilmaisut ’passito’ tai ’vino passito’ ja ’vino passito liquoroso’ varataan tavallisille tai väkeville viineille, jotka saadaan käyttämällä luonnollisesti kuivaneita tai ilmastoidussa tilassa kuivattuja rypäleitä eritelmän määräysten mukaisesti. Lailla nro 82/2006 ilmaisu laajennettiin koskemaan myös ylikypsistä rypäleistä valmistettuja viinejä.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

italia

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy yhteen Pinerolese-viinien luokista. Ilmaisu liittyy tuotteen tyyppiin ja tuotantomenetelmään, joka perustuu osittain kuivattuihin rypäleisiin.

Rebola

italia

SAN

(1, 15)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy yhteen Colli di Rimini -viinien luokista. Se liittyy tuotantomenetelmään ja tuotteen tyyppiin; tuotteen väri vaihtelee kultaisesta meripihkan väriseen ja se saadaan osittain kuivatuista rypäleistä.

Recioto

italia

SAN

(1, 4, 5)

Historiallis-perinteinen ilmaisu, joka liittyy läheisesti kolmen Venetossa tuotetun alkuperänimityksellä varustetun viinin nimeen; nämä ovat SAN-viinit ’Valpolicella’, ’Gambellara’ ja ’Recioto di Soave’; nimitykset kuuluvat lähellä toisiaan sijaitseville tuotantoalueilla, joilla on samanlaiset perinteet erityisesti Veronan ja Vicenzan maakunnissa. Nimi on peräisin 400-luvulta. Tuolloin paimenrunoilijat kuvasivat tätä ainoastaan Veronan maakunnassa tuotettua arvokasta ja maineikasta viiniä, jonka nimi on peräisin nimestä ’Retia’. Nimi kuvaa vuoristoista ja mäkistä aluetta, joka muinoin ulottui halki Veronan ja Trenton alueen Comon ja Valtellinan rajalle. Ilmaisua on siis käytetty ammoisista ajoista, ja edelleenkin sitä käytetään kuvaamaan viinejä, jotka saadaan rypäleiden kuivaamiseen perustuvan erityisen tuotantomenetelmän ansiosta.

Riserva

italia

SAN

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Viinit, joita on vanhennettu vähintään kahden vuoden ajan (punaviinit) ja yhden vuoden ajan (valkoviinit) ja sen jälkeen vanhennettu tynnyreissä eritelmän mukaisesti. Eritelmässä on yleisten määräysten lisäksi vahvistettava velvollisuus merkitä merkintöihin satovuosi sekä säännöt sen merkitsemisestä, kun eri satovuosilta olevia viinejä sekoitetaan keskenään. Tätä ilmaisua voidaan käyttää SAN-merkinnällä varustetuissa kuohuviineissä ja väkevissä viineissä vastaavassa eritelmässä vahvistetuin edellytyksin ja yhteisön lainsäädäntöä noudattaen.

Rubino

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy SAN-viiniin Cantavenna. Se liittyy koko prosessiin ja tyypilliseen väriin. Lisäksi ilmaisu ’Rubino’ liittyy DOC-viinien ’Teroldego Rotaliano’, ’Trentino’ ja ’Garda Colli Mantovani’ luokkiin ja tuotteen väriin.

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy marsalaviineihin. Se viittaa tuotantomenetelmään, jossa keitetyn rypäleen puristemehun käyttö on kiellettyä. Lisäksi viini on väriltään erikoisen rubiininpunaista, johon vanhentamisen myötä tulee meripihkan vivahde.

Sangue di Giuda

italia

SAN

(4, 5, 8)

Yksinomainen historiallinen perinteinen ilmaisu, joka liittyy Oltrepò Pavesen alueella tuotettuihin viineihin. Sitä on käytetty jo kauan kuvaamaan erottuvan punaista ja makeaa tuotetta, joka on kuohuvaa tai helmeilevää ja täyteläistä, toisin sanoen niin suussasulavaa, että mitä enemmän juot, sitä pettävämpi se on apostoli Juudaksen (’Giuda’) tavoin.

Scelto

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy Caldaro-, Caldaro Classico–Alto Adige- ja Colli del Trasimeno -viineihin. Se liittyy tiettyyn tuotteeseen ja tuotantomenetelmään, joka alkaa rypäleiden valinnalla (mistä ilmaisu ’valittu’ eli ’scelto’).

Sciacchetrà

italia

SAN

(1)

Historiallis-perinteinen ilmaisu, joka liittyy läheisesti Cinque Terren alueeseen. Se liittyy tuotteen tuotantomenetelmään, joka sisältää rypäleiden puristamisen ja varastoinnin. Ilmaisu tarkoittaa sanamukaisesti ’purista ja jätä rauhaan’; tätä menetelmää käytetään korkealaatuisten tuotteiden valmistuksessa.

Sciac-trà

italia

SAN

(1)

Sama kuin edellä (Schiacchetrà). Tässä tapauksessa erona on se, että ilmaisu liittyy tiettyyn typologiaan.

Spätlese

saksa

SAN/SMM

(1, 3, 15, 16)

Ks. ilmaisu ’Vendemmia Tardiva’, jota käytetään Bolzanon autonomisella alueella.

Soleras

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy väkeviin marsalaviineihin. Se liittyy tuotteeseen ja tuotantomenetelmään, jossa viiniä vanhennetaan vähintään viiden vuoden ajan puutynnyreissä. Väkevöiminen keitetyllä tai tiivistetyllä rypäleen puristemehulla on kielletty. Tuloksena on puhdas luonnontuote, johon ei ole lisätty muita aineita, ei edes viininvalmistuksesta peräisin olevia aineita – alkoholia lukuun ottamatta, onhan kyseessä väkevä viini.

Stravecchio

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy yksinomaan Virgin- ja/tai Soleras-tyyppisiin marsalaviineihin. Se liittyy tuotteeseen ja tuotantomenetelmään, jossa viiniä vanhennetaan vähintään 10 vuoden ajan puutynnyreissä.

Strohwein

saksa

SAN/SMM

(1, 3, 11, 15, 16)

Ks. perinteinen merkintä ’Passito’.

Tarkoittaa sananmukaisesti ’olkiviini’.

Se liittyy tiettyyn Bolzanon maakunnassa tuotettuun viiniin ja sen tuotantomenetelmään, jossa korjatut rypäleet kuivataan olkisäleikköjen päällä eri eritelmissä vahvistetun kuivausmenetelmän mukaisesti.

Superiore

italia

SAN

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Viinit, joiden laatuominaisuudet ovat paremmat ja tuotantosäännöt paljon tiukemmat kuin muilla viineillä. Eritelmissä vahvistetaan seuraavat ominaisuudet:

| a) | rypäleiden luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 0,5 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

a)

rypäleiden luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 0,5 tilavuusprosenttia;

| b) | todellisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 0,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

todellisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 0,5 tilavuusprosenttia.

San Marino

Superiore Old Marsala

italia

SAN

(3)

Ilmaisu, joka liittyy Marsala Superiore -viineihin. Se liittyy tuotteeseen ja tuotantomenetelmään, jossa viiniä vanhennetaan vähintään kahden vuoden ajan puutynnyreissä. Ilmaisu sisältää myös englanninkielisen sanan, jota käytetään perinteisesti väkevässä viinissä ja joka vahvistetaan sekä eritelmässä että marsalaviinejä koskevassa lainsäädännössä. Nimityksen merkitys ja maine johtuvat sekä tuottajien että englantilaisten kauppiaiden toiminnasta; viimeksi mainitut tulivat Marsalaan vuonna 1773 ja ovat siitä lähtien tuottaneet ja pitäneet kaupan tätä viiniä ja tehneet sitä tunnetuksi koko maailmassa ja erityisesti Englannissa.

Torchiato

italia

SAN

(1)

Yksinomainen ilmaisu, joka liittyy Colli di Conegliano–Torchiato di Fregona -viineihin. Se liittyy tuotteen erityisominaisuuksiin; tuote valmistetaan tuotantomenetelmällä, jossa rypäleet puristetaan kevyesti.

Torcolato

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy Breganze-viineihin.

Se liittyy tuotteen erityisominaisuuksiin; tuote valmistetaan tuotantomenetelmällä, jossa käytetään osittain kuivattuja rypäleitä. Rypäletertut korjataan varsineen, jotka letitetään, väännetään kierteelle ja ripustetaan kuivumaan.

Vecchio

italia

SAN

(1, 3)

Ilmaisu, joka liittyy Rosso Barletta-, Aglianico del Vuture-, Marsala- ja Falerno del Massico -viineihin. Se liittyy vanhentamisolosuhteisiin ja -menetelmään sekä jälkikäsittelyyn.

Vendemmia Tardiva

italia

SAN/SMM

(1, 3, 15, 16)

Ilmaisu liittyy tiettyyn tuoteluokkaan, jonka rypäleet korjataan myöhään. Kun rypäleet jätetään kasvirunkoon vanhenemaan ja kuivumaan erilaisissa sääolosuhteissa, niistä saadaan sokeripitoisuudeltaan ja aromiltaan ainutlaatuista viiniä. Ne luokitellaan jälkiruokaviineiksi tai ’mietiskelyviineiksi’.

Verdolino

italia

SAN/SMM

(1)

Ilmaisu, joka liittyy tuotantomenetelmään ja tyypilliseen vihreään väriin.

Vergine

italia

SAN

(1, 3)

Ilmaisu, joka liittyy marsalaviineihin. Se liittyy tuotteeseen ja tuotantomenetelmään, jossa viiniä vanhennetaan vähintään viiden vuoden ajan puutynnyreissä ja jossa keitetyn tai tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen on kiellettyä. Tuloksena on puhdas luonnontuote, johon ei ole lisätty muita aineita, ei edes viininvalmistuksesta peräisin olevia aineita – alkoholia lukuun ottamatta, onhan kyseessä väkevä viini.

Ilmaisu liittyy myös Bianco Vergine Valdichiana -viineihin. Se liittyy perinteiseen tuotantomenetelmään, jossa rypäleet käytetään vailla kuoria; näin saadaan puhdas ja luonnollinen lopputuote.

Vermiglio

italia

SAN

(1)

Ilmaisu liittyy Colli dell’Etruria Centrale -viineihin. Se liittyy erityisiin laatuomaisuuksiin ja tyypilliseen väriin.

Vino Fiore

italia

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy eräiden valko- ja roseeviinien tuotantomenetelmään. Rypäleet puristetaan kevyesti, jolloin tuloksena on hienovarainen maku, joka saa viinin puhkeamaan kukkaan (’fiore’).

Vino Novello

italia

SAN/SMM

(1, 8)

Ilmaisu liittyy tuotantomenetelmään ja -ajankohtaan, jona viinin kaupan pitäminen ja kulutus voi alkaa (eli satovuoden 6 päivästä marraskuuta).

Novello

Vin Santo

italia

SAN

(1)

Historiallis-perinteinen ilmaisu, joka liittyy eräisiin Toscanan, Marchen, Umbrian, Emilia Romagnan, Veneton ja Trentino Alto Adigen alueilla tuotettuihin viineihin.

Se liittyy tiettyyn viiniluokkaan ja vastaavaan monimutkaiseen tuotantomenetelmään, jossa rypäleet varastoidaan ja kuivataan soveltuvassa tilassa, jossa ilma pääsee kiertämään; vanhentamisaika perinteisissä puuastioissa on pitkä.

Ilmaisun alkuperästä on monenlaisia versioita, joista useimmat liittyvät keskiaikaan. Luotettavin tulkinta liittyy läheisesti viinin uskonnolliseen arvoon. Viiniä on pidetty ainutlaatuisena ja ihmeitätekevänä.

Sitä käytettiin usein jumalanpalveluksissa, mistä ilmaisu ’pyhä viini’ (’vin santo’) lienee peräisin.

Merkintää käytetään nykyäänkin, ja siitä määrätään yksityiskohtaisesti SAN-eritelmissä. Tällaiset viinit ovat hyvin tunnettuja ja arvostettuja koko maailmassa.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

italia

SAN/SMM

(1, 8)

Ilmaisu, joka liittyy tuotantomenetelmään ja saatuun tuotteeseen. Viini on helmeilevä sisältämänsä hiilidioksidin takia, joka syntyy luonnollisen käymisprosessin tuloksena.

KYPROS

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Vineyard(-s))

Kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Viini, joka valmistetaan maatilaan kuuluvasta vähintään yhden hehtaarin suuruisesta viinitarhasta korjatuista rypäleistä. Viininvalmistus on suoritettu kokonaan asianomaisella tilalla rajatulla alueella.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Domain)

Kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Viini, joka valmistetaan maatilaan kuuluvasta vähintään yhden hehtaarin suuruisesta viinitarhasta korjatuista rypäleistä. Viininvalmistus on suoritettu kokonaan asianomaisella tilalla.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Monastery)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Viini, joka valmistetaan maatilaan kuuluvasta vähintään yhden hehtaarin suuruisesta viinitarhasta korjatuista rypäleistä. Maatilan alueella sijaitsee luostari. Viininvalmistus on suoritettu kokonaan asianomaisella tilalla.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Monastery)

kreikka

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUXEMBOURG

Château

ranska

SAN

(1)

Ilmaisu, joka liittyy tilan nimeen; rypäleiden on tultava yksinomaan kyseiseltä tilalta, jossa viininvalmistus on myös suoritettava.

Chile

Grand premier cru

ranska

SAN

(1)

Viineissä, joilla on kansallinen hyväksymismerkintä (’Marque nationale’), voi olla lisäksi jokin seuraavista laatua kuvaavista nimityksistä: ’Vin classé’, ’Premier cru’ tai ’Grand premier cru’, joita on käytetty vuodesta 1959. Kyseiset nimitykset myönnetään yksittäisille viineille virallisen komitean makutestin perusteella, jossa viinit arvioidaan 20-pisteisellä asteikolla:

| — | alle 12 pistettä saaneilta viineiltä evätään virallinen luokitus, eikä niihin saa merkitä ilmaisua ’Marque nationale – appellation contrôlée’, |
| --- | --- |

—

alle 12 pistettä saaneilta viineiltä evätään virallinen luokitus, eikä niihin saa merkitä ilmaisua ’Marque nationale – appellation contrôlée’,

| — | vähintään 12,0 pistettä saaneille viineille myönnetään nimitys ’Marque nationale – appellation contrôlée’, |
| --- | --- |

—

vähintään 12,0 pistettä saaneille viineille myönnetään nimitys ’Marque nationale – appellation contrôlée’,

| — | vähintään 14,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Vin classé’, |
| --- | --- |

—

vähintään 14,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Vin classé’,

| — | vähintään 16,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Premier cru’, |
| --- | --- |

—

vähintään 16,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Premier cru’,

| — | vähintään 18,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Grand premier cru’. |
| --- | --- |

—

vähintään 18,0 pistettä saaneet viinit voivat käyttää nimityksen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ lisäksi ilmaisua ’Grand premier cru’.

Tunisia

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

ranska

SAN

(1)

Kuvaa viiniä, joka on valmistettu myöhään korjatuista Auxerrois-, Pinot blanc-, Pinot gris-, Riesling- tai Gewürztraminer-rypäleistä. Rypäleet on korjattava käsin, ja niiden luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava Riesling-lajikkeen osalta vähintään 95 Öchsle-astetta ja muiden lajikkeiden osalta 105 Öchsle-astetta.

(Valtioneuvoston säädös, 8.1.2001)

Vin de glace

ranska

SAN

(1)

Kuvaa ’jääviiniä’, joka valmistetaan rypäleistä, jotka on korjattu käsin jäisinä vähintään –7 celsiusasteessa. Viinivalmistuksessa saa käyttää yksinomaan Pinot blanc-, Pinot gris- ja Riesling-lajikkeita, ja rypäleen puristemehun luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 120 Öchsle-astetta.

(Valtioneuvoston säädös, 8.1.2001)

Vin de paille

ranska

SAN

(1)

Kuvaa ’olkiviiniä’, joka on valmistettu Auxerrois-, Pinot blanc-, Pinot gris- tai Gewürztraminer-rypäleistä. Rypäleet korjataan käsin ja levitetään kuivumaan olkimatoille vähintään kahden kuukauden ajaksi. Olkien tilalla voi käyttää moderneja säleikköjä. Rypäleiden luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 130 Öchsle-astetta.

(Valtioneuvoston säädös, 8.1.2001)

UNKARI

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

unkari

SAN

(1)

Viini, joka valmistetaan kaatamalla uutta viiniä, rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä jalohometartunnan saaneiden aszú-lajikkeen rypäleiden päälle ja jota vanhennetaan vähintään kolme vuotta (joista kaksi vuotta tynnyrissä). Sokeripitoisuudelle ja sokerittomalle osuudelle on vahvistettu rajat. Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viinissä ’Tokaj’.

Aszúeszencia

unkari

SAN

(1)

Bikavér

unkari

SAN

(1)

Punaviini, joka valmistetaan vähintään kolmesta lajikkeesta ja jota vanhennetaan puutynnyrissä vähintään 12 kuukautta; paikallistasolla voidaan vahvistaa lisävaatimuksia. Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viineissä ’Eger’ ja ’Szekszárd’.

Eszencia

unkari

SAN

(1)

Jalohometartunnan saaneiden aszú-lajikkeen rypäleiden mehu, joka valuu itsestään tynnyreistä, joihin rypäleet kerätään sadonkorjuun aikana. Jäännössokeripitoisuus: vähintään 450 g/l. Sokeriton uutos: vähintään 50 g/l. Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viinissä ’Tokaj’.

Fordítás

unkari

SAN

(1)

Viini, joka valmistetaan kaatamalla viiniä saman satovuoden puristettujen aszú-rypäleiden päälle ja jota vanhennetaan vähintään kaksi vuotta (joista yksi vuosi tynnyrissä). Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viinissä ’Tokaj’.

Máslás

unkari

SAN

(1)

Viini, joka valmistetaan kaatamalla viiniä saman satovuoden Tokaj Aszú -viinisakan päälle ja jota vanhennetaan vähintään kaksi vuotta (joista yksi vuosi tynnyrissä). Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viinissä ’Tokaj’.

Késői szüretelésű bor

unkari

SAN/SMM

(1)

Myöhään korjattu sato. Rypäleen puristemehun sokeripitoisuuden on oltava vähintään 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor

unkari

SAN/SMM

(1)

Valikoiduista rypäleistä valmistettu viini. Rypäleen puristemehun sokeripitoisuuden on oltava vähintään 204,5 g/l.

Muzeális bor

unkari

SAN/SMM

(1)

Viini, jota vanhennetaan pullossa vähintään viisi vuotta.

Siller

unkari

SAN/SMM

(1)

Punaviini, joka on väriltään hyvin kirkasta lyhyen maserointiajan vuoksi.

Szamorodni

unkari

SAN

(1)

Viini, joka valmistetaan jalohometartunnan saaneista aszú-rypäleistä ja terveistä rypäleistä ja jota vanhennetaan vähintään kaksi vuotta (joista yksi vuosi tynnyrissä). Rypäleen puristemehun sokeripitoisuuden on oltava vähintään 230,2 grammaa litrassa. Ilmaisua voidaan käyttää vain SAN-viinissä ’Tokaj’.

ITÄVALTA

Ausstich

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on valmistettava yhden satovuoden rypäleistä, ja siihen on merkittävä valintakriteereitä koskevat tiedot.

Auswahl

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on valmistettava yhden satovuoden rypäleistä, ja siihen on merkittävä valintakriteereitä koskevat tiedot.

Bergwein

saksa

SAN/SMM

(1)

Viinin valmistetaan rypäleistä, jotka kasvavat pengerretyissä tai jyrkkärinteisissä (kaltevuus yli 26 %) viinitarhoissa.

Klassik

saksa

SAN

(1)

Viini on valmistettava yhden satovuoden rypäleistä, ja siihen on merkittävä valintakriteereitä koskevat tiedot.

Classic

Heuriger

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on myytävä vähittäismyyjälle ennen satovuotta seuraavan joulukuun loppua ja loppukuluttajalle ennen seuraavan vuoden maaliskuun loppua.

Gemischter Satz

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on valmistettava sekoittamalla eri valko- tai punaviinilajikkeita.

Jubiläumswein

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on valmistettava yhden satovuoden rypäleistä, ja siihen on merkittävä valintakriteereitä koskevat tiedot.

Reserve

saksa

SAN

(1)

Viinin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 13 tilavuusprosenttia. Punaviinin osalta laatuviinin tarkastusnumeroa ei voi merkitä ennen satovuotta seuraavaa 1 päivää marraskuuta ja valkoviinien osalta ei ennen satovuotta seuraavaa 15 päivää maaliskuuta.

Schilcher

saksa

SAN/SMM

(1)

Viini on tuotettava Steiermarkissa ainoastaan Steirerlandin viininviljelyalueella viljellyistä Blauer Wildbacher -lajikkeen rypäleistä.

Sturm

saksa

SMM

(1)

Osittain käyneen rypäleen puristemehun alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 1 tilavuusprosentti. Sturm-rypälemehu on myytävä satovuoden elo- ja joulukuun välisenä aikana, ja sen on myyntihetkellä oltava käymistilassa.

PORTUGALI

Canteiro

portugali

SAN

(3)

Ilmaisu, joka on varattu SAN-viinille ’Madeira’; tällaista viiniä väkevöidään käymisen jälkeen ja varastoidaan tynnyreissä, sitä vanhennetaan vähintään kahden vuoden ajan ja siitä on pidettävä ajantasaista rekisteriä; viini voidaan pullottaa aikaisintaan kolmen vuoden kuluttua.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugali

SAN/SMM

(1)

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille viineille, jotka pakataan lasipulloihin, joiden aistinvaraiset ominaisuudet ovat selvästi erottuvat, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 1 prosentti lainsäädännössä vahvistettua vähimmäismäärää korkeampi, joista pidetään ajantasaista rekisteriä ja joihin on merkittävä satovuosi.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Crusted

englanti

SAN

(3)

Portviini, jolla on poikkeukselliset aistinvaraiset ominaisuudet, pullotettaessa punainen ja täyteläinen, hienoarominen ja hienonmakuinen; ominaisuudet syntyvät kun useiden satovuosien viinejä sekoitetaan aistinvaraisten ominaisuuksien täydentävyyden aikaansaamiseksi ja pullon seinämään muodostuu sakkakerros (crust); viinillä on oltava Instituto dos Vinhos do Douro e do Porton myöntämä oikeus käyttää kyseistä nimitystä.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugali

SAN/SMM

(1)

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetulle viinille, joka on pakattu lasipulloon, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat selvästi erottuvat ja joista pidetään ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Escuro

portugali

SAN

(3)

Ilmaisu, joka on varattu SAN-viinille ’Madeira’; aromi on intensiivinen ja väri vaihtelee oranssista hallitsevaan ruskeaan, kun viinin väriaineet hapettuvat ja tynnyristä irtoavat ainekset siirtyvät nesteeseen.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Fino

portugali

SAN

(3)

Elegantti ja laadukas SAN-viini ’Madeira’, jossa ovat tasapainossa happojen tuoma raikkaus, täyteläisyys ja aromi, jotka syntyvät kun viiniä vanhennetaan tynnyrissä.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Laadukas portviini, jonka monikerroksiset aromi ja maku antavat sille sen aistinvaraiset ominaisuudet; ilmaisua käytetään yksinomaan perinteisten portviiniin liittyvien mainintojen ’Tawny’, ’Ruby’ ja ’White’ kanssa.

[Portaria nro1484/2002, 22.11.2002]

Frasqueira

portugali

SAN

(3)

SAN-viini ’Madeira’, johon merkitään satovuosi; tuote on saatava perinteisistä lajikkeista ja sitä on vanhennettava ennen pullottamista vähintään 20 vuotta, sillä on oltava erottuva laatu ja siitä on pidettävä ajantasaista rekisteriä sekä ennen pullottamista että sen jälkeen.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Garrafeira

portugali

SAN/SMM

(1, 3)

Ilmaisu, joka varataan maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetulle viinille, johon merkitään satovuosi ja jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat selvästi erottuvat; punaviiniä on vanhennettava vähintään 30 kuukautta (joista vähintään 12 kuukautta lasipullossa), valko- ja punaviiniä vähintään 12 kuukautta (joista vähintään kuusi kuukautta lasipullossa); viineistä on pidettävä ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

SAN

(3)

SAN-portviini, joka pakataan puutynnyreissä pitämisen jälkeen lasisäiliöihin vähintään kahdeksaksi vuodeksi, minkä jälkeen se pullotetaan.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

SAN

(3)

SAN-viini ’Madeira’, johon merkitään satovuosi; tuote on saatava perinteisistä lajikkeista ja sitä on vanhennettava ennen pullottamista vähintään 20 vuotta, sillä on oltava erottuva laatu ja siitä on pidettävä ajantasaista rekisteriä sekä ennen pullottamista että sen jälkeen.

[Portaria nro 40/82, 15.4.1982]

Lágrima

portugali

SAN

(3)

Portviini, jonka makeusasteen on vastattava 20 celsiusasteessa tiheyttä 1 034–1 084.

[Decreto-Lei nro 166/86, 26.6.1986]

Leve

portugali

SAN/SMM

(1, 3)

Ilmaisu, joka varataan SMM-viinille ’Lisboa’, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään sama kuin asianomaiselle viininviljelyvyöhykkeelle on säädetty, jonka todellinen alkoholipitoisuus on enintään 10 tilavuusprosenttia, jonka haihtumattomien happojen pitoisuus viinihappona ilmaistuna on vähintään 4,5 g/l, jonka vähimmäispaine on 1 baari ja jonka muut analyyttiset parametrit ovat maantieteellisellä merkinnällä varustetulle viinille yleisesti vahvistettujen arvojen mukaisia.

[Portaria nro 426/2009, 23.4.2009]

Ilmaisu, joka varataan SMM-viinille ’Tejo’, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään sama kuin asianomaiselle viininviljelyvyöhykkeelle on säädetty, jonka todellinen alkoholipitoisuus on enintään 10,5 tilavuusprosenttia, jonka haihtumattomien happojen pitoisuus viinihappona ilmaistuna on vähintään 4 g/l, jonka vähimmäispaine on 1 baari ja jonka muut analyyttiset parametrit ovat maantieteellisellä merkinnällä varustetulle viinille yleisesti vahvistettujen arvojen mukaisia.

[Portaria nro 445/2009, 27.4.2009]

Valkoinen SAN-portviini, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 16,5 tilavuusprosenttia.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

SAN-viini ’Madeira’, joka on jokseenkin täyteläinen mutta tasapainoinen.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Nobre

portugali

SAN

(1)

Ilmaisu, joka varataan alkuperänimitykselle ’Dão’, joka on Dãon alueen viiniä koskevien sääntöjen mukainen.

[Decreto-Lei nro 376/93, 5.11.1993]

Reserva

portugali

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5)

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille viineille, jotka pakataan lasipulloihin, joihon merkitään satovuosi, joiden aistinvaraiset ominaisuudet ovat selvästi erottuvat, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 0,5 prosenttia lainsäädännössä vahvistettua vähimmäismäärää korkeampi ja joista pidetään ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Ilmaisu, joka varataan laatukuohuviineille ja maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille kuohuviineille, joita pidetään pulloissa 12–24 kuukautta ennen sakan poistamista juoksutusmenetelmää käyttäen, jäädyttämällä tai muulla tavoin.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille väkeville viineille, jotka pakataan lasipulloihin, joihon merkitään satovuosi, joita voidaan pitää kaupan vasta kolmen vuoden kuluttua ja joista pidetään ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

SAN

(1, 3, 4, 5)

Portviini, jonka aistinvaraiset ominaisuudet erottuvat selkeästi, jonka aromi ja maku ovat monikerroksiset ja joka saadaan sekoittamalla eri kypsyysasteisia viinejä, mikä antaa sille sen erityiset aistinvaraiset ominaisuudet.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

SAN-viini ’Madeira’, joka on viisivuotissäännön mukainen.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Velha reserva (tai grande reserva)

portugali

SAN/SMM

(1, 3, 4, 5)

Ilmaisu, joka varataan laatukuohuviineille ja maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille kuohuviineille, joita pidetään pulloissa yli 36 kuukautta ennen sakan poistamista juoksutusmenetelmää käyttäen, jäädyttämällä tai muulla tavoin.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Ruby

englanti

SAN

(3)

Portviini, joka on punainen tai kirkkaan punainen. Viininvalmistaja pyrkii hillitsemään syvän punaisen värin kehittymistä ja säilyttämään nuoren viinin hedelmäisyyden ja voiman.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

Etelä-Afrikka (8)

Solera

portugali

SAN

(3)

SAN-viini ’Madeira’, johon on merkittävä erän perustana oleva satovuosi; vuosittain otetaan pullotettavaksi enintään 10 prosenttia varastosta, ja kyseinen määrä korvataan toisella laatuviinillä. Lisäyksiä sallitaan enintään 10, sen jälkeen kaikki tuolloinen viini voidaan pullottaa kerralla.

[Portaria nro 125/98, 29.7.1998]

Super reserva

portugali

SAN/SMM

(4, 5)

Ilmaisu, joka varataan laatukuohuviineille ja maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille kuohuviineille, joita pidetään pulloissa 24–36 kuukautta ennen sakan poistamista juoksutusmenetelmää käyttäen, jäädyttämällä tai muulla tavoin.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Superior

portugali

SAN/SMM

(1, 3)

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille viineille, jotka pakataan lasipulloihin, joiden aistinvaraiset ominaisuudet ovat selvästi erottuvat, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 1 prosentti lainsäädännössä vahvistettua vähimmäismäärää korkeampi ja joista pidetään ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Ilmaisu, joka on varattu maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuille väkeville viineille, jotka pakataan lasipulloihin, joita voidaan pitää kaupan vasta viiden vuoden kuluttua ja joista pidetään ajantasaista rekisteriä.

[Portaria nro 924/2004, 26.7.2004]

Tawny

englanti

SAN

(3)

Punainen portviini, jota on pidetty puuastiassa vähintään seitsemän vuotta. Se valmistetaan eri viinieristä, joita on vanhennettu eripituisia aikoja tynnyreissä tai sammioissa. Viinien väri kehittyy iän myötä hitaasti kellanruskeaan (tawny), keskikellanruskeaan (medium tawny) tai kevyen kellanruskeaan (light tawny); bukeessa on kuivattuja hedelmiä ja puuta; mitä vanhempi viini, sitä vahvemmat aromit.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

Etelä-Afrikka (8)

Vintage, johon voidaan lisätä ilmaisu Late Bottle (LBV) tai Character

englanti

SAN

(3)

Portviini, jolla on korkealaatuiset aistinvaraiset ominaisuudet, joka saadaan yhdestä sadosta; punainen ja täyteläinen hyväksyntähetkellä, hienoarominen ja hienonmakuinen, Instituto dos Vinhos do Douro e do Porton myöntämä oikeus käyttää nimitystä. Nimitystä ’Late Bottled Vintage’ tai ’LBV’ voidaan käyttää satovuotta seuraavana neljäntenä vuonna, ja viimeinen pullotus on tehtävä satovuotta seuraavan kuudennen vuoden 31. päivään joulukuuta mennessä.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

Vintage

englanti

SAN

(3)

Portviini, jolla on poikkeukselliset aistinvaraiset ominaisuudet, joka saadaan yhdestä sadosta; punainen ja täyteläinen hyväksyntähetkellä, erittäin hienoarominen ja hienonmakuinen, Instituto dos Vinhos do Douro e do Porton myöntämä oikeus käyttää nimitystä ja vastaavaa päivämäärää. Nimitystä ’Vintage’ voidaan käyttää satovuotta seuraavana toisena vuonna, ja viimeinen pullotus on tehtävä satovuotta seuraavan kolmannen vuoden 30 päivään heinäkuuta mennessä. Viiniä voidaan pitää kaupan satovuotta seuraavan toisen vuoden 1 päivästä toukokuuta alkaen.

[Regulamento nro 36/2005, 18.4.2005]

Etelä-Afrikka (8)

ROMANIA

Rezervă

romania

SAN/SMM

(1)

Viini, jota kypsytetään vähintään kuusi kuukautta tammiastiassa ja vähintään kuusi kuukautta pullossa.

Vin de vinotecă

romania

SAN

(1, 15, 16)

Viini, jota kypsytetään vähintään yksi vuosi tammiastiassa ja vähintään neljä vuotta pullossa.

Vin tânăr

romania

SAN/SMM

(1)

Viini, jota pidetään kaupan vain sen vuoden loppuun saakka, jona se hyväksyttiin.

SLOVAKIA

Mladé víno

slovakki

SAN

(1)

Viini on pullotettava ennen sen kalenterivuoden loppua, jona viinin valmistuksessa käytetyt rypäleet korjattiin. Viini voidaan laskea liikkeeseen saman satovuoden marraskuun ensimmäisenä maanantaina.

Archívne víno

slovakki

SAN

(1)

Viiniä on kypsytetty vähintään kolme vuotta sen valmistuksessa käytettyjen rypäleiden korjaamisesta.

Panenská úroda

slovakki

SAN

(1)

Rypäleet ovat peräisin viinitarhan ensimmäisestä sadosta. Ensimmäisenä satona pidetään istutusta seuraavan kolmannen ja viimeistään neljännen vuoden satoa.

SLOVENIA

Mlado vino

sloveeni

SAN/SMM

(1)

Viiniä, joka voidaan saattaa markkinoille 30 päivän kuluttua sadonkorjuusta ja ainoastaan 31 päivään tammikuuta saakka.

---

(1)  Merkintä ’SAN’ (suojattu alkuperänimitys) tai ’SMM’ (suojattu maantieteellinen merkintä), jota täydennetään viittauksella asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b tarkoitettuun rypäletuotteen luokkaan.

1

(2)  Kursiivilla kirjoitettu on esitetty vain tiedoksi ja/tai selitykseksi, eikä siihen sovelleta tämän asetuksen 3 artiklan säännöksiä. Näin ollen sen ei voida missään olosuhteissa katsoa korvaavan asianomaista kansallista lainsäädäntöä.”

2

(3)  Merkintä ’Qualitätswein mit Prädikat’ on sallittu 31.12.2010 päättyvän siirtymäkauden ajan.

3

(4)  Ilmaisuille ’Sekt’, ’Likörwein’ ja ’Perlwein’ ei haeta suojaa.

4

(5)  Ilmaisulle ’sekt’ ei haeta suojaa.

5

(6)  Ilmaisulle ’sekt’ ei haeta suojaa.

6

(7)  Ilmaisuille ’Riesling’ ja ’Sekt’ ei haeta suojaa.

7

(8)  Ilmaisuja ’Ruby’, ’Tawny’ ja ’Vintage’ käytetään etelä-afrikkalaisen maantieteellisen merkinnän ’CAPE’ kanssa.

8

---

LIITE II

”LIITE XV

LUETTELO RYPÄLELAJIKKEISTA JA NIIDEN SYNONYYMEISTÄ, JOTKA VOIVAT ESIINTYÄ VIINIEN MERKINNÖISSÄ

(*)   SELITYKSET:

| — | kursiivi: | viittaus rypälelajikkeen synonyymiin |
| --- | --- | --- |
| — | ° | ei synonyymiä |
| — | lihavointi: | sarake 3: rypälelajikkeen nimi
  sarake 4: maa, jossa nimi vastaa lajiketta, ja viittaus lajikkeeseen |
| — | normaali kirjoitustapa: | sarake 3: rypälelajikkeen nimen synonyymi
  sarake 4: rypälelajikkeen nimen synonyymia käyttävä maa. |

—

kursiivi:

viittaus rypälelajikkeen synonyymiin

—

°

ei synonyymiä

—

lihavointi:

sarake 3: rypälelajikkeen nimi

sarake 4: maa, jossa nimi vastaa lajiketta, ja viittaus lajikkeeseen

—

normaali kirjoitustapa:

sarake 3: rypälelajikkeen nimen synonyymi

sarake 4: rypälelajikkeen nimen synonyymia käyttävä maa.

A OSA:   Luettelo rypälelajikkeista ja niiden synonyymeistä, jotka voivat esiintyä viinien merkinnöissä 62 artiklan 3 kohdan mukaisesti

| | Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä | Lajikkeen tai sen synonyymin nimi | Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai synonyymiä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Italia° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Kreikka°, Italia°, Portugali°, Algeria°, Tunisia°, Yhdysvallat°, Kypros°, Etelä-Afrikka
  Huom.: Alicante-nimeä ei voida käyttää yksin viinin kuvauksessa. |
| 3 | Alicante Branco | Portugali° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Ranska°, Serbia ja Montenegro (6) |
| 5 | Alicante | Italia° |
| 6 | Alikant Buse | Serbia ja Montenegro (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Italia |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Romania |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Espanja° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (13-20-30), Itävalta (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Italia (20-30), Sveitsi |
| 11 | Blauer Burgunder | Itävalta (10-13), Serbia ja Montenegro (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Saksa (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Saksa (30), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-20-30), Itävalta (10-11), Bulgaria (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Romania (30), Italia (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Romania (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Serbia ja Montenegro (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Kroatia° |
| 17 | Burgundac crni | Serbia ja Montenegro (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Kroatia°, Serbia ja Montenegro° |
| 19 | Burgundec bel | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia° |
| 20 | Burgundec crn | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia° |
| 22 | Early Burgundy | Yhdysvallat° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Unkari (31) |
| 24 | Frühburgunder | Saksa (12), Alankomaat° |
| 25 | Grauburgunder | Saksa, Bulgaria, Unkari°, Romania (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Romania (25), Saksa, Itävalta |
| 27 | Grossburgunder | Romania (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Unkari (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Unkari° |
| 30 | Spätburgunder | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-20), Serbia ja Montenegro (11-17), Bulgaria (13), Kanada (10-13), Chile, Unkari (29), Moldova°, Romania (13), Italia (10-13), Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa (13) |
| 31 | Weißburgunder | Etelä-Afrikka (33), Kanada, Chile (32), Unkari (23), Saksa (32, 33), Itävalta (32), Yhdistynyt kuningaskunta°, Italia |
| 32 | Weißer Burgunder | Saksa (31, 33), Itävalta (31), Chile (31), Slovenia, Italia |
| 33 | Weissburgunder | Etelä-Afrikka (31), Saksa (31, 32), Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Sveitsi° |
| 34 | Weisser Burgunder | Serbia ja Montenegro (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Italia |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Romania |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Tšekki (39), Itävalta°, Saksa, Slovenia (Modra frankinja, Frankinja), Unkari, Romania (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Romania |
| 39 | Frankovka | Tšekki (37), Slovakia (40), Romania (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovakia (39) |
| 41 | Kékfrankos | Unkari, Romania (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Italia |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugali° |
| 44 | Мелник (BU)
  Melnik | Мелник

  Melnik | Bulgaria |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Italia° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Tšekki ° |
| 47 | Moravia dulce | Espanja° |
| 48 | Moravia agria | Espanja ° |
| 49 | Muškat moravský | Tšekki°, Slovakia |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Romania |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Italia° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentiina° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Italia |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Ranska |

Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä

Lajikkeen tai sen synonyymin nimi

Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai synonyymiä (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Italia°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Kreikka°, Italia°, Portugali°, Algeria°, Tunisia°, Yhdysvallat°, Kypros°, Etelä-Afrikka

Huom.: Alicante-nimeä ei voida käyttää yksin viinin kuvauksessa.

3

Alicante Branco

Portugali°

4

Alicante Henri Bouschet

Ranska°, Serbia ja Montenegro (6)

5

Alicante

Italia°

6

Alikant Buse

Serbia ja Montenegro (4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Italia

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Romania

9

Borba (PT)

Borba

Espanja°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (13-20-30), Itävalta (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Italia (20-30), Sveitsi

11

Blauer Burgunder

Itävalta (10-13), Serbia ja Montenegro (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Saksa (24)

13

Blauer Spätburgunder

Saksa (30), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-20-30), Itävalta (10-11), Bulgaria (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Romania (30), Italia (10-30)

14

Burgund Mare

Romania (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Serbia ja Montenegro (34)

16

Burgundac Crni

Kroatia°

17

Burgundac crni

Serbia ja Montenegro (11-30)

18

Burgundac sivi

Kroatia°, Serbia ja Montenegro°

19

Burgundec bel

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia°

20

Burgundec crn

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-30)

21

Burgundec siv

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia°

22

Early Burgundy

Yhdysvallat°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Unkari (31)

24

Frühburgunder

Saksa (12), Alankomaat°

25

Grauburgunder

Saksa, Bulgaria, Unkari°, Romania (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Romania (25), Saksa, Itävalta

27

Grossburgunder

Romania (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Unkari (30)

29

Nagyburgundi

Unkari°

30

Spätburgunder

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-20), Serbia ja Montenegro (11-17), Bulgaria (13), Kanada (10-13), Chile, Unkari (29), Moldova°, Romania (13), Italia (10-13), Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa (13)

31

Weißburgunder

Etelä-Afrikka (33), Kanada, Chile (32), Unkari (23), Saksa (32, 33), Itävalta (32), Yhdistynyt kuningaskunta°, Italia

32

Weißer Burgunder

Saksa (31, 33), Itävalta (31), Chile (31), Slovenia, Italia

33

Weissburgunder

Etelä-Afrikka (31), Saksa (31, 32), Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Sveitsi°

34

Weisser Burgunder

Serbia ja Montenegro (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Italia

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Romania

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Tšekki (39), Itävalta°, Saksa, Slovenia (Modra frankinja, Frankinja), Unkari, Romania (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Romania

39

Frankovka

Tšekki (37), Slovakia (40), Romania (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovakia (39)

41

Kékfrankos

Unkari, Romania (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Italia

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugali°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulgaria

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Italia°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Tšekki °

47

Moravia dulce

Espanja°

48

Moravia agria

Espanja °

49

Muškat moravský

Tšekki°, Slovakia

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Romania

51

Porto (PT)

Portoghese

Italia°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentiina°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Italia

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Ranska

B OSA:   Luettelo rypälelajikkeista ja niiden synonyymeistä, jotka voivat esiintyä viinien merkinnöissä 62 artiklan 4 kohdan mukaisesti

| | Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä | Lajikkeen tai sen synonyymin nimi | Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai synonyymiä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Kreikka°, Kypros° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Italia°, Kreikka°, Malta°, Yhdysvallat |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Italia° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Italia, Australia |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Italia° |
| 7 | Barbera | Etelä-Afrikka°, Argentiina°, Australia°, Kroatia°, Meksiko°, Slovenia°, Uruguay°, Yhdysvallat°, Kreikka°, Italia°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Italia° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Italia° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Italia, Australia |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Unkari° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Italia, Australia |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Unkari |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovakia |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Italia |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Italia° |
| 18 | Korinthiaki | Kreikka° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Italia, Australia |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Italia, Australia |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sáfeher | Unkari |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Italia, Australia |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Italia |
| 27 | Lambrusco | Italia, Australia (2), Yhdysvallat |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Italia |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Italia, Australia |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Italia |
| 35 | Pikolit | Slovenia |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Italia, Australia |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Unkari (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Serbia ja Montenegro (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Serbia ja Montenegro (39-43-46), Slovenia° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulgaria°, Itävalta, Saksa (43), Unkari (38), Tšekki (49), Italia (43), Kreikka, Portugali, Slovenia |
| 42 | Rhine Riesling | Etelä-Afrikka°, Australia°, Chile (44), Moldova°, Uusi-Seelanti°, Kypros, Unkari° |
| 43 | Riesling renano | Saksa (41), Serbia ja Montenegro (39-40-46), Italia (41) |
| 44 | Riesling Renano | Chile (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Slovenia |
| 46 | Rizling rajnski | Serbia ja Montenegro (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia°, Kroatia° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovakia° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Tšekki (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Italia, Australia |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Slovenia |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Italia, Australia, Yhdysvallat |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Italia° |
| 55 | Verdeca | Italia |
| 56 | Verdese | Italia° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Italia, Australia |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Italia, Australia |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Italia, Australia |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Unkari |

Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä

Lajikkeen tai sen synonyymin nimi

Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai synonyymiä (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Kreikka°, Kypros°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Italia°, Kreikka°, Malta°, Yhdysvallat

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Italia°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Italia, Australia, Yhdysvallat

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Italia, Australia

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Italia°

7

Barbera

Etelä-Afrikka°, Argentiina°, Australia°, Kroatia°, Meksiko°, Slovenia°, Uruguay°, Yhdysvallat°, Kreikka°, Italia°, Malta°

8

Barbera Sarda

Italia°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Italia°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Italia, Australia

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Unkari°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Italia, Australia

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Italia, Australia, Yhdysvallat

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Unkari

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovakia

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Italia

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Italia°

18

Korinthiaki

Kreikka°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Italia, Australia, Yhdysvallat

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Italia, Australia

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Italia, Australia, Yhdysvallat

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Italia, Australia

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Italia, Australia, Yhdysvallat

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sáfeher

Unkari

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Italia, Australia

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Italia

27

Lambrusco

Italia, Australia (2), Yhdysvallat

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Italia

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Italia, Australia

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Italia, Australia, Yhdysvallat

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Italia

35

Pikolit

Slovenia

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Italia, Australia

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Italia, Australia, Yhdysvallat

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Unkari (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Serbia ja Montenegro (40-41-46)

40

Renski rizling

Serbia ja Montenegro (39-43-46), Slovenia° (45)

41

Rheinriesling

Bulgaria°, Itävalta, Saksa (43), Unkari (38), Tšekki (49), Italia (43), Kreikka, Portugali, Slovenia

42

Rhine Riesling

Etelä-Afrikka°, Australia°, Chile (44), Moldova°, Uusi-Seelanti°, Kypros, Unkari°

43

Riesling renano

Saksa (41), Serbia ja Montenegro (39-40-46), Italia (41)

44

Riesling Renano

Chile (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Slovenia

46

Rizling rajnski

Serbia ja Montenegro (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia°, Kroatia°

48

Rizling rýnsky

Slovakia°

49

Ryzlink rýnský

Tšekki (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Italia, Australia

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Italia, Australia, Yhdysvallat

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Slovenia

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Italia, Australia, Yhdysvallat

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Italia°

55

Verdeca

Italia

56

Verdese

Italia°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Italia, Australia

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Italia, Australia

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Italia, Australia

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Unkari

---

(1)  Tässä liitteessä esitetyt poikkeukset sallitaan asianomaisten maiden osalta vain, jos kyseessä ovat suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit, jotka on valmistettu asianomaisista lajikkeista.

1

(2)  Käyttö sallittu 1. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppasopimuksen 22 artiklan 4 kohdan määräysten mukaisesti (EUVL L 28, 30.1.2009, s. 3).”

2

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/60

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 402/2010,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pintadeau de la Drôme (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan hakemus nimityksen ”Pintadeau de la Drôme” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan hakemus nimityksen ”Pintadeau de la Drôme” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 222, 15.9.2009, s. 12.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.1   Tuore liha (ja muut eläimenosat)

RANSKA

Pintadeau de la Drôme (SMM)

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/62

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 403/2010,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Tarta de Santiago (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Tarta de Santiago” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Tarta de Santiago” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 23.

2

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 510/2006 liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

ESPANJA

Tarta de Santiago (SMM)

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/64

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 404/2010,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn vireillepano

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä elokuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä elokuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa unioniin.

| (2) | Menettely käynnistettiin, kun Association of European Wheel Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Menettely käynnistettiin, kun Association of European Wheel Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, valituksessa mainituille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, valituksessa mainituille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Kiinalaisten viejien, tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(5)

Kiinalaisten viejien, tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (6) | Yhteensä 36 kiinalaista yritystä ja etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’ryhmät’, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 36 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Kiinalaisten yritysten yhteistyöaste eli kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten EU:hun suuntautuvan viennin osuus Kiinan kokonaisviennistä EU:hun oli yli 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Yhteensä 36 kiinalaista yritystä ja etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’ryhmät’, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 36 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Kiinalaisten yritysten yhteistyöaste eli kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten EU:hun suuntautuvan viennin osuus Kiinan kokonaisviennistä EU:hun oli yli 90 prosenttia.

| (7) | Kuultuaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana, ja otti myös huomioon yhteistyössä toimineiden yritysten tai ryhmien maantieteellisen jakaantumisen. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (ryhmää), joiden osuus oli 47 prosenttia 36:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai ryhmän viennistä EU:hun ja noin 43 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä EU:hun. Kiinan viranomaiset ja Kiinan kauppakamari hyväksyivät komission valitseman otoksen mutta pyysivät ainakin kahden yrityksen (ryhmän) lisäämistä otokseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että alun perin valittuun otokseen kuuluu 20 yritystä, jotka kuuluvat neljään ryhmään, päätettiin ettei enempää yrityksiä tai ryhmiä voida lisätä, koska tutkimusta ei pystyttäisi saattamaan päätökseen säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Kuultuaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana, ja otti myös huomioon yhteistyössä toimineiden yritysten tai ryhmien maantieteellisen jakaantumisen. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (ryhmää), joiden osuus oli 47 prosenttia 36:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai ryhmän viennistä EU:hun ja noin 43 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä EU:hun. Kiinan viranomaiset ja Kiinan kauppakamari hyväksyivät komission valitseman otoksen mutta pyysivät ainakin kahden yrityksen (ryhmän) lisäämistä otokseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että alun perin valittuun otokseen kuuluu 20 yritystä, jotka kuuluvat neljään ryhmään, päätettiin ettei enempää yrityksiä tai ryhmiä voida lisätä, koska tutkimusta ei pystyttäisi saattamaan päätökseen säädetyssä määräajassa.

| (8) | Viisi otoksen ulkopuolista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta ja toimitti tarvittavat tiedot annetussa määräajassa perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan ja 17 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi. Ottaen kuitenkin huomioon otoksen koon – 4 ryhmää, joihin kuuluu monta yritystä – komissio päätteli perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei otoksen ulkopuolisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voitu myöntää yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut suhteettoman työlästä ja estänyt tutkimuksen saattamisen loppuun ajoissa. |
| --- | --- |

(8)

Viisi otoksen ulkopuolista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta ja toimitti tarvittavat tiedot annetussa määräajassa perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan ja 17 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi. Ottaen kuitenkin huomioon otoksen koon – 4 ryhmää, joihin kuuluu monta yritystä – komissio päätteli perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei otoksen ulkopuolisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voitu myöntää yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut suhteettoman työlästä ja estänyt tutkimuksen saattamisen loppuun ajoissa.

| (9) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio lähetti tarvittavat lomakkeet tätä haluaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan viranomaisille. |
| --- | --- |

(9)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio lähetti tarvittavat lomakkeet tätä haluaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan viranomaisille.

| (10) | Vireillepanoilmoitus lähetettiin 40:lle unionin alumiinipyörien tuottajalle. Vastauksia saatiin 17. Otokseen valittiin 5 yritysryhmää, koska niiden todettiin edustavan unionin kokonaistuotantoa EU:ssa myytyjen ja tuotettujen määrien (yli 75 %), maantieteellisen kattavuuden sekä toimintatyypin (eli alkuperäinen laitevalmistaja (OEM) ja jälkimarkkinamyynti) osalta (selitetty tarkemmin 19 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa). Vaikka otokseen kuuluvien EU:n tuottajien myynnistä suurin osa suuntautui OEM-segmentille, kaksi otokseen kuuluvista tuottajista myi myös jälkimarkkinasegmentille. Otoksessa oli edustettuna myös yrityksiä, jotka eivät osallistuneet valitukseen. |
| --- | --- |

(10)

Vireillepanoilmoitus lähetettiin 40:lle unionin alumiinipyörien tuottajalle. Vastauksia saatiin 17. Otokseen valittiin 5 yritysryhmää, koska niiden todettiin edustavan unionin kokonaistuotantoa EU:ssa myytyjen ja tuotettujen määrien (yli 75 %), maantieteellisen kattavuuden sekä toimintatyypin (eli alkuperäinen laitevalmistaja (OEM) ja jälkimarkkinamyynti) osalta (selitetty tarkemmin 19 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa). Vaikka otokseen kuuluvien EU:n tuottajien myynnistä suurin osa suuntautui OEM-segmentille, kaksi otokseen kuuluvista tuottajista myi myös jälkimarkkinasegmentille. Otoksessa oli edustettuna myös yrityksiä, jotka eivät osallistuneet valitukseen.

| (11) | Tutkimuksen aikana osapuolet toivat esiin lisäseikkoja, jotka koskivat OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välisiä väitettyjä eroavaisuuksia. Relevantimpien tietojen saamiseksi otosta päätettiin laajentaa ottamalla siihen mukaan yksi (suuri) tuottaja, joka toimii jälkimarkkinasegmentillä. |
| --- | --- |

(11)

Tutkimuksen aikana osapuolet toivat esiin lisäseikkoja, jotka koskivat OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välisiä väitettyjä eroavaisuuksia. Relevantimpien tietojen saamiseksi otosta päätettiin laajentaa ottamalla siihen mukaan yksi (suuri) tuottaja, joka toimii jälkimarkkinasegmentillä.

| (12) | Valituksen tekijät pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi niiden nimien salassapidon. Vireillepanon jälkeen kaikki yhteistyössä toimivat yritykset hyväksyivät nimensä julkaisemisen yhteistyössä toimijoina mutteivät valituksen tekijöinä. |
| --- | --- |

(12)

Valituksen tekijät pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi niiden nimien salassapidon. Vireillepanon jälkeen kaikki yhteistyössä toimivat yritykset hyväksyivät nimensä julkaisemisen yhteistyössä toimijoina mutteivät valituksen tekijöinä.

| (13) | Vireillepanoilmoitus lähetettiin noin 80:lle alumiinipyörien tuojalle ja tuojalle/käyttäjälle. Vastauksia saatiin 40 yritykseltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin kolmannes. Näistä vastauksista 12 saatiin tuojilta ja loput tuontia harjoittavilta käyttäjiltä. Otokseen valittiin 7 yritystä (5 tuojaa ja 2 tuontia harjoittavaa käyttäjää). |
| --- | --- |

(13)

Vireillepanoilmoitus lähetettiin noin 80:lle alumiinipyörien tuojalle ja tuojalle/käyttäjälle. Vastauksia saatiin 40 yritykseltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin kolmannes. Näistä vastauksista 12 saatiin tuojilta ja loput tuontia harjoittavilta käyttäjiltä. Otokseen valittiin 7 yritystä (5 tuojaa ja 2 tuontia harjoittavaa käyttäjää).

| (14) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja yksilöllistä tarkastelua pyytäneille tuottajille sekä otokseen valituille seitsemälle tuojalle. Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin käyttäjille ja yhteistyössä toimineille muille tuottajille. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja yksilöllistä tarkastelua pyytäneille tuottajille sekä otokseen valituille seitsemälle tuojalle. Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin käyttäjille ja yhteistyössä toimineille muille tuottajille.

| (15) | Vastauksia saatiin neljältä otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä viideltä kiinalaiselta perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Vastaukset saatiin myös kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, yhdeksältä muulta EU:n tuottajalta ja 13 käyttäjältä. Lisäksi saatiin huomautuksia Kiinan kauppakamarilta ja kahdelta käyttäjien järjestöltä. |
| --- | --- |

(15)

Vastauksia saatiin neljältä otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä viideltä kiinalaiselta perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Vastaukset saatiin myös kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, yhdeksältä muulta EU:n tuottajalta ja 13 käyttäjältä. Lisäksi saatiin huomautuksia Kiinan kauppakamarilta ja kahdelta käyttäjien järjestöltä.

| (16) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat






  — | Borbet-ryhmä:
  Borbet Solingen GmbH – Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

Borbet-ryhmä:

Borbet Solingen GmbH – Saksa

| — | Heyes Lemmerz -ryhmä:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tšekki |
| --- | --- | --- |

—

Heyes Lemmerz -ryhmä:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tšekki

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italia |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italia

| — | Ronal-ryhmä:






  — | Ronal AG – Sveitsi |
| --- | --- | --- |

—

Ronal-ryhmä:

—

Ronal AG – Sveitsi

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Puola |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Puola

| — | Speedline s.r.l. – Italia |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Italia

| — | Mapsa S. Coop. L. – Espanja |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Espanja

| — | AEZ – Saksa |
| --- | --- |

—

AEZ – Saksa

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Ranska |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Ranska

| b) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding) |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng) |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| c) | Etuyhteydessä olevat yritykset unionissa






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Saksa) |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydessä olevat yritykset unionissa

—

OZ Deutschland, Biberbach (Saksa)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)

| d) | Etuyhteydessä olevat yritykset Singaporessa






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydessä olevat yritykset Singaporessa

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| e) | Käyttäjät






  — | Renault – Ranska |
| --- | --- | --- |

e)

Käyttäjät

—

Renault – Ranska

| — | BMW – Saksa. |
| --- | --- |

—

BMW – Saksa.

| (17) | Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:






  f) | Tuottajat Turkissa






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:

f)

Tuottajat Turkissa

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Tutkimusajanjakso

| (18) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(18)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (19) | Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinipyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50. |
| --- | --- |

(19)

Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinipyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50.

| (20) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailuja alumiinipyöristä (noin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista) ja osallistuvat tuotemerkkiään kantavien uusien pyörien suunnitteluprosessiin. Molemmat unionin tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailevat samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille. |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailuja alumiinipyöristä (noin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista) ja osallistuvat tuotemerkkiään kantavien uusien pyörien suunnitteluprosessiin. Molemmat unionin tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailevat samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille.

| (21) | Yksi viejä väitti, että OEM-segmentille tarkoitetut alumiinipyörät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska ne asennetaan ainoastaan uusiin autoihin, kun taas jälkimarkkinoille suunnatuilla alumiinipyörillä on tarkoitus korvata OEM-pyörä automallin elinkaaren aikana. Väite on ristiriitainen, koska siinä vahvistetaan, että jälkimarkkinoille tarkoitetut alumiinipyörät on tehty niin, että niiden sopivuus ja käyttö on saman tasoista kuin OEM-alumiinipyörien. Itse asiassa jälkimarkkinoille tarkoitettuja alumiinipyöriä voidaan tuottaa eri tuotantoprosesseilla (3), niitä on kaiken kokoisia ja painoisia, ja niissä voi olla erilainen viimeistely. OEM-alumiinipyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien erot liittyvät ainoastaan eri jakelukanaviin, joiden tuloksena autoteollisuus osallistuu pyörien kehittämiseen ja suunnitteluun. On myös väitetty, että OEM-pyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen pyörien hinnanasettelu on erilaista, koska OEM-pyörien hinta liittyy vaihtuvaan LME-hintaan (London Metal Exchange). Autonvalmistajat käyttävät itse asiassa nk. nollapisteeseen sidottua hinnanmuodostusta. Se koostuu kolmesta tekijästä: 1) alumiinin hinta (muuttuva, sidottu LME:hen), 2) lisäarvoa tuovat jalostuskustannukset ja 3) kiinteä laatulisä. Tätä hinnanmuodostusmenetelmää mukautetaan autoteollisuuden tarpeiden mukaan, mutta sekä OEM-pyörien että jälkimarkkinapyörien kustannustekijät ovat samat. |
| --- | --- |

(21)

Yksi viejä väitti, että OEM-segmentille tarkoitetut alumiinipyörät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska ne asennetaan ainoastaan uusiin autoihin, kun taas jälkimarkkinoille suunnatuilla alumiinipyörillä on tarkoitus korvata OEM-pyörä automallin elinkaaren aikana. Väite on ristiriitainen, koska siinä vahvistetaan, että jälkimarkkinoille tarkoitetut alumiinipyörät on tehty niin, että niiden sopivuus ja käyttö on saman tasoista kuin OEM-alumiinipyörien. Itse asiassa jälkimarkkinoille tarkoitettuja alumiinipyöriä voidaan tuottaa eri tuotantoprosesseilla (3), niitä on kaiken kokoisia ja painoisia, ja niissä voi olla erilainen viimeistely. OEM-alumiinipyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien erot liittyvät ainoastaan eri jakelukanaviin, joiden tuloksena autoteollisuus osallistuu pyörien kehittämiseen ja suunnitteluun. On myös väitetty, että OEM-pyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen pyörien hinnanasettelu on erilaista, koska OEM-pyörien hinta liittyy vaihtuvaan LME-hintaan (London Metal Exchange). Autonvalmistajat käyttävät itse asiassa nk. nollapisteeseen sidottua hinnanmuodostusta. Se koostuu kolmesta tekijästä: 1) alumiinin hinta (muuttuva, sidottu LME:hen), 2) lisäarvoa tuovat jalostuskustannukset ja 3) kiinteä laatulisä. Tätä hinnanmuodostusmenetelmää mukautetaan autoteollisuuden tarpeiden mukaan, mutta sekä OEM-pyörien että jälkimarkkinapyörien kustannustekijät ovat samat.

| (22) | Vaikka OEM-pyörillä ja jälkimarkkinapyörillä on eri jakelukanavat, niillä on näin ollen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden yhtenäisen tuotteen. Lisäksi alumiinipyöriä myydään ja tuodaan Kiinasta merkittäviä määriä molempien myyntikanavien kautta. Näiden havaintojen perusteella päätellään alustavasti, että OEM-pyörien jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(22)

Vaikka OEM-pyörillä ja jälkimarkkinapyörillä on eri jakelukanavat, niillä on näin ollen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden yhtenäisen tuotteen. Lisäksi alumiinipyöriä myydään ja tuodaan Kiinasta merkittäviä määriä molempien myyntikanavien kautta. Näiden havaintojen perusteella päätellään alustavasti, että OEM-pyörien jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua.

| (23) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mikroautoihin tarkoitetut pyörät olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska mikroautot eivät kuulu CN-nimikkeisiin 8701–8705. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt kiistatta osoittamaan, etteivätkö mikroautot voisi sisältyä edellä mainittuihin CN-nimikkeisiin, minkä vuoksi väite hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(23)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mikroautoihin tarkoitetut pyörät olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska mikroautot eivät kuulu CN-nimikkeisiin 8701–8705. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt kiistatta osoittamaan, etteivätkö mikroautot voisi sisältyä edellä mainittuihin CN-nimikkeisiin, minkä vuoksi väite hylättiin alustavasti.

| (24) | Sama osapuoli väitti, että myös maastoautot (ATV:t) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska niiden pyörät ovat ratkaisevasti erilaisia kuin muihin moottoriajoneuvoihin valmistetut pyörät. Tietyt maastoautot voidaan kuitenkin luokitella CN-nimikkeisiin 8701–8705, minkä vuoksi niiden pyörät kuuluvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(24)

Sama osapuoli väitti, että myös maastoautot (ATV:t) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska niiden pyörät ovat ratkaisevasti erilaisia kuin muihin moottoriajoneuvoihin valmistetut pyörät. Tietyt maastoautot voidaan kuitenkin luokitella CN-nimikkeisiin 8701–8705, minkä vuoksi niiden pyörät kuuluvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.

2.   Samankaltainen tuote

| (25) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(25)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (26) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa |
| --- | --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden ja |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden ja

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (27) | Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut viejäryhmät hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(27)

Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut viejäryhmät hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.

| (28) | Komissio hankki kaikista otokseen valituista viejäryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa. |
| --- | --- |

(28)

Komissio hankki kaikista otokseen valituista viejäryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa.

| (29) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä neljästä kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä neljästä kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä.

| (30) | Mikään otokseen valittu viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeintä raaka-ainetta (alumiinia) koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

(30)

Mikään otokseen valittu viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeintä raaka-ainetta (alumiinia) koskeviin päätöksiin.

| (31) | Kaikissa otokseen valituissa ryhmissä vaikuttaa siltä, että valtaosa alumiinipyörien valmistukseen käytetystä alumiinista hankitaan Kiinan kotimarkkinoilta pitkäaikaisten sopimusten perusteella. Hinnat perustuvat primaarialumiinin noteerauksiin Kiinan spot-markkinoilla sekä jalostusmaksuun (sekä yhden yrityksen osalta myös Shanghain termiinimarkkinoihin). Noteeraukset spot-markkinoilla ovat samansuuntaisia Shanghain termiinimarkkinoiden noteerausten kanssa. |
| --- | --- |

(31)

Kaikissa otokseen valituissa ryhmissä vaikuttaa siltä, että valtaosa alumiinipyörien valmistukseen käytetystä alumiinista hankitaan Kiinan kotimarkkinoilta pitkäaikaisten sopimusten perusteella. Hinnat perustuvat primaarialumiinin noteerauksiin Kiinan spot-markkinoilla sekä jalostusmaksuun (sekä yhden yrityksen osalta myös Shanghain termiinimarkkinoihin). Noteeraukset spot-markkinoilla ovat samansuuntaisia Shanghain termiinimarkkinoiden noteerausten kanssa.

| (32) | Kiinan valtiolla on ensisijainen asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa, ja se puuttuu markkinoiden toimintaan jatkuvasti eri välinein. |
| --- | --- |

(32)

Kiinan valtiolla on ensisijainen asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa, ja se puuttuu markkinoiden toimintaan jatkuvasti eri välinein.

| (33) | Ensinnäkin vientiin tarkoitettuun primaarialumiiniin sovelletaan 17 prosentin arvonlisäveroa (kun taas lopputuotteiden viennistä perittävä alv palautetaan) sekä 15 prosentin vientiveroa. |
| --- | --- |

(33)

Ensinnäkin vientiin tarkoitettuun primaarialumiiniin sovelletaan 17 prosentin arvonlisäveroa (kun taas lopputuotteiden viennistä perittävä alv palautetaan) sekä 15 prosentin vientiveroa.

| (34) | Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin suljetuilla Shanghain termiinimarkkinoilla (Shanghai Futures Exchange – SHFE), jotka on tarkoitettu ainoastaan Kiinassa rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille. Valtion puuttuminen hinnanmääritysmekanismiin Shanghain termiinimarkkinoilla liittyy sen asemaan sekä primaarialumiinin myyjänä että sen ostajana valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission) on hyväksynyt. |
| --- | --- |

(34)

Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin suljetuilla Shanghain termiinimarkkinoilla (Shanghai Futures Exchange – SHFE), jotka on tarkoitettu ainoastaan Kiinassa rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille. Valtion puuttuminen hinnanmääritysmekanismiin Shanghain termiinimarkkinoilla liittyy sen asemaan sekä primaarialumiinin myyjänä että sen ostajana valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission) on hyväksynyt.

| (35) | Toinen esimerkki valtion puuttumisesta toimintaan on Kiinan hallituksen hiljattainen kannustinpaketti, jolla pyritään rajoittamaan talouskriisin vaikutuksia. Vuoden 2008 lopussa valtion Reserves Bureau -virasto käynnisti järjestelyn alumiinin ostamiseksi sulatoilta helpottaakseen niiden toimintaa, kun maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi kysyntää. Valtion takaamilla ostoilla käytettiin suurin osa varastoista kotimarkkinoilla ja kohotettiin hintoja vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

(35)

Toinen esimerkki valtion puuttumisesta toimintaan on Kiinan hallituksen hiljattainen kannustinpaketti, jolla pyritään rajoittamaan talouskriisin vaikutuksia. Vuoden 2008 lopussa valtion Reserves Bureau -virasto käynnisti järjestelyn alumiinin ostamiseksi sulatoilta helpottaakseen niiden toimintaa, kun maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi kysyntää. Valtion takaamilla ostoilla käytettiin suurin osa varastoista kotimarkkinoilla ja kohotettiin hintoja vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla.

| (36) | Tämän katsottiin olevan keskeinen tekijä valtion puuttumisessa raaka-aineita koskeviin yritysten päätöksiin. Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa on korkeat vientitullit ja jossa primaarialumiinin ja muiden raaka-aineiden viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan alumiinihinnat ovat tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Tämän seurauksena LME:n hinnat ovat yleensä eronneet merkittävästi Kiinan markkinoiden hinnoista. (4) Vuoden 2005 puolivälin ja vuoden 2008 lopun välillä LME:n hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin Kiinan markkinoiden, mikä korostaa sitä, että Kiinan ja muun maailman markkinoiden väliltä puuttuu merkityksellinen arbitraasi. |
| --- | --- |

(36)

Tämän katsottiin olevan keskeinen tekijä valtion puuttumisessa raaka-aineita koskeviin yritysten päätöksiin. Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa on korkeat vientitullit ja jossa primaarialumiinin ja muiden raaka-aineiden viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan alumiinihinnat ovat tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Tämän seurauksena LME:n hinnat ovat yleensä eronneet merkittävästi Kiinan markkinoiden hinnoista. (4) Vuoden 2005 puolivälin ja vuoden 2008 lopun välillä LME:n hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin Kiinan markkinoiden, mikä korostaa sitä, että Kiinan ja muun maailman markkinoiden väliltä puuttuu merkityksellinen arbitraasi.

| (37) | Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat kiinalaisten alumiinipyörien tuottajien raaka-aineen hankintapäätöksiin. Lisäksi ne saavat etua näistä vääristymistä sikäli, että yleensä ne ostavat Kiinan markkinoilla paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinahintoja (tai SHFE:tä) viitearvona, mutta ne voivat ostaa myös tietyn määrän Lontoon metallipörssin hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena. |
| --- | --- |

(37)

Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat kiinalaisten alumiinipyörien tuottajien raaka-aineen hankintapäätöksiin. Lisäksi ne saavat etua näistä vääristymistä sikäli, että yleensä ne ostavat Kiinan markkinoilla paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinahintoja (tai SHFE:tä) viitearvona, mutta ne voivat ostaa myös tietyn määrän Lontoon metallipörssin hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena.

| (38) | Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi kolme muuta ryhmää ei täytä vaatimuksen 1 muita kohtia, koska valtio puuttuu merkittävästi keskeisiin liiketoimintapäätöksiin. Yhdessä ryhmässä valtion omistamalla yrityksellä on tietyissä tärkeissä päätöksissä veto-oikeus, joka on kohtuuton suhteessa sen osakkuuteen kahdessa ryhmän yrityksessä. Toiseen ryhmään kuuluvissa useimmissa yrityksissä valtio puuttuu merkittävästi joihinkin keskeisiin päätöksiin siksi, että joko yritykset ovat 100-prosenttisesti valtion omistuksessa tai valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä. Yritysten vastakkaisista vakuutuksista huolimatta tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että paikallisella valtion työvoimavirastolla on veto-oikeus työntekijöiden palkkaamiseen liittyvissä asioissa kahdessa näistä yrityksistä. Kolmannen ryhmän osalta ryhmää hallitsevalla perheellä on yhteyksiä johtavaan puolueeseen, ja yhdessä ryhmään kuuluvista yrityksistä valtio puuttuu merkittävästi toimintaan tietyissä tärkeissä päätöksissä, koska valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä. |
| --- | --- |

(38)

Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi kolme muuta ryhmää ei täytä vaatimuksen 1 muita kohtia, koska valtio puuttuu merkittävästi keskeisiin liiketoimintapäätöksiin. Yhdessä ryhmässä valtion omistamalla yrityksellä on tietyissä tärkeissä päätöksissä veto-oikeus, joka on kohtuuton suhteessa sen osakkuuteen kahdessa ryhmän yrityksessä. Toiseen ryhmään kuuluvissa useimmissa yrityksissä valtio puuttuu merkittävästi joihinkin keskeisiin päätöksiin siksi, että joko yritykset ovat 100-prosenttisesti valtion omistuksessa tai valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä. Yritysten vastakkaisista vakuutuksista huolimatta tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että paikallisella valtion työvoimavirastolla on veto-oikeus työntekijöiden palkkaamiseen liittyvissä asioissa kahdessa näistä yrityksistä. Kolmannen ryhmän osalta ryhmää hallitsevalla perheellä on yhteyksiä johtavaan puolueeseen, ja yhdessä ryhmään kuuluvista yrityksistä valtio puuttuu merkittävästi toimintaan tietyissä tärkeissä päätöksissä, koska valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä.

| (39) | Yhden ryhmän kaikissa yrityksissä rikotaan selvästi kirjanpidon perusperiaatteita. Etenkään seuraavia standardeja ei noudatettu: IAS 1 (Tilinpäätöstietojen esittäminen), IAS 12 (Tuloverot) ja IAS 16 (Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet). Sen vuoksi katsotaan, että tilejä ei laadittu eikä tarkastettu kansainvälisten kirjanpitostandardien (IAS) mukaisesti. Toisessa ryhmässä komission yksiköt havaitsivat, että IAS 1:tä ja IAS 31:tä ei noudatettu. |
| --- | --- |

(39)

Yhden ryhmän kaikissa yrityksissä rikotaan selvästi kirjanpidon perusperiaatteita. Etenkään seuraavia standardeja ei noudatettu: IAS 1 (Tilinpäätöstietojen esittäminen), IAS 12 (Tuloverot) ja IAS 16 (Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet). Sen vuoksi katsotaan, että tilejä ei laadittu eikä tarkastettu kansainvälisten kirjanpitostandardien (IAS) mukaisesti. Toisessa ryhmässä komission yksiköt havaitsivat, että IAS 1:tä ja IAS 31:tä ei noudatettu.

| (40) | Yhden ryhmän useissa yrityksissä oli selviä maankäyttöoikeuksiin ja käyttöomaisuuden hankintaan liittyviä vääristymiä, ja useimmat ryhmään kuuluvat yritykset ovat hyötyneet etuuskohteluun oikeuttavista verojärjestelmistä, veronpalautuksista ja tuista, jotka ovat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Nämä vääristymät olivat merkittäviä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna. |
| --- | --- |

(40)

Yhden ryhmän useissa yrityksissä oli selviä maankäyttöoikeuksiin ja käyttöomaisuuden hankintaan liittyviä vääristymiä, ja useimmat ryhmään kuuluvat yritykset ovat hyötyneet etuuskohteluun oikeuttavista verojärjestelmistä, veronpalautuksista ja tuista, jotka ovat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Nämä vääristymät olivat merkittäviä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.

| (41) | Toisen otokseen valitun ryhmän yrityksistä kolme on hyötynyt etuuskohteluun oikeuttavasta verojärjestelmästä, joka muodostaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Näitä vääristymiä voidaan pitää merkittävinä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna. |
| --- | --- |

(41)

Toisen otokseen valitun ryhmän yrityksistä kolme on hyötynyt etuuskohteluun oikeuttavasta verojärjestelmästä, joka muodostaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Näitä vääristymiä voidaan pitää merkittävinä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.

| (42) | Toisen ryhmän osalta vaikuttaa lisäksi, että sen yrityksistä kaksi ei täytä vaatimusta 3. Ensimmäinen on maksanut maankäyttöoikeuksista vasta pitkään määräajan jälkeen saamatta mitään seuraamuksia, vaikka sopimuksessa ilmoitettiin selvästi seuraamuksista. Tämä tarkoittaa suoraa tukea valtiolta (joka on maan omistaja) yrityksen käynnistysvaiheessa. Toisen yrityksen osalta vaatimuksen noudattamatta jättäminen havaittiin, kun se oli hankkinut käyttöomaisuutta valtion omistamalta alumiinipyörien tuottajalta tavanomaisten markkinaehtojen vastaisin ehdoin, jotka johtivat perusteettomaan etuun yrityksen käynnistysvaiheessa. |
| --- | --- |

(42)

Toisen ryhmän osalta vaikuttaa lisäksi, että sen yrityksistä kaksi ei täytä vaatimusta 3. Ensimmäinen on maksanut maankäyttöoikeuksista vasta pitkään määräajan jälkeen saamatta mitään seuraamuksia, vaikka sopimuksessa ilmoitettiin selvästi seuraamuksista. Tämä tarkoittaa suoraa tukea valtiolta (joka on maan omistaja) yrityksen käynnistysvaiheessa. Toisen yrityksen osalta vaatimuksen noudattamatta jättäminen havaittiin, kun se oli hankkinut käyttöomaisuutta valtion omistamalta alumiinipyörien tuottajalta tavanomaisten markkinaehtojen vastaisin ehdoin, jotka johtivat perusteettomaan etuun yrityksen käynnistysvaiheessa.

| (43) | Ryhmä väitti, että käyttöomaisuuden hankkiminen valtion omistamalta tuottajalta tehtiin markkinaehtojen mukaisesti. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että koko toimintaa voitaisiin pitää vapaana aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvista vääristymistä. |
| --- | --- |

(43)

Ryhmä väitti, että käyttöomaisuuden hankkiminen valtion omistamalta tuottajalta tehtiin markkinaehtojen mukaisesti. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että koko toimintaa voitaisiin pitää vapaana aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvista vääristymistä.

| (44) | Toiseen ryhmään kuuluvat yritykset saivat merkittäviä verovapautuksia ja taloudellista tukea, joilla oli merkittävää vaikutusta niiden taloudelliseen tilanteeseen esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna. |
| --- | --- |

(44)

Toiseen ryhmään kuuluvat yritykset saivat merkittäviä verovapautuksia ja taloudellista tukea, joilla oli merkittävää vaikutusta niiden taloudelliseen tilanteeseen esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.

| (45) | Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville ryhmille, Kiinan kauppakamarille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(45)

Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville ryhmille, Kiinan kauppakamarille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.

| (46) | Yksi ryhmä toi esiin sen, että komissio ei ollut päättänyt markkinatalouskohtelun myöntämisestä perusasetuksessa säädetyssä kolmen kuukauden määräajassa, ja väitti, että viejät olivat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimet ennen määräaikaa, jotta komissio pystyi tietämään, mikä vaikutus sen tätä kohtelua koskevalla päätöksellä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskemiseen. Toisin sanoen väitteen mukaan markkinatalouskohtelun myöntäminen pitäisi arvioida kolmen kuukauden määräajassa, kun vastaukset polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen on toimitettu tässä määräajassa. Muutoin vaarana on, että polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa toimitetut tiedot vaikuttavat markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

(46)

Yksi ryhmä toi esiin sen, että komissio ei ollut päättänyt markkinatalouskohtelun myöntämisestä perusasetuksessa säädetyssä kolmen kuukauden määräajassa, ja väitti, että viejät olivat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimet ennen määräaikaa, jotta komissio pystyi tietämään, mikä vaikutus sen tätä kohtelua koskevalla päätöksellä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskemiseen. Toisin sanoen väitteen mukaan markkinatalouskohtelun myöntäminen pitäisi arvioida kolmen kuukauden määräajassa, kun vastaukset polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen on toimitettu tässä määräajassa. Muutoin vaarana on, että polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa toimitetut tiedot vaikuttavat markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaan päätökseen.

| (47) | Tässä tapauksessa on kuitenkin korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä ei voitu tehdä kolmen kuukauden määräajassa, koska suurin osa siihen liittyvistä tiedoista kerättiin tarkastuskäynneillä, jotka saatettiin päätökseen tämän määräajan jälkeen. Päätös otokseen valittujen vientiä harjoittavien ryhmien markkinatalouskohtelun epäämisestä perustui joka tapauksessa yksinomaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden asiaa koskevan vaatimuksen perusteelliseen arviointiin, kuten edellä on selitetty. |
| --- | --- |

(47)

Tässä tapauksessa on kuitenkin korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä ei voitu tehdä kolmen kuukauden määräajassa, koska suurin osa siihen liittyvistä tiedoista kerättiin tarkastuskäynneillä, jotka saatettiin päätökseen tämän määräajan jälkeen. Päätös otokseen valittujen vientiä harjoittavien ryhmien markkinatalouskohtelun epäämisestä perustui joka tapauksessa yksinomaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden asiaa koskevan vaatimuksen perusteelliseen arviointiin, kuten edellä on selitetty.

| (48) | Vaatimukseen 1 liittyen väitettiin, että Kiinan markkinoiden ja LME:n välillä on arbitraasia, koska alumiinia on viety Kiinaan ja Kiinasta vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla. Väitettä ei voida hyväksyä Kiinan markkinoiden ja LME:n välisten hintatasojen eroavaisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(48)

Vaatimukseen 1 liittyen väitettiin, että Kiinan markkinoiden ja LME:n välillä on arbitraasia, koska alumiinia on viety Kiinaan ja Kiinasta vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla. Väitettä ei voida hyväksyä Kiinan markkinoiden ja LME:n välisten hintatasojen eroavaisuuksien vuoksi.

| (49) | Vaatimuksen 2 osalta otettiin esiin useita seikkoja, jotka koskivat komission kahden yrityksen tileissä havaitsemia eri IAS-standardien vastaisuuksia. Esitettyjen väitteiden perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että kummallakaan näistä yrityksistä olisi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Vaatimuksen 2 osalta otettiin esiin useita seikkoja, jotka koskivat komission kahden yrityksen tileissä havaitsemia eri IAS-standardien vastaisuuksia. Esitettyjen väitteiden perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että kummallakaan näistä yrityksistä olisi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti.

| (50) | Vaatimukseen 3 liittyen tuotiin esiin useita seikkoja. Ensinnäkin väitettiin, että taloudellisen tuen, maankäyttöoikeuksien ja muiden etuuksien, kuten verovapautusten, vaikutus ei vääristänyt merkittävästi yritysten taloudellista tilannetta. Väitettä ei voida hyväksyä, koska näiden järjestelyjen vaikutus on merkittävä liikevaihdolla mitattuna. |
| --- | --- |

(50)

Vaatimukseen 3 liittyen tuotiin esiin useita seikkoja. Ensinnäkin väitettiin, että taloudellisen tuen, maankäyttöoikeuksien ja muiden etuuksien, kuten verovapautusten, vaikutus ei vääristänyt merkittävästi yritysten taloudellista tilannetta. Väitettä ei voida hyväksyä, koska näiden järjestelyjen vaikutus on merkittävä liikevaihdolla mitattuna.

| (51) | Tuotiin myös esiin, että useat tukijärjestelmät ja veroetuudet eivät olleet yrityskohtaisia, minkä vuoksi ei voida katsoa, että ne olisivat jäänne aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. On korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevassa analyysissä on olennaista, puuttuuko valtio toimintaan, riippumatta siitä, onko se yrityskohtaista. Väitteen asiaperusta on joka tapauksessa virheellinen. Yritysten nauttimia etuuksia voidaan tässä tapauksessa itse asiassa pitää yrityskohtaisina, koska ne kaikki on suunnattu tietyn tyyppisille yrityksille, esimerkiksi yrityksille, jotka ovat ulkomaisia, on perustettu tietylle alueelle ja ovat neuvotelleet paikallisviranomaisten kanssa tukien myöntämisestä, hankkivat kotimaisia laitteita, edistävät teknologiaa, osallistuvat messuille tai tekevät t&k-investointeja. |
| --- | --- |

(51)

Tuotiin myös esiin, että useat tukijärjestelmät ja veroetuudet eivät olleet yrityskohtaisia, minkä vuoksi ei voida katsoa, että ne olisivat jäänne aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. On korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevassa analyysissä on olennaista, puuttuuko valtio toimintaan, riippumatta siitä, onko se yrityskohtaista. Väitteen asiaperusta on joka tapauksessa virheellinen. Yritysten nauttimia etuuksia voidaan tässä tapauksessa itse asiassa pitää yrityskohtaisina, koska ne kaikki on suunnattu tietyn tyyppisille yrityksille, esimerkiksi yrityksille, jotka ovat ulkomaisia, on perustettu tietylle alueelle ja ovat neuvotelleet paikallisviranomaisten kanssa tukien myöntämisestä, hankkivat kotimaisia laitteita, edistävät teknologiaa, osallistuvat messuille tai tekevät t&k-investointeja.

| (52) | Lopuksi vielä esitettiin, että tuloveroista vapauttaminen ja ulkomaisten yritysten vähennykset, jotka tulivat voimaan vuonna 2005, eivät ole aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Tulkintaa ei voida hyväksyä. Vaatimuksessa 3 ei viitata ajallisesti rajattuihin (vuoteen 1998 asti, jolloin Kiinassa ryhdyttiin soveltamaan markkinataloussääntöjä) tai soveltamisalaltaan rajattuihin toimiin vaan toimiin, joissa valtio muokkaa liiketoimintaympäristöä keskusjohtoiselle talousjärjestelmälle tyypillisillä toimenpiteillä, kuten syrjivällä verotuksella. |
| --- | --- |

(52)

Lopuksi vielä esitettiin, että tuloveroista vapauttaminen ja ulkomaisten yritysten vähennykset, jotka tulivat voimaan vuonna 2005, eivät ole aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Tulkintaa ei voida hyväksyä. Vaatimuksessa 3 ei viitata ajallisesti rajattuihin (vuoteen 1998 asti, jolloin Kiinassa ryhdyttiin soveltamaan markkinataloussääntöjä) tai soveltamisalaltaan rajattuihin toimiin vaan toimiin, joissa valtio muokkaa liiketoimintaympäristöä keskusjohtoiselle talousjärjestelmälle tyypillisillä toimenpiteillä, kuten syrjivällä verotuksella.

| (53) | Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (54) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(54)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (55) | Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat yritykset pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellään alustavasti, että kaksi otokseen valituista neljästä kiinalaisesta ryhmästä täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Kahden otokseen valitun ryhmän yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt hylätään. Valtion puuttuminen CITIC Dicastal- ja Baoding-yrityksen toimintaan mahdollistaa toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisiin viejiin sovelletaan eri tullia, etenkin ottaen huomioon, että näillä kahdella ryhmällä on kaksi yhteisyritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(55)

Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat yritykset pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellään alustavasti, että kaksi otokseen valituista neljästä kiinalaisesta ryhmästä täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Kahden otokseen valitun ryhmän yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt hylätään. Valtion puuttuminen CITIC Dicastal- ja Baoding-yrityksen toimintaan mahdollistaa toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisiin viejiin sovelletaan eri tullia, etenkin ottaen huomioon, että näillä kahdella ryhmällä on kaksi yhteisyritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (56) | Neljästä kiinalaisesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta ryhmästä yksilöllinen tarkastelu olisi myönnettävä seuraaville ryhmille:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(56)

Neljästä kiinalaisesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta ryhmästä yksilöllinen tarkastelu olisi myönnettävä seuraaville ryhmille:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.

3.   Normaaliarvo

3.1   Vertailumaan valinta

| (57) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (58) | Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(58)

Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (59) | Vain yksi viejä vastusti valintaa ja ehdotti Malesiaa vaihtoehtoiseksi maaksi mutta totesi myöhemmin, että malesialaiset yritykset eivät olleet halukkaita toimimaan yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

(59)

Vain yksi viejä vastusti valintaa ja ehdotti Malesiaa vaihtoehtoiseksi maaksi mutta totesi myöhemmin, että malesialaiset yritykset eivät olleet halukkaita toimimaan yhteistyössä komission kanssa.

| (60) | Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki tarkoituksenmukainen valinta vertailumaaksi. Pääteltiin, että Turkin markkinoilla, joilla on viisi kansallista tuottajaa ja merkittävästi tuontia kolmansista maista, on paljon kilpailua. Lisäksi turkkilaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosesseissa ei ollut merkittäviä eroja. Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa ei nähty mitään syytä siihen, etteikö Turkki olisi sopivat normaaliarvon määrittämiseksi. Turkkilaiset tuottajat myyvät lisäksi tuotelajeja, jotka vastaavat Kiinasta vietyjä tuotelajeja. |
| --- | --- |

(60)

Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki tarkoituksenmukainen valinta vertailumaaksi. Pääteltiin, että Turkin markkinoilla, joilla on viisi kansallista tuottajaa ja merkittävästi tuontia kolmansista maista, on paljon kilpailua. Lisäksi turkkilaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosesseissa ei ollut merkittäviä eroja. Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa ei nähty mitään syytä siihen, etteikö Turkki olisi sopivat normaaliarvon määrittämiseksi. Turkkilaiset tuottajat myyvät lisäksi tuotelajeja, jotka vastaavat Kiinasta vietyjä tuotelajeja.

| (61) | Kaksi turkkilaista tuottajaa vastasi kaikille turkkilaisille alumiinipyörien tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(61)

Kaksi turkkilaista tuottajaa vastasi kaikille turkkilaisille alumiinipyörien tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.

| (62) | Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien vastauksissa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää. |
| --- | --- |

(62)

Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien vastauksissa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.

| (63) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(63)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.

3.1   Normaaliarvon määrittäminen

| (64) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti. |
| --- | --- |

(64)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti.

| (65) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(65)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla.

| (66) | Komissio selvitti, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(66)

Komissio selvitti, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

| (67) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(67)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (68) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(68)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

| (69) | Yhden tuotelajin osalta ei ollut lainkaan kannattavaa myyntiä, ja sen normaaliarvo perustui kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin valmistuskustannuksiin, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(69)

Yhden tuotelajin osalta ei ollut lainkaan kannattavaa myyntiä, ja sen normaaliarvo perustui kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin valmistuskustannuksiin, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali kotimarkkinoilla.

| (70) | Muutaman tuotelajin normaaliarvo laskettiin vastaavien tuotelajien normaaliarvon perusteella niin, että fyysisten eroavuuksien perusteella tehtiin oikaisuja. |
| --- | --- |

(70)

Muutaman tuotelajin normaaliarvo laskettiin vastaavien tuotelajien normaaliarvon perusteella niin, että fyysisten eroavuuksien perusteella tehtiin oikaisuja.

3.2   Vientihinnat

| (71) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(71)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (72) | Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut ja voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi. |
| --- | --- |

(72)

Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut ja voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi.

3.3   Vertailu

| (73) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (74) | Kiinasta vietyjen ja turkkilaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien Turkin markkinoilla myymien pyörien välinen hintavertailu tehtiin erottamalla toisistaan OEM-myynti ja jälkimarkkinamyynti. |
| --- | --- |

(74)

Kiinasta vietyjen ja turkkilaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien Turkin markkinoilla myymien pyörien välinen hintavertailu tehtiin erottamalla toisistaan OEM-myynti ja jälkimarkkinamyynti.

| (75) | Edellä esitetyn lisäksi oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, välillisen verotuksen sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyn lisäksi oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, välillisen verotuksen sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

4.   Polkumyyntimarginaalit

4.1   Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (76) | Niiden kahden otokseen valitun yrityksen, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla täydessä yhteistyössä toimineelle turkkilaiselle tuottajalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(76)

Niiden kahden otokseen valitun yrityksen, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla täydessä yhteistyössä toimineelle turkkilaiselle tuottajalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

| (77) | Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2   Kaikki muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

| (78) | Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kaikkien otokseen valittujen yritysten tulosten painotetun keskiarvon perusteella. Niille kahdelle yritykselle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, laskenta suoritettiin 76 kappaleen mukaisesti. Kyseinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 48,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kaikkien otokseen valittujen yritysten tulosten painotetun keskiarvon perusteella. Niille kahdelle yritykselle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, laskenta suoritettiin 76 kappaleen mukaisesti. Kyseinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 48,7 prosenttia.

4.3   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (79) | Koska yhteistyöaste Kiinassa oli erittäin korkea, kaikkiin muihin kiinalaisiin viejiin sovellettava maanlaajuinen polkumyyntimarginaali laskettiin käyttäen korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka vahvistettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuojan liiketoimien perusteella. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 69,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(79)

Koska yhteistyöaste Kiinassa oli erittäin korkea, kaikkiin muihin kiinalaisiin viejiin sovellettava maanlaajuinen polkumyyntimarginaali laskettiin käyttäen korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka vahvistettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuojan liiketoimien perusteella. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 69,3 prosenttia.

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotanto

| (80) | Alumiinipyöriä tuotetaan noin 30 yrityksessä, joita sijaitsee monissa EU-maissa. Valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten osuus oli yli 85 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Alumiinipyöriä tuotetaan noin 30 yrityksessä, joita sijaitsee monissa EU-maissa. Valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten osuus oli yli 85 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla.

| (81) | Unionin kokonaistuotanto ja tutkimukselle annettu tuki on määritetty kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, myös valituksessa annettujen, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjen sekä otokseen valituilta ja muilta yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(81)

Unionin kokonaistuotanto ja tutkimukselle annettu tuki on määritetty kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, myös valituksessa annettujen, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjen sekä otokseen valituilta ja muilta yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

| (82) | Yhden otokseen valitun tuottajan havaittiin tuovan tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja jälleenmyyvän sitä unioniin markkinoilla. Sen kokonaismyyntiin verrattuna tuonti oli kuitenkin vähäistä eikä vaikuttanut sen asemaan unionin tuottajana. |
| --- | --- |

(82)

Yhden otokseen valitun tuottajan havaittiin tuovan tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja jälleenmyyvän sitä unioniin markkinoilla. Sen kokonaismyyntiin verrattuna tuonti oli kuitenkin vähäistä eikä vaikuttanut sen asemaan unionin tuottajana.

2.   Unionin kulutus

| (83) | Kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:









  Unionin kulutus | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköä (tuhatta) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

Kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:

Unionin kulutus

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Yksikköä (tuhatta)

58 607

62 442

58 313

49 508

Indeksi 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | Unionin kulutus (5) on saatu lisäämällä Eurostatin tietojen mukainen tuonti unionin tuottajien myyntiin EU:ssa. Alumiinipyörien tuonti luokitellaan kahteen ex CN-koodiin, jotka sisältävät myös muita tuotteita. Jotta voitiin arvioida alumiinipyörien osuus kussakin CN-koodissa, niiden osuus CN-koodeihin 8708 70 10 ja 8708 70 50 luokitellusta tuonnista määritettiin maakohtaisesti valituksessa ehdotetulla tavalla. Koska tuonti ilmoitettiin painona, muuntaminen yksikköihin tehtiin myös valituksessa ehdotettua menetelmää käyttäen (keskimääräinen paino yksikköä kohti). Tiedot ristiintarkistettiin ja vahvistettiin otokseen valittujen kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella. EU-toimitukset laskettiin lisäämällä otokseen valittujen unionin tuottajien myynti muiden tuottajien myyntiin (ennen vireillepanoa kerätyt tiedot, valituksesta saadut tiedot, otokseen valittujen tuottajien tietojen perusteella tehdyt arviot). |
| --- | --- |

(84)

Unionin kulutus (5) on saatu lisäämällä Eurostatin tietojen mukainen tuonti unionin tuottajien myyntiin EU:ssa. Alumiinipyörien tuonti luokitellaan kahteen ex CN-koodiin, jotka sisältävät myös muita tuotteita. Jotta voitiin arvioida alumiinipyörien osuus kussakin CN-koodissa, niiden osuus CN-koodeihin 8708 70 10 ja 8708 70 50 luokitellusta tuonnista määritettiin maakohtaisesti valituksessa ehdotetulla tavalla. Koska tuonti ilmoitettiin painona, muuntaminen yksikköihin tehtiin myös valituksessa ehdotettua menetelmää käyttäen (keskimääräinen paino yksikköä kohti). Tiedot ristiintarkistettiin ja vahvistettiin otokseen valittujen kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella. EU-toimitukset laskettiin lisäämällä otokseen valittujen unionin tuottajien myynti muiden tuottajien myyntiin (ennen vireillepanoa kerätyt tiedot, valituksesta saadut tiedot, otokseen valittujen tuottajien tietojen perusteella tehdyt arviot).

| (85) | Kulutus laski kaiken kaikkiaan 15,5 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se tapahtui epätasaisesti niin, että suuri 15,1 prosentin pudotus tapahtui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 58,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 62,4 miljoonaan (vuonna 2007) ja sitten putosi 58,3 miljoonaan vuonna 2008 ja 49,5 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(85)

Kulutus laski kaiken kaikkiaan 15,5 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se tapahtui epätasaisesti niin, että suuri 15,1 prosentin pudotus tapahtui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 58,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 62,4 miljoonaan (vuonna 2007) ja sitten putosi 58,3 miljoonaan vuonna 2008 ja 49,5 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla.

3.   Tuonti Kiinasta

3.1   Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (86) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:









  Tuontimäärä (tuhatta yksikköä) | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Markkinaosuus (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Lähde: Eurostat ja unionin tuottajien tiedot unionin myynnistä. |

(86)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:

Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kiina

3 703

5 144

5 809

6 137

Indeksi 2006 = 100

100

139

157

166

Markkinaosuus (%)

6,3

8,2

10

12,4

Lähde: Eurostat ja unionin tuottajien tiedot unionin myynnistä.

| (87) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 3,7 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 5,1 miljoonaan (vuonna 2007), 5,8 miljoonaan (vuonna 2008) ja 6,1 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla. Se lisääntyi siis yli 66 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(87)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 3,7 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 5,1 miljoonaan (vuonna 2007), 5,8 miljoonaan (vuonna 2008) ja 6,1 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla. Se lisääntyi siis yli 66 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (88) | Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui. Se kasvoi 6,3 prosentista (vuonna 2006) 8,2 prosenttiin (vuonna 2007), 10 prosenttiin (vuonna 2008) ja 12,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaiken kaikkiaan 6,1 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(88)

Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui. Se kasvoi 6,3 prosentista (vuonna 2006) 8,2 prosenttiin (vuonna 2007), 10 prosenttiin (vuonna 2008) ja 12,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaiken kaikkiaan 6,1 prosenttiyksikköä.

3.2   Tuontihinnat

| (89) | Seuraavassa taulukossa verrataan Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja (tiedot saatu Eurostatista, koska viejille lähetetyt kyselylomakkeet liittyvät vain tutkimusajanjaksoon mutteivät edeltäviin vuosiin) otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin.









  Euroa/yksikkö | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Otokseen valitut EU:n tuottajat | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Erotus | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

Seuraavassa taulukossa verrataan Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja (tiedot saatu Eurostatista, koska viejille lähetetyt kyselylomakkeet liittyvät vain tutkimusajanjaksoon mutteivät edeltäviin vuosiin) otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin.

Euroa/yksikkö

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kiina

34,7

33,5

31,4

31,9

Otokseen valitut EU:n tuottajat

49,7

49,7

48

46,5

Erotus

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat jatkuvasti vuoden 2006 ja 2008 välillä 9,5 prosenttia ja kohosivat sitten hieman tutkimusajanjaksolla 0,5 prosenttia. Tarkastelujakson aikana hinnat laskivat 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat jatkuvasti vuoden 2006 ja 2008 välillä 9,5 prosenttia ja kohosivat sitten hieman tutkimusajanjaksolla 0,5 prosenttia. Tarkastelujakson aikana hinnat laskivat 8 prosenttia.

| (91) | Hintavertailun perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kaiken kaikkiaan olivat jatkuvasti ja merkittävästi alle otokseen valittujen tuottajien hintojen tarkastelujaksolla ja pakottivat nämä alentamaan omia hintojaan huomattavasti. |
| --- | --- |

(91)

Hintavertailun perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kaiken kaikkiaan olivat jatkuvasti ja merkittävästi alle otokseen valittujen tuottajien hintojen tarkastelujaksolla ja pakottivat nämä alentamaan omia hintojaan huomattavasti.

3.3   Hintojen alittavuus

3.3.1   Yleishuomioita

| (92) | Tässä tapauksessa on ominaista alan jakautuminen kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmenttiin ja jälkimarkkinasegmenttiin. Suurin osa unionin tuottajien myynnistä keskittyi OEM-segmentille, kun taas Kiinasta tuleva tuonti suuntautuu pääasiassa jälkimarkkinasegmentille (noin 70 prosenttia kiinalaisesta tuonnista). Näin ollen unionin tuotannonalan ja kiinalaisen tuonnin myynti kanavoituu epäsymmetrisesti eri segmenteille. |
| --- | --- |

(92)

Tässä tapauksessa on ominaista alan jakautuminen kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmenttiin ja jälkimarkkinasegmenttiin. Suurin osa unionin tuottajien myynnistä keskittyi OEM-segmentille, kun taas Kiinasta tuleva tuonti suuntautuu pääasiassa jälkimarkkinasegmentille (noin 70 prosenttia kiinalaisesta tuonnista). Näin ollen unionin tuotannonalan ja kiinalaisen tuonnin myynti kanavoituu epäsymmetrisesti eri segmenteille.

3.3.2   Hinnan alittavuus

| (93) | Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(93)

Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.

| (94) | Näitä hintoja verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. |
| --- | --- |

(94)

Näitä hintoja verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.

| (95) | Vertailu osoitti, että tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin unionissa tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 22–37 prosentilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista) yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittajien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tällainen hinnan alittavuuden taso ja unionin tuotannonalan negatiivinen hintakehitys osoittavat selvästi, että hinnat olivat laskeneet huomattavasti. |
| --- | --- |

(95)

Vertailu osoitti, että tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin unionissa tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 22–37 prosentilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista) yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittajien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tällainen hinnan alittavuuden taso ja unionin tuotannonalan negatiivinen hintakehitys osoittavat selvästi, että hinnat olivat laskeneet huomattavasti.

| (96) | Jotkin osapuolet väittivät, että alittavuuden taso olisi laskettava viittaamalla vain hinnan lisäarvokomponenttiin (alumiinin kustannukset pois lukien). Tällaista menetelmää käyttäen päädyttäisiin itse asiassa vieläkin suurempaan alittavuuden tasoon. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että täyttä hintaa käyttäen laskettu alittavuuden taso oli jo merkittävä, menetelmää ei tarkasteltu tarkemmin. |
| --- | --- |

(96)

Jotkin osapuolet väittivät, että alittavuuden taso olisi laskettava viittaamalla vain hinnan lisäarvokomponenttiin (alumiinin kustannukset pois lukien). Tällaista menetelmää käyttäen päädyttäisiin itse asiassa vieläkin suurempaan alittavuuden tasoon. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että täyttä hintaa käyttäen laskettu alittavuuden taso oli jo merkittävä, menetelmää ei tarkasteltu tarkemmin.

| (97) | Alittavuuden korkea taso yhdistettynä unionin tuotannonalan hintojen alentamiseen (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) osoittaa polkumyynnin merkittävän vaikutuksen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(97)

Alittavuuden korkea taso yhdistettynä unionin tuotannonalan hintojen alentamiseen (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) osoittaa polkumyynnin merkittävän vaikutuksen tässä tapauksessa.

| (98) | Jotta voitaisiin ehkäistä mahdolliset kysymykset näiden kahden segmentin eroavaisuuksista, molempia segmenttejä analysoitiin edellä kuvatun saman menetelmän perusteella. Alittavuus oli merkittävä molemmilla segmenteillä (13–30 % OEM-segmentillä ja 56–63 % jälkimarkkinasegmentillä). |
| --- | --- |

(98)

Jotta voitaisiin ehkäistä mahdolliset kysymykset näiden kahden segmentin eroavaisuuksista, molempia segmenttejä analysoitiin edellä kuvatun saman menetelmän perusteella. Alittavuus oli merkittävä molemmilla segmenteillä (13–30 % OEM-segmentillä ja 56–63 % jälkimarkkinasegmentillä).

4.   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (99) | Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin kehitys.









  Tuontimäärä (tuhatta yksikköä) | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Markkinaosuus (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norja | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Markkinaosuus (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Etelä-Afrikka | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Markkinaosuus (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Muut | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Markkinaosuus (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin kehitys.

Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Turkki

4 140

4 522

4 021

3 426

Indeksi 2006 = 100

100

109

97

83

Markkinaosuus (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norja

1 079

1 210

1 106

520

Indeksi 2006 = 100

100

112

102

48

Markkinaosuus (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Etelä-Afrikka

490

851

790

700

Indeksi 2006 = 100

100

173

161

143

Markkinaosuus (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Muut

3 746

4 029

3 690

2 928

Indeksi 2006 = 100

100

108

99

78

Markkinaosuus (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Kuten edellä on todettu, Turkki on Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja, jolla on merkittävä mutta suhteellisen vakaa markkinaosuus. Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista laski niiden markkinaosuuden vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hintojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen käsitellään 136 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(100)

Kuten edellä on todettu, Turkki on Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja, jolla on merkittävä mutta suhteellisen vakaa markkinaosuus. Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista laski niiden markkinaosuuden vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hintojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen käsitellään 136 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.

5.   Unionin tuotannonalan tilanne

5.1   Yleistä

| (101) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2006 tutkimusajanjaksoon. |
| --- | --- |

(101)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2006 tutkimusajanjaksoon.

| (102) | Edellä kuvatun mukaisesti käytettiin otantamenetelmää. Vahinkoindikaattorit analysoitiin vahingon tarkastelua varten seuraavilla kahdella tasolla:






  — | Makroekonomiset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannon tasolla. Tiedot on pääasiassa saatu kuuden otokseen valitun yrityksen kyselylomakevastauksista ja lisäksi toimitetuista minikyselyistä. Kyselylomakkeet liittyvät yrityksiin, joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 80 prosenttia. Koko unionin tuotannon kattamiseksi on tehty tiettyjä ekstrapolaatioita muusta tuotannosta niiden tietojen lisäksi, jotka ovat olleet saatavilla eri lähteistä, erityisesti valituksessa esitettyjen ja ennen vireillepanoa kerättyjen tietojen lisäksi. Kaikki nämä tekijät ristiintarkistettiin mahdollisuuksien mukaan alan tilastoissa olevien tietojen kanssa. |
| --- | --- | --- |

(102)

Edellä kuvatun mukaisesti käytettiin otantamenetelmää. Vahinkoindikaattorit analysoitiin vahingon tarkastelua varten seuraavilla kahdella tasolla:

—

Makroekonomiset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannon tasolla. Tiedot on pääasiassa saatu kuuden otokseen valitun yrityksen kyselylomakevastauksista ja lisäksi toimitetuista minikyselyistä. Kyselylomakkeet liittyvät yrityksiin, joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 80 prosenttia. Koko unionin tuotannon kattamiseksi on tehty tiettyjä ekstrapolaatioita muusta tuotannosta niiden tietojen lisäksi, jotka ovat olleet saatavilla eri lähteistä, erityisesti valituksessa esitettyjen ja ennen vireillepanoa kerättyjen tietojen lisäksi. Kaikki nämä tekijät ristiintarkistettiin mahdollisuuksien mukaan alan tilastoissa olevien tietojen kanssa.

| — | Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. |
| --- | --- |

—

Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.

5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (103) | Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys unionin kokonaistuotannon perusteella: | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (yksikköä) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Tuotantokapasiteetti (yksikköä) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys unionin kokonaistuotannon perusteella:

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (yksikköä)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indeksit 2006 = 100

100

100

91

76

Tuotantokapasiteetti (yksikköä)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indeksit 2006 = 100

100

99

100

96

Kapasiteetin käyttöaste (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indeksit 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | Kuten edellä oleva taulukko osoittaa, tuotanto pysyi suhteellisen vakaalla tasolla noin 49,5 miljoonassa yksikössä vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen se putosi 45,2 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 37,6 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; laskua oli 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste putosi 19,4 prosenttiyksikköä samalla kaudella. |
| --- | --- |

(104)

Kuten edellä oleva taulukko osoittaa, tuotanto pysyi suhteellisen vakaalla tasolla noin 49,5 miljoonassa yksikössä vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen se putosi 45,2 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 37,6 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; laskua oli 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste putosi 19,4 prosenttiyksikköä samalla kaudella.

| (105) | Kapasiteetin käyttöasteen putoamisen pääsyynä tilanteessa, jossa kapasiteetti pieneni, voi olla ainoastaan merkittävä tuotannon väheneminen. |
| --- | --- |

(105)

Kapasiteetin käyttöasteen putoamisen pääsyynä tilanteessa, jossa kapasiteetti pieneni, voi olla ainoastaan merkittävä tuotannon väheneminen.

5.2.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (106) | Seuraavassa esitetyt luvut kuvaavat myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kaikkien unionin tuottajien perusteella. | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koko unionin tuotannonalan myyntimäärä (tuhatta yksikköä) | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Markkinaosuus (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Seuraavassa esitetyt luvut kuvaavat myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kaikkien unionin tuottajien perusteella.

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Koko unionin tuotannonalan myyntimäärä (tuhatta yksikköä)

45 447

46 684

42 895

35 794

Indeksit 2006 = 100

100

103

94

79

Markkinaosuus (%)

78

75

74

72

Indeksit 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | EU:n myynti lisääntyi vuosien 2006 ja 2007 välillä 45,4 miljoonasta yksiköstä 46,6 miljoonaan yksikköön, minkä jälkeen se putosi 42,8 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 35,7 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; yhteensä EU:n myynti laski 21 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(107)

EU:n myynti lisääntyi vuosien 2006 ja 2007 välillä 45,4 miljoonasta yksiköstä 46,6 miljoonaan yksikköön, minkä jälkeen se putosi 42,8 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 35,7 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; yhteensä EU:n myynti laski 21 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (108) | Kaikki EU:n tuottajat menettivät markkinaosuuttaan jatkuvasti: se oli 78 prosenttia vuonna 2006, 75 prosenttia vuonna 2007, 74 prosenttia vuonna 2008 ja 72 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 6 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 6 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(108)

Kaikki EU:n tuottajat menettivät markkinaosuuttaan jatkuvasti: se oli 78 prosenttia vuonna 2006, 75 prosenttia vuonna 2007, 74 prosenttia vuonna 2008 ja 72 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 6 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 6 prosenttiyksikköä.

5.2.3   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Vuosipalkat (euroa) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

14 204

14 818

14 309

12 981

Indeksit 2006 = 100

100

104

101

91

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indeksit 2006 = 100

100

95

90

83

Vuosipalkat (euroa)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indeksit 2006 = 100

100

89

83

82

| (109) | Työllisyys kasvoi vuoden 2006 lopun 14 204 työntekijästä 14 818 työntekijään vuoden 2007 lopulla, väheni 14 309 työntekijään vuoden 2008 lopulla ja väheni vielä 12 981 työntekijään tutkimusajanjakson lopulla. Erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä työpaikkoja menetettiin 1 328, mikä vastaa yhtä kymmenesosaa työvoimasta kuudessa kuukaudessa. |
| --- | --- |

(109)

Työllisyys kasvoi vuoden 2006 lopun 14 204 työntekijästä 14 818 työntekijään vuoden 2007 lopulla, väheni 14 309 työntekijään vuoden 2008 lopulla ja väheni vielä 12 981 työntekijään tutkimusajanjakson lopulla. Erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä työpaikkoja menetettiin 1 328, mikä vastaa yhtä kymmenesosaa työvoimasta kuudessa kuukaudessa.

| (110) | Tuottavuus puolestaan kehittyi seuraavasti: 3 500 yksikköä työntekijää kohti vuonna 2006, 3 341 vuonna 2007, 3 164 vuonna 2008 ja 2 903 tutkimusajanjaksolla. Tuottavuuden putoamista etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjaksolla voidaan selittää sillä, että työvoiman vähennykset eivät tapahtuneet samaan tahtiin kuin tuotannon väheneminen. Tätä selittävät tuotannonalan rajoitetut mahdollisuudet suunnata toimintaansa muualle tai sulkea tilapäisesti koneita sekä irtisanomistapauksissa työntekijöille maksettaviin maksuihin liittyvät suuret kustannukset. Tutkimus osoitti, että työntekijöiden lukumäärä väheni erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Palkkakustannukset laskivat tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tutkimusajanjaksolla tekemien investointien odotetaan lisäävän tuotannonalan tehokkuutta ja tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(110)

Tuottavuus puolestaan kehittyi seuraavasti: 3 500 yksikköä työntekijää kohti vuonna 2006, 3 341 vuonna 2007, 3 164 vuonna 2008 ja 2 903 tutkimusajanjaksolla. Tuottavuuden putoamista etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjaksolla voidaan selittää sillä, että työvoiman vähennykset eivät tapahtuneet samaan tahtiin kuin tuotannon väheneminen. Tätä selittävät tuotannonalan rajoitetut mahdollisuudet suunnata toimintaansa muualle tai sulkea tilapäisesti koneita sekä irtisanomistapauksissa työntekijöille maksettaviin maksuihin liittyvät suuret kustannukset. Tutkimus osoitti, että työntekijöiden lukumäärä väheni erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Palkkakustannukset laskivat tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tutkimusajanjaksolla tekemien investointien odotetaan lisäävän tuotannonalan tehokkuutta ja tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

5.2.4   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (111) | Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(111)

Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.2.5   Sopimusympäristö

| (112) | Kuten 20 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, suurin osa unionissa tuotetuista alumiinipyöristä myydään tarjouskilpailuilla, joita järjestetään keskimäärin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkistamista. Sen vuoksi komissio tutki myös tarkastelukaudella tehtyjä sopimuksia (jotka pannaan täytäntöön tutkimusajanjakson jälkeen) vahvistaakseen, voitaisiinko unionin tuotannonalan toimitusten todennäköisestä kehittymisestä tutkimusajanjakson jälkeen tehdä joitakin päätelmiä. Kerättyjen tietojen perusteella tässä vaiheessa ei kuitenkaan pystytä tekemään perusteltuja päätelmiä, ja asiaa tutkitaan edelleen. |
| --- | --- |

(112)

Kuten 20 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, suurin osa unionissa tuotetuista alumiinipyöristä myydään tarjouskilpailuilla, joita järjestetään keskimäärin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkistamista. Sen vuoksi komissio tutki myös tarkastelukaudella tehtyjä sopimuksia (jotka pannaan täytäntöön tutkimusajanjakson jälkeen) vahvistaakseen, voitaisiinko unionin tuotannonalan toimitusten todennäköisestä kehittymisestä tutkimusajanjakson jälkeen tehdä joitakin päätelmiä. Kerättyjen tietojen perusteella tässä vaiheessa ei kuitenkaan pystytä tekemään perusteltuja päätelmiä, ja asiaa tutkitaan edelleen.

5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.3.1   Yleisiä huomioita

| (113) | Kolme kuudesta otokseen valitusta tuottajasta on suuria ryhmiä, joilla on tuotantolaitoksia useissa jäsenvaltioissa, kun taas lopuilla kolmella on keveämmät rakenteet, ja ne keskittyvät yhteen tai kahteen jäsenvaltioon. Tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen tuottajien tuotantolaitoksista suljettiin kolme: ensimmäinen vuonna 2006, toinen vuonna 2008 hieman ennen tutkimusajanjaksoa ja viimeinen tutkimusajanjakson loppupuolella. |
| --- | --- |

(113)

Kolme kuudesta otokseen valitusta tuottajasta on suuria ryhmiä, joilla on tuotantolaitoksia useissa jäsenvaltioissa, kun taas lopuilla kolmella on keveämmät rakenteet, ja ne keskittyvät yhteen tai kahteen jäsenvaltioon. Tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen tuottajien tuotantolaitoksista suljettiin kolme: ensimmäinen vuonna 2006, toinen vuonna 2008 hieman ennen tutkimusajanjaksoa ja viimeinen tutkimusajanjakson loppupuolella.

5.3.2   Varastot

| (114) | Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen koko kunkin kauden lopussa. | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tuhatta yksikköä) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen koko kunkin kauden lopussa.

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Varastot (tuhatta yksikköä)

2 204

2 444

2 359

2 173

Indeksi 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | Varastot olivat alle 12 prosenttia tuotannosta. On muistettava, että tämä indikaattori ei ole kovin merkityksellinen, koska unionin tuotannonala tuottaa alumiinipyöriä erittäin suureksi osaksi tilauksesta ja varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi myytyjä muttei vielä toimitettuja hyödykkeitä. |
| --- | --- |

(115)

Varastot olivat alle 12 prosenttia tuotannosta. On muistettava, että tämä indikaattori ei ole kovin merkityksellinen, koska unionin tuotannonala tuottaa alumiinipyöriä erittäin suureksi osaksi tilauksesta ja varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi myytyjä muttei vielä toimitettuja hyödykkeitä.

5.3.3   Myyntihinnat

| (116) | Otokseen valittujen EU:n tuottajien yksikkömyyntihinnat olivat vuonna 2006 ja 2007 vakaalla tasolla, noin 49 euroa yksikköä kohti, mutta ne laskivat 48 euroon yksikköä kohti vuonna 2008 ja 46,5 euroon tutkimusajanjaksolla. Tämä vastaa yli 6 prosentin laskua tarkastelujaksolla ja osoittaa myös huomattavaa putoamista tutkimusajanjaksolla (ks. 89 kappaleen taulukko). |
| --- | --- |

(116)

Otokseen valittujen EU:n tuottajien yksikkömyyntihinnat olivat vuonna 2006 ja 2007 vakaalla tasolla, noin 49 euroa yksikköä kohti, mutta ne laskivat 48 euroon yksikköä kohti vuonna 2008 ja 46,5 euroon tutkimusajanjaksolla. Tämä vastaa yli 6 prosentin laskua tarkastelujaksolla ja osoittaa myös huomattavaa putoamista tutkimusajanjaksolla (ks. 89 kappaleen taulukko).

5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit

| (117) | Kannattavuus määritettiin ilmaisemalla otokseen valittujen yritysten samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2006 ja 2007 kannattavuus oli vielä yli kannattavuusrajan, mutta vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tilanne muuttui jyrkästi, kun myyntimäärien ja myyntihintojen lasku yhdistyi tuotannonalan epäjoustavaan kustannusrakenteeseen, jossa kiinteät kustannukset ovat korkeat. | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Kannattavuus määritettiin ilmaisemalla otokseen valittujen yritysten samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2006 ja 2007 kannattavuus oli vielä yli kannattavuusrajan, mutta vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tilanne muuttui jyrkästi, kun myyntimäärien ja myyntihintojen lasku yhdistyi tuotannonalan epäjoustavaan kustannusrakenteeseen, jossa kiinteät kustannukset ovat korkeat.

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | Otokseen valittujen unionin tuottajien investointisuuntaukset näkyvät seuraavassa taulukossa.









  Euroa | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

Otokseen valittujen unionin tuottajien investointisuuntaukset näkyvät seuraavassa taulukossa.

Euroa

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indeksit 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | Taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa koneisiin tehokkuuden parantamiseksi. Investointien kasvu osoittaa, että tuotannonala pystyi edelleen hankkimaan pääomaa. |
| --- | --- |

(119)

Taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa koneisiin tehokkuuden parantamiseksi. Investointien kasvu osoittaa, että tuotannonala pystyi edelleen hankkimaan pääomaa.

| (120) | Näistä pyrkimyksistä huolimatta tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tehtyjen investointien tuotto romahti tarkastelujaksolla ja oli – 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se vahvistaa tuotannonalan kannattavuuden häviämisen ja kyvyttömyyden saada tuottoa investoinneistaan. | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investointien tuotto | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Kassavirta (prosentteina liikevaihdosta) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indeksit 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Näistä pyrkimyksistä huolimatta tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tehtyjen investointien tuotto romahti tarkastelujaksolla ja oli – 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se vahvistaa tuotannonalan kannattavuuden häviämisen ja kyvyttömyyden saada tuottoa investoinneistaan.

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Investointien tuotto

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indeksit 2006 = 100

100

24

–27

–80

Kassavirta (prosentteina liikevaihdosta)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indeksit 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | Otokseen valittujen tuottajien toiminnallinen kassavirta väheni myös 8,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä noudattelee kannattavuuden laskua. Tällaisen indikaattorin romahtamisen syynä ei voi olla investointien kasvu, vaan sen on johduttava siitä, että toiminnallinen liiketoiminta tuottaa vähemmän rahaa. Koska tuotannonalan rakenne vaatii jatkuvaa rahavirtaa kiinteää käyttöomaisuutta varten, kassavirran pudotus paljastaa unionin tuotannonalan pahenevan heikkouden ja sen kyvyttömyyden turvautua itserahoitukseen. |
| --- | --- |

(121)

Otokseen valittujen tuottajien toiminnallinen kassavirta väheni myös 8,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä noudattelee kannattavuuden laskua. Tällaisen indikaattorin romahtamisen syynä ei voi olla investointien kasvu, vaan sen on johduttava siitä, että toiminnallinen liiketoiminta tuottaa vähemmän rahaa. Koska tuotannonalan rakenne vaatii jatkuvaa rahavirtaa kiinteää käyttöomaisuutta varten, kassavirran pudotus paljastaa unionin tuotannonalan pahenevan heikkouden ja sen kyvyttömyyden turvautua itserahoitukseen.

5.3.5   Tuotanto- ja raaka-ainekustannukset

| (122) | Seuraavassa taulukossa esitetään tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräisten tonnikohtaisten kustannusten kehitys otokseen valittujen tuottajien osalta.









  Euroa | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset tuotantokustannukset (yksikköä kohti) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

Seuraavassa taulukossa esitetään tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräisten tonnikohtaisten kustannusten kehitys otokseen valittujen tuottajien osalta.

Euroa

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset tuotantokustannukset (yksikköä kohti)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Keskimääräiset kustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, noin 50 eurossa yksikköä kohti. |
| --- | --- |

(123)

Keskimääräiset kustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, noin 50 eurossa yksikköä kohti.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (124) | Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. Päätelmää vielä vahvistaa niiden yritysten tai tuotantolaitosten määrä, jotka lopettivat toimintansa (5 OEM-segmentillä) tai joutuivat maksukyvyttömyysmenettelyyn (21 jälkimarkkina- ja 4 OEM-segmentillä) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(124)

Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. Päätelmää vielä vahvistaa niiden yritysten tai tuotantolaitosten määrä, jotka lopettivat toimintansa (5 OEM-segmentillä) tai joutuivat maksukyvyttömyysmenettelyyn (21 jälkimarkkina- ja 4 OEM-segmentillä) tarkastelujaksolla.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (125) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(125)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

2.   Kiinasta tulevan tuonnin vaikutukset

2.1   Yleistä

| (126) | Polkumyyntituonnin lisääntymisen – markkinaosuus kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä – ja samalla kaudella unionin tuottajien 6 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös jatkuvasti unionin tuottajien hinnat alittavan polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset. |
| --- | --- |

(126)

Polkumyyntituonnin lisääntymisen – markkinaosuus kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä – ja samalla kaudella unionin tuottajien 6 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös jatkuvasti unionin tuottajien hinnat alittavan polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset.

| (127) | Yksi osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on liian pieni aiheuttaakseen merkittävää vahinkoa. Yhteensä 12 prosentin markkinaosuutta hintaherkillä markkinoilla (etenkin OEM-segmentillä) ei kuitenkaan voida pitää pienenä. |
| --- | --- |

(127)

Yksi osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on liian pieni aiheuttaakseen merkittävää vahinkoa. Yhteensä 12 prosentin markkinaosuutta hintaherkillä markkinoilla (etenkin OEM-segmentillä) ei kuitenkaan voida pitää pienenä.

| (128) | Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi noin 65 prosenttia ja sen markkinaosuus lähes kaksinkertaistui. Lisäksi kuten 86 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitettiin, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) ja hinnan alittavuus oli merkittävää (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Juuri tuonnin jyrkkä lisääntyminen ja hintojen merkittävä alittavuus ovat päätekijöitä, jotka on otettava huomioon tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(128)

Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi noin 65 prosenttia ja sen markkinaosuus lähes kaksinkertaistui. Lisäksi kuten 86 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitettiin, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) ja hinnan alittavuus oli merkittävää (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Juuri tuonnin jyrkkä lisääntyminen ja hintojen merkittävä alittavuus ovat päätekijöitä, jotka on otettava huomioon tässä tapauksessa.

| (129) | Unionin tuotannonala reagoi vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntiin alentamalla hintojaan vuodesta 2007 lähtien. Kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt säilyttämään markkinaosuuttaan edes alennetuilla hinnoilla. OEM-segmentin tarjouskilpailuissa on havaittu, että halvoilla kiinalaisilla tarjouksilla on ollut keskeinen asema unionin tuotannonalan tarjoamien hintojen alennuksissa. Unionin tuotannonalan hintojenalennuksista huolimatta kiinalaisen tuonnin keskimääräinen myyntihinta pysyi kuitenkin alempana kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tämän tuloksena unionin tuotannonalan myynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska Kiinan hinnat tutkimusajanjaksolla olivat pudonneet vielä vuoteen 2006 verrattunakin, unionin tuotannonalan oli edelleen pudotettava omia hintojaan pysyäkseen mukana liiketoiminnassa. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski alle kannattavuusrajan, minkä vuoksi se ei pysty jatkamaan toimintaansa ajan mittaan. |
| --- | --- |

(129)

Unionin tuotannonala reagoi vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntiin alentamalla hintojaan vuodesta 2007 lähtien. Kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt säilyttämään markkinaosuuttaan edes alennetuilla hinnoilla. OEM-segmentin tarjouskilpailuissa on havaittu, että halvoilla kiinalaisilla tarjouksilla on ollut keskeinen asema unionin tuotannonalan tarjoamien hintojen alennuksissa. Unionin tuotannonalan hintojenalennuksista huolimatta kiinalaisen tuonnin keskimääräinen myyntihinta pysyi kuitenkin alempana kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tämän tuloksena unionin tuotannonalan myynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska Kiinan hinnat tutkimusajanjaksolla olivat pudonneet vielä vuoteen 2006 verrattunakin, unionin tuotannonalan oli edelleen pudotettava omia hintojaan pysyäkseen mukana liiketoiminnassa. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski alle kannattavuusrajan, minkä vuoksi se ei pysty jatkamaan toimintaansa ajan mittaan.

| (130) | Onkin selvää, että yhä alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on tiivis yhteys. Sen vuoksi voidaan päätellä tässä vaiheessa, että Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(130)

Onkin selvää, että yhä alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on tiivis yhteys. Sen vuoksi voidaan päätellä tässä vaiheessa, että Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.

2.2   Tarkasteltavana olevan tuotteen jakautuminen segmentteihin

| (131) | Väitteiden mukaan OEM- ja jälkimarkkinasegmentti ovat kaksi erillistä myyntikanavaa, joiden välillä ei ole merkittävää vuorovaikutusta. Tämän perusteella on väitetty, että unionin tuotannonalalle, joka kanavoi suurimman osan myynnistään OEM-segmentille (85 % otokseen valittujen tuottajien osalta), ei ole voinut aiheutua vahinkoa kiinalaisesta tuonnista, joka keskittyy pääosin jälkimarkkinasegmentille ja jota on vain vähän OEM-segmentillä. |
| --- | --- |

(131)

Väitteiden mukaan OEM- ja jälkimarkkinasegmentti ovat kaksi erillistä myyntikanavaa, joiden välillä ei ole merkittävää vuorovaikutusta. Tämän perusteella on väitetty, että unionin tuotannonalalle, joka kanavoi suurimman osan myynnistään OEM-segmentille (85 % otokseen valittujen tuottajien osalta), ei ole voinut aiheutua vahinkoa kiinalaisesta tuonnista, joka keskittyy pääosin jälkimarkkinasegmentille ja jota on vain vähän OEM-segmentillä.

| (132) | Vaikka jakelukanavat ovatkin erilliset, komission havaintojen mukaan niiden välillä saattaa kuitenkin olla jotakin vuorovaikutusta, vaikkakaan ei suoraan. Jotta tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, näitä kahta segmenttiä on kuitenkin myös tarkasteltu erikseen. |
| --- | --- |

(132)

Vaikka jakelukanavat ovatkin erilliset, komission havaintojen mukaan niiden välillä saattaa kuitenkin olla jotakin vuorovaikutusta, vaikkakaan ei suoraan. Jotta tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, näitä kahta segmenttiä on kuitenkin myös tarkasteltu erikseen.

| (133) | Jälkimarkkinasegmentillä vahingon voidaan varmasti sanoa aiheutuneen halvan kiinalaisen tuonnin suuresta määrästä, jonka osuus segmentillä on 34 prosenttia. OEM-segmentillä, joka muodostaa suurimman osan EU:n kulutuksesta (35 miljoonaa yksikköä noin 50:stä), kiinalainen tuonti on määrällisesti paljon vähäisempää (enintään 6 %). Kuten on jo selitetty, on kuitenkin muistettava, että OEM-myyntiin liittyvän aiheutuneen vahingon syynä ovat kiinalaisen tuonnin alhaiset hinnat, ja vahinko tosiaan liittyy hintaan. Tarkemmin ottaen on merkkejä siitä, että autonvalmistajat käyttävät Kiinan tarjouksia viitearvona, jonka vaikutuksesta pakotetaan alas EU:n alumiinipyörien valmistajien hinnat tarjouskilpailussa. Säilyttääkseen asemansa markkinoilla unionin tuottajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin antaa periksi ja alentaa hintojaan. |
| --- | --- |

(133)

Jälkimarkkinasegmentillä vahingon voidaan varmasti sanoa aiheutuneen halvan kiinalaisen tuonnin suuresta määrästä, jonka osuus segmentillä on 34 prosenttia. OEM-segmentillä, joka muodostaa suurimman osan EU:n kulutuksesta (35 miljoonaa yksikköä noin 50:stä), kiinalainen tuonti on määrällisesti paljon vähäisempää (enintään 6 %). Kuten on jo selitetty, on kuitenkin muistettava, että OEM-myyntiin liittyvän aiheutuneen vahingon syynä ovat kiinalaisen tuonnin alhaiset hinnat, ja vahinko tosiaan liittyy hintaan. Tarkemmin ottaen on merkkejä siitä, että autonvalmistajat käyttävät Kiinan tarjouksia viitearvona, jonka vaikutuksesta pakotetaan alas EU:n alumiinipyörien valmistajien hinnat tarjouskilpailussa. Säilyttääkseen asemansa markkinoilla unionin tuottajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin antaa periksi ja alentaa hintojaan.

| (134) | Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jälkimarkkinasegmentin laskevilla hintasuuntauksilla on vaikutusta OEM-segmentin hintoihin. Keskimääräisten jälkimarkkina- ja OEM-hintojen vertailu osoittaa, että vaikka jälkimmäiset olivat keskimäärin korkeammat vuoteen 2007, tilanne muuttui vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että hintapaine OEM-segmenttiä kohtaan on ollut paljon korostuneempaa viime vuosina. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jälkimarkkinasegmentin laskevilla hintasuuntauksilla on vaikutusta OEM-segmentin hintoihin. Keskimääräisten jälkimarkkina- ja OEM-hintojen vertailu osoittaa, että vaikka jälkimmäiset olivat keskimäärin korkeammat vuoteen 2007, tilanne muuttui vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että hintapaine OEM-segmenttiä kohtaan on ollut paljon korostuneempaa viime vuosina.

| (135) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kiinalainen tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle sekä jälkimarkkina- että OEM-segmentillä. Tätä on joka tapauksessa tutkittava tarkemmin. |
| --- | --- |

(135)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kiinalainen tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle sekä jälkimarkkina- että OEM-segmentillä. Tätä on joka tapauksessa tutkittava tarkemmin.

3.   Muiden tekijöiden vaikutukset

3.1   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus

3.1.1   Turkista tulevan tuonnin vaikutus

| (136) | Turkki on siis Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja (ks. 99 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Turkin tuonnin markkinaosuus EU:n markkinoilla oli noin 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Seuraavassa taulukossa verrataan tuontihintoja kaikista kolmansista maista EU:n tuottajien hintoihin.









  Euroa/yksikkö | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Otokseen valitut EU:n tuottajat | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Kiina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Turkin ja EU:n tuottajien hintaero | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Kiinan ja EU:n tuottajien hintaero | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

Turkki on siis Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja (ks. 99 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Turkin tuonnin markkinaosuus EU:n markkinoilla oli noin 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Seuraavassa taulukossa verrataan tuontihintoja kaikista kolmansista maista EU:n tuottajien hintoihin.

Euroa/yksikkö

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Turkki

40,8

42,6

52,4

40,7

Otokseen valitut EU:n tuottajat

49,7

49,7

48

46,5

Kiina

34,7

33,5

31,4

31,9

Turkin ja EU:n tuottajien hintaero

8,9

7,1

4,4

5,8

Kiinan ja EU:n tuottajien hintaero

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | Turkin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin otokseen valittujen EU:n tuottajien, vuotta 2008 lukuun ottamatta. Tutkimusajanjaksolla Turkin ja unionin tuottajien hintojen ero oli 5,7 euroa (+/– 12,3 % EU:n hinnoista) ja Kiinan ja unionin tuottajien hintojen ero oli 14,5 euroa (+/– 31 %). Tällä perusteella on kohtuullista päätellä alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Turkista halvoin hinnoin tulevalla tuonnilla oli joitakin negatiivisia vaikutuksia EU:n tuotannonalaan mutta ei siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(137)

Turkin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin otokseen valittujen EU:n tuottajien, vuotta 2008 lukuun ottamatta. Tutkimusajanjaksolla Turkin ja unionin tuottajien hintojen ero oli 5,7 euroa (+/– 12,3 % EU:n hinnoista) ja Kiinan ja unionin tuottajien hintojen ero oli 14,5 euroa (+/– 31 %). Tällä perusteella on kohtuullista päätellä alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Turkista halvoin hinnoin tulevalla tuonnilla oli joitakin negatiivisia vaikutuksia EU:n tuotannonalaan mutta ei siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

3.1.2   Muista kolmansista maista kuin Turkista tulevan tuonnin vaikutus

| (138) | Muista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin kumuloitu markkinaosuus laski vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (ks. 99 kappale). Niiden hinnat olivat lähellä unionin tuottajien hintoja samalla kaudella. Tällä perusteella katsotaan, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevalla tuonnilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(138)

Muista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin kumuloitu markkinaosuus laski vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (ks. 99 kappale). Niiden hinnat olivat lähellä unionin tuottajien hintoja samalla kaudella. Tällä perusteella katsotaan, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevalla tuonnilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.2   Talouskriisin vaikutus

| (139) | Jotkin osapuolet väittivät, että EU:n lisääntynyt kulutus vuonna 2007 otti vastaan Kiinasta tulevan tuonnin ja että kulutuksen lasku vuonna 2008 osui ajallisesti samaan aikaan talouden taantuman ja autoteollisuuden myynnin supistumisen kanssa. Väitteen mukaan nämä tekijät olivat unionin tuotannonalan heikon tuloksen keskeisiä syitä. |
| --- | --- |

(139)

Jotkin osapuolet väittivät, että EU:n lisääntynyt kulutus vuonna 2007 otti vastaan Kiinasta tulevan tuonnin ja että kulutuksen lasku vuonna 2008 osui ajallisesti samaan aikaan talouden taantuman ja autoteollisuuden myynnin supistumisen kanssa. Väitteen mukaan nämä tekijät olivat unionin tuotannonalan heikon tuloksen keskeisiä syitä.

| (140) | Talouskriisi vaikutti tietenkin negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kun kulutustasot ja hinnat laskivat. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus laski 14,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Talouskriisi vaikutti tietenkin negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kun kulutustasot ja hinnat laskivat. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus laski 14,5 prosenttia.

| (141) | Alumiinipyörien tuottajat toimivat symbioosissa autoteollisuuden kanssa, ja kriisi vaikutti siihen vakavasti. Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy autotuotannon määrän kehitys Euroopassa tarkastelujaksolla. Autoissa on joko alumiini- tai teräspyörät, ja niiden osuuksia on vaikea määrittää. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että osuudet olisivat merkittävästi muuttuneet tarkastelujaksolla. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että autojen tuotantomäärien laskulla – jossa tapahtui dramaattinen pudotus vuoden 2008 lopulta tutkimusajanjaksolle – olisi ollut vaikutus alumiinipyörien tuottajien myyntimääriin. Seuraavasta taulukosta näkyy, että tuotantomäärän lasku oli yli 15 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.









  EU-27 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto Euroopassa (tuhatta yksikköä) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Alumiinipyörien tuottajat toimivat symbioosissa autoteollisuuden kanssa, ja kriisi vaikutti siihen vakavasti. Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy autotuotannon määrän kehitys Euroopassa tarkastelujaksolla. Autoissa on joko alumiini- tai teräspyörät, ja niiden osuuksia on vaikea määrittää. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että osuudet olisivat merkittävästi muuttuneet tarkastelujaksolla. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että autojen tuotantomäärien laskulla – jossa tapahtui dramaattinen pudotus vuoden 2008 lopulta tutkimusajanjaksolle – olisi ollut vaikutus alumiinipyörien tuottajien myyntimääriin. Seuraavasta taulukosta näkyy, että tuotantomäärän lasku oli yli 15 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

EU-27

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto Euroopassa (tuhatta yksikköä)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että laskeva suuntaus alkoi jo ennen talouskriisiä ja osui ajallisesti yhteen kiinalaisen tuonnin markkinavaltauksen alkamisen kanssa. Esimerkiksi kannattavuusluvuista käy ilmi, että laskeva suuntaus alkoi vuoden 2006 ja 2007 välillä (laskua 2,5 prosenttiyksikköä), jatkui vuosien 2007 ja 2008 välillä (laskua vielä 2,2 prosenttiyksikköä) ja päätyi 6,9 prosenttiyksikön jyrkkään laskuun vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(142)

Unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että laskeva suuntaus alkoi jo ennen talouskriisiä ja osui ajallisesti yhteen kiinalaisen tuonnin markkinavaltauksen alkamisen kanssa. Esimerkiksi kannattavuusluvuista käy ilmi, että laskeva suuntaus alkoi vuoden 2006 ja 2007 välillä (laskua 2,5 prosenttiyksikköä), jatkui vuosien 2007 ja 2008 välillä (laskua vielä 2,2 prosenttiyksikköä) ja päätyi 6,9 prosenttiyksikön jyrkkään laskuun vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (143) | Lisäksi kiinalaisen tuonnin osuus markkinoilla kasvoi supistuvasta kulutuksesta huolimatta niin, että se oli 12,4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat vakaasti ja hinnat alittivat jatkuvasti EU:n tuotannonalan hinnat. Olisi ollut kohtuullista odottaa, että kriisi vaikuttaisi kaikkiin markkinatoimijoihin samalla tavalla. Kiinalainen tuonti kuitenkin lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi EU:n hinnat, kuten edellä on selitetty. Sen vuoksi ei ole kohtuutonta päätellä, että ilman talouskriisiä kiinalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olisivat kasvaneet vieläkin enemmän. |
| --- | --- |

(143)

Lisäksi kiinalaisen tuonnin osuus markkinoilla kasvoi supistuvasta kulutuksesta huolimatta niin, että se oli 12,4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat vakaasti ja hinnat alittivat jatkuvasti EU:n tuotannonalan hinnat. Olisi ollut kohtuullista odottaa, että kriisi vaikuttaisi kaikkiin markkinatoimijoihin samalla tavalla. Kiinalainen tuonti kuitenkin lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi EU:n hinnat, kuten edellä on selitetty. Sen vuoksi ei ole kohtuutonta päätellä, että ilman talouskriisiä kiinalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olisivat kasvaneet vieläkin enemmän.

| (144) | Näillä perusteilla on kohtuullista olettaa, että talouden taantuma, vaikka se vaikuttikin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei itsessään vaikuta olevan tekijä, joka poistaa syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon väliltä. Päinvastoin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä olisi pitänyt laskea kulutuksen laskun mukaisesti, kuten tapahtui muista kolmansista maista tulevalle tuonnille ja EU:n tuotannonalan myynnille (joka siis laski samaan aikaan kun kiinalainen tuonti lisääntyi). |
| --- | --- |

(144)

Näillä perusteilla on kohtuullista olettaa, että talouden taantuma, vaikka se vaikuttikin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei itsessään vaikuta olevan tekijä, joka poistaa syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon väliltä. Päinvastoin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä olisi pitänyt laskea kulutuksen laskun mukaisesti, kuten tapahtui muista kolmansista maista tulevalle tuonnille ja EU:n tuotannonalan myynnille (joka siis laski samaan aikaan kun kiinalainen tuonti lisääntyi).

3.3   Unionin tuotannonalan vientitoiminnan muutosten vaikutus

| (145) | Unionin tuottajien vientitoiminta säilyi vähäisenä tarkastelujaksolla (alle 2 % otokseen valittujen EU:n tuottajien kokonaismyynnistä). Sen vuoksi sillä ei voinut olla negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan heikkoon tilanteeseen, eikä se poista syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(145)

Unionin tuottajien vientitoiminta säilyi vähäisenä tarkastelujaksolla (alle 2 % otokseen valittujen EU:n tuottajien kokonaismyynnistä). Sen vuoksi sillä ei voinut olla negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan heikkoon tilanteeseen, eikä se poista syy-yhteyttä.

3.4   Kilpailu unionin tuottajien välillä ja EU:n markkinoiden keskittyminen

| (146) | EU:n markkinoilla toimivien alumiinipyörien tuottajien lukumäärä (noin 30) osoittaa, että EU:n markkinoilla on erittäin paljon kilpailua, vaikka niille on ominaista myös teollisuuden erittäin korkea keskittyminen: kolmen suurimman yrityksen osuus kokonaistuotannosta on 60 prosenttia, kahden muun noin 8 prosenttia ja vielä neljän muun noin 4 prosenttia. Tuotantomääristä saatavilla oleva tiedot osoittavat, että muut tuottajat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

(146)

EU:n markkinoilla toimivien alumiinipyörien tuottajien lukumäärä (noin 30) osoittaa, että EU:n markkinoilla on erittäin paljon kilpailua, vaikka niille on ominaista myös teollisuuden erittäin korkea keskittyminen: kolmen suurimman yrityksen osuus kokonaistuotannosta on 60 prosenttia, kahden muun noin 8 prosenttia ja vielä neljän muun noin 4 prosenttia. Tuotantomääristä saatavilla oleva tiedot osoittavat, että muut tuottajat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä.

| (147) | Useat pienet tuottajat lopettivat tuotantonsa ennen vuotta 2008, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä voisi osoittaa, että unionin tuottajien välinen kilpailu – ja käynnissä oleva ilmeinen keskittymisprosessi – on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tutkimuksesta saadut tiedot kuitenkin osoittavat, että kärsimään eivät ole joutuneet ainoastaan pienet tuottajat. Kehitys on itse asiassa vaikuttanut samalla tavalla suurempiin ja pienempiin tuottajiin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuottajien välinen kilpailu olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(147)

Useat pienet tuottajat lopettivat tuotantonsa ennen vuotta 2008, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä voisi osoittaa, että unionin tuottajien välinen kilpailu – ja käynnissä oleva ilmeinen keskittymisprosessi – on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tutkimuksesta saadut tiedot kuitenkin osoittavat, että kärsimään eivät ole joutuneet ainoastaan pienet tuottajat. Kehitys on itse asiassa vaikuttanut samalla tavalla suurempiin ja pienempiin tuottajiin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuottajien välinen kilpailu olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.5   Kuluttajien mieltymykset teräksisten ja alumiinisten pyörien osalta

| (148) | Väitettiin, että alumiinipyörien kutistuva kysyntä voisi olla talouskriisiin liittyvä muutos kuluttajien mieltymyksissä, jotka saattavat kääntyä edullisempiin teräspyöriin. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä vaiheessa ja ilman mitään väitettä tukevia tietoja tällaista kehityskulkua ei voida vahvistaa. |
| --- | --- |

(148)

Väitettiin, että alumiinipyörien kutistuva kysyntä voisi olla talouskriisiin liittyvä muutos kuluttajien mieltymyksissä, jotka saattavat kääntyä edullisempiin teräspyöriin. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä vaiheessa ja ilman mitään väitettä tukevia tietoja tällaista kehityskulkua ei voida vahvistaa.

3.6   Tuotevalikoima

| (149) | Jotkin osapuolet väittivät, että kiinalaisen tuonnin lisääntyminen johtui Kiinassa tuotettujen erityisten kalliimman hintaluokan teknologisten pyörälajien (eli taottujen tai flow forming -tekniikalla valmistettujen pyörien) kysynnän kasvusta; näitä pyöriä ei tuoteta (ainakaan merkittävässä määrin) EU:ssa. Tästä syystä Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näiden pyörien tuonti muodosti vain erittäin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(149)

Jotkin osapuolet väittivät, että kiinalaisen tuonnin lisääntyminen johtui Kiinassa tuotettujen erityisten kalliimman hintaluokan teknologisten pyörälajien (eli taottujen tai flow forming -tekniikalla valmistettujen pyörien) kysynnän kasvusta; näitä pyöriä ei tuoteta (ainakaan merkittävässä määrin) EU:ssa. Tästä syystä Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näiden pyörien tuonti muodosti vain erittäin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.

4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (150) | Tässä tapauksessa on siis havaittu, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tappioita tuotannon ja myynnin merkittävän vähenemisen, markkinaosuuden putoamisen sekä hintojen alenemisen vuoksi. Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat, on kasvattanut määräänsä ja markkinaosuuttaan samalla kaudella. |
| --- | --- |

(150)

Tässä tapauksessa on siis havaittu, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tappioita tuotannon ja myynnin merkittävän vähenemisen, markkinaosuuden putoamisen sekä hintojen alenemisen vuoksi. Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat, on kasvattanut määräänsä ja markkinaosuuttaan samalla kaudella.

| (151) | Komissio on analysoinut myös kaikkia muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Tältä osin havaittiin, että talouskriisi, tuonti Turkista sekä keskittymiseen johtanut unionin tuottajien välinen kilpailu ovat ehkä jossakin määrin vaikuttaneet vahinkoon. Alustavasti kuitenkin päätellään, että niiden vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyyntituonnin ja havaitun vahingon välisen syy-yhteyden, kuten edellä on esitetty. |
| --- | --- |

(151)

Komissio on analysoinut myös kaikkia muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Tältä osin havaittiin, että talouskriisi, tuonti Turkista sekä keskittymiseen johtanut unionin tuottajien välinen kilpailu ovat ehkä jossakin määrin vaikuttaneet vahinkoon. Alustavasti kuitenkin päätellään, että niiden vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyyntituonnin ja havaitun vahingon välisen syy-yhteyden, kuten edellä on esitetty.

| (152) | Edellä olevan tarkastelun, jossa selvitetään kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, perusteella päätellään näin ollen alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(152)

Edellä olevan tarkastelun, jossa selvitetään kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, perusteella päätellään näin ollen alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.

F.   UNIONIN ETU

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (153) | Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan yhteistyö ja tuki tutkimuksessa oli korkealla tasolla (yli 70 %). Tämä osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi EU:n tuottajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(153)

Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan yhteistyö ja tuki tutkimuksessa oli korkealla tasolla (yli 70 %). Tämä osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi EU:n tuottajien edun mukaista.

| (154) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyyntituonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(154)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyyntituonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (155) | Voidaan odottaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, jotka todennäköisesti estävät halvoin hinnoin polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvun entisestään. |
| --- | --- |

(155)

Voidaan odottaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, jotka todennäköisesti estävät halvoin hinnoin polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvun entisestään.

| (156) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että halvoin hinnoin polkumyynnillä tapahtuva alumiinipyörien tuonti jatkuu tai jopa lisääntyy erityisesti jälkimarkkinoilla. Sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että jälkimarkkinoiden lisääntyvällä hintapaineella ja valtauksella on ainakin epäsuora vaikutus OEM-segmentin tilanteeseen. Tältä osin on havaittu, että jotkin tuottajat asianomaisessa maassa ovat siirtymässä tai ovat jo siirtyneet jälkimarkkinasegmentin keski- tai ylempään hintaluokkaan ja sen jälkeen OEM-segmentille – erittäin halvoin hinnoin. Tämän kehityssuunnan voidaan odottaa jatkuvan, ja se erittäin todennäköisesti vaarantaa OEM-segmentillä toimivan unionin suuren tuottajaryhmän toiminnan. Koska näiden tuottajien taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään niiden hinnat merkittävästi alittavan polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden – ellei jopa kaikkien – unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen. |
| --- | --- |

(156)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että halvoin hinnoin polkumyynnillä tapahtuva alumiinipyörien tuonti jatkuu tai jopa lisääntyy erityisesti jälkimarkkinoilla. Sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että jälkimarkkinoiden lisääntyvällä hintapaineella ja valtauksella on ainakin epäsuora vaikutus OEM-segmentin tilanteeseen. Tältä osin on havaittu, että jotkin tuottajat asianomaisessa maassa ovat siirtymässä tai ovat jo siirtyneet jälkimarkkinasegmentin keski- tai ylempään hintaluokkaan ja sen jälkeen OEM-segmentille – erittäin halvoin hinnoin. Tämän kehityssuunnan voidaan odottaa jatkuvan, ja se erittäin todennäköisesti vaarantaa OEM-segmentillä toimivan unionin suuren tuottajaryhmän toiminnan. Koska näiden tuottajien taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään niiden hinnat merkittävästi alittavan polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden – ellei jopa kaikkien – unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen.

2.   Maahantuojien etu

| (157) | Otokseen valittiin viisi etuyhteydetöntä tuojaa ja kaksi tuontia harjoittavaa käyttäjää (ks. 13 kappale) niiden tuontimäärien perusteella. |
| --- | --- |

(157)

Otokseen valittiin viisi etuyhteydetöntä tuojaa ja kaksi tuontia harjoittavaa käyttäjää (ks. 13 kappale) niiden tuontimäärien perusteella.

| (158) | Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(158)

Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle 10 prosenttia.

| (159) | Tutkimuksen mukaan useimmat tuojista ovat kauppiaita, jotka erikoistuvat auton lisäosiin. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään. Yhdessä ryhmässä on yrityksiä, jotka tuovat ja jälleenmyyvät oman tuotemerkkinsä alumiinipyöriä, joiden tuotanto on ulkoistettu Kiinaan. Ne eivät ole kuitenkaan etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin. Tämän ryhmän tuojilla on yleensä merkittävää lisäarvoa tuovaa toimintaa EU:ssa (esim. suunnittelu-, tutkimus- ja kehitystoiminta) ja toisinaan jopa oma jakeluketju, ja tätä vastaavat työllisyystasot. Toiseen ryhmään kuuluvat tuojat/jakelijat, jotka ovat enemmän määrään ja vähemmän tuotemerkkiin keskittyviä kauppiaita. Näillä tuojilla on yleensä alemmat kustannusrakenteet ja vähemmän lisäarvoa tuovaa toimintaa unionissa. |
| --- | --- |

(159)

Tutkimuksen mukaan useimmat tuojista ovat kauppiaita, jotka erikoistuvat auton lisäosiin. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään. Yhdessä ryhmässä on yrityksiä, jotka tuovat ja jälleenmyyvät oman tuotemerkkinsä alumiinipyöriä, joiden tuotanto on ulkoistettu Kiinaan. Ne eivät ole kuitenkaan etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin. Tämän ryhmän tuojilla on yleensä merkittävää lisäarvoa tuovaa toimintaa EU:ssa (esim. suunnittelu-, tutkimus- ja kehitystoiminta) ja toisinaan jopa oma jakeluketju, ja tätä vastaavat työllisyystasot. Toiseen ryhmään kuuluvat tuojat/jakelijat, jotka ovat enemmän määrään ja vähemmän tuotemerkkiin keskittyviä kauppiaita. Näillä tuojilla on yleensä alemmat kustannusrakenteet ja vähemmän lisäarvoa tuovaa toimintaa unionissa.

| (160) | Etuyhteydettömien tuojien alhainen yhteistyöaste vaikuttaisi osoittavan, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan. Yhteistyössä toimineiden tuojien/jakelijoiden osalta havaittiinkin, että kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnin osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on 1–6 prosenttia. Toimintaansa ulkoistaneiden yritysten tilanne on monimutkaisempi, sillä niiden liiketoiminta saattaa muodostua lähes kokonaan kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnistä. Mahdollisilla toimenpiteillä olisi taatusti vaikutusta niiden toimintaan – vaikka vaikutusten täsmällistä laajuutta onkin vaikea arvioida tässä vaiheessa. Asiaa tutkitaan tarkemmin. |
| --- | --- |

(160)

Etuyhteydettömien tuojien alhainen yhteistyöaste vaikuttaisi osoittavan, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan. Yhteistyössä toimineiden tuojien/jakelijoiden osalta havaittiinkin, että kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnin osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on 1–6 prosenttia. Toimintaansa ulkoistaneiden yritysten tilanne on monimutkaisempi, sillä niiden liiketoiminta saattaa muodostua lähes kokonaan kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnistä. Mahdollisilla toimenpiteillä olisi taatusti vaikutusta niiden toimintaan – vaikka vaikutusten täsmällistä laajuutta onkin vaikea arvioida tässä vaiheessa. Asiaa tutkitaan tarkemmin.

3.   Käyttäjien etu

3.1   Yleistä

| (161) | Käyttäjille tarkoitetut kyselylomakkeet lähetettiin noin 20 ilmoittautuneelle käyttäjälle. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 13 autonvalmistajaa. Myös kaksi alumiinipyörien käyttäjiä sekä OEM- ja jälkimarkkinasegmentin tuojia edustavaa järjestöä toimi yhteistyössä. |
| --- | --- |

(161)

Käyttäjille tarkoitetut kyselylomakkeet lähetettiin noin 20 ilmoittautuneelle käyttäjälle. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 13 autonvalmistajaa. Myös kaksi alumiinipyörien käyttäjiä sekä OEM- ja jälkimarkkinasegmentin tuojia edustavaa järjestöä toimi yhteistyössä.

| (162) | Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan. Eurostatin lukujen perusteella ei ole mahdollista yksilöidä täsmälleen, tapahtuiko tuontimyynti OEM- vai jälkimarkkinasegmentille. Kuten 133 kappaleessa mainittiin, OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välille voitiin kuitenkin tehdä ero, joka osoitti, että OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 20–30 prosenttia. Tällä perusteella on kohtuullista olettaa, että OEM-segmentin yhteistyö oli erittäin kattavaa. |
| --- | --- |

(162)

Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan. Eurostatin lukujen perusteella ei ole mahdollista yksilöidä täsmälleen, tapahtuiko tuontimyynti OEM- vai jälkimarkkinasegmentille. Kuten 133 kappaleessa mainittiin, OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välille voitiin kuitenkin tehdä ero, joka osoitti, että OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 20–30 prosenttia. Tällä perusteella on kohtuullista olettaa, että OEM-segmentin yhteistyö oli erittäin kattavaa.

| (163) | Autonvalmistajat vaikuttavat käyttävän kiinalaisia tarvikkeita vain rajoitetussa määrin. Yksittäin tarkasteltuina yhteistyössä toimineet autonvalmistajat käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Jotkin eivät tuo Kiinasta lainkaan, jotkin tuovat alle 5 prosenttia ja jotkin taas jopa 30 prosenttia tarpeestaan. |
| --- | --- |

(163)

Autonvalmistajat vaikuttavat käyttävän kiinalaisia tarvikkeita vain rajoitetussa määrin. Yksittäin tarkasteltuina yhteistyössä toimineet autonvalmistajat käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Jotkin eivät tuo Kiinasta lainkaan, jotkin tuovat alle 5 prosenttia ja jotkin taas jopa 30 prosenttia tarpeestaan.

| (164) | Sekä tuontia harjoittavat että muut käyttäjät vastustavat toimenpiteitä. Yksi niiden pääargumenteista on, että autonvalmistajille on etua siitä, että ne voivat käyttää eri tarjontalähteitä ja hyötyä kilpailusta pyörämarkkinoilla. Toimenpiteiden vuoksi niistä tulisi liian riippuvaisia muutamasta eurooppalaisesta tuottajasta. Väite ei kuitenkaan itsessään vaikuta ratkaisevalta, koska muista kolmansista maista tulee merkittävästi tuontia. |
| --- | --- |

(164)

Sekä tuontia harjoittavat että muut käyttäjät vastustavat toimenpiteitä. Yksi niiden pääargumenteista on, että autonvalmistajille on etua siitä, että ne voivat käyttää eri tarjontalähteitä ja hyötyä kilpailusta pyörämarkkinoilla. Toimenpiteiden vuoksi niistä tulisi liian riippuvaisia muutamasta eurooppalaisesta tuottajasta. Väite ei kuitenkaan itsessään vaikuta ratkaisevalta, koska muista kolmansista maista tulee merkittävästi tuontia.

3.2   Toimenpiteestä aiheutuvat kustannukset

| (165) | Alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on noin 1 prosentti. Alumiinipyöriin kohdistuva 20 prosentin toimenpide johtaisi siis 0,2 prosentin kustannusten kohoamiseen. Niiden autonvalmistajien osalta, jotka tuovat enintään 5 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, autonvalmistukseen liittyvät kustannukset kohoaisivat kaikkiaan 5 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,01 prosenttia. Niidenkin autonvalmistajien osalta, jotka tuovat 30 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, kustannukset kohoaisivat yhteensä vain 30 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,06 prosenttia. Toimenpiteillä olisi näin ollen erittäin vähäinen vaikutus kustannuksiin. Ei ilmeisesti ole myöskään täysin tavatonta, että autonvalmistajien tietyllä hinnalla (vaikkapa 50 eurolla) tuomat alumiinipyörät myydään loppukuluttajalle kolmin- tai nelinkertaisella hinnalla (eli 200 eurolla). |
| --- | --- |

(165)

Alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on noin 1 prosentti. Alumiinipyöriin kohdistuva 20 prosentin toimenpide johtaisi siis 0,2 prosentin kustannusten kohoamiseen. Niiden autonvalmistajien osalta, jotka tuovat enintään 5 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, autonvalmistukseen liittyvät kustannukset kohoaisivat kaikkiaan 5 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,01 prosenttia. Niidenkin autonvalmistajien osalta, jotka tuovat 30 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, kustannukset kohoaisivat yhteensä vain 30 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,06 prosenttia. Toimenpiteillä olisi näin ollen erittäin vähäinen vaikutus kustannuksiin. Ei ilmeisesti ole myöskään täysin tavatonta, että autonvalmistajien tietyllä hinnalla (vaikkapa 50 eurolla) tuomat alumiinipyörät myydään loppukuluttajalle kolmin- tai nelinkertaisella hinnalla (eli 200 eurolla).

3.3   Tavarantoimittajan vaihtamisesta aiheutuvat kustannukset

| (166) | Kuten edellä on esitetty, OEM-alumiinipyörät kehitetään yleensä kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista. Tavarantoimittajan vaihtaminen vaatii aikaa (vähintään 6 kuukautta) ja saattaa myös synnyttää työvälineiden hankkimiseen liittyviä lisäkustannuksia. Tutkimus kuitenkin osoitti, että useimmat autonvalmistajat eriyttävät hankintalähteitään joka tapauksessa eli jakavat tietyn alumiinipyörän tuotannon kahden tai useamman tuottajan kesken. Tällaista hankintaa käytetään toimitusvarmuuden vuoksi myös niiden mallien osalta, jotka hankitaan Kiinasta. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että tavarantoimittajan vaihtamisen riski on jo otettu huomioon, kun tehdään päätös suorittaa hankintoja Kiinasta. Lisäksi tutkimuksen aikana kerätyt sopimukset osoittavat, että autonvalmistajat voivat yleensä sanoa sopimuksen irti milloin tahansa ilman seuraamuksia. |
| --- | --- |

(166)

Kuten edellä on esitetty, OEM-alumiinipyörät kehitetään yleensä kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista. Tavarantoimittajan vaihtaminen vaatii aikaa (vähintään 6 kuukautta) ja saattaa myös synnyttää työvälineiden hankkimiseen liittyviä lisäkustannuksia. Tutkimus kuitenkin osoitti, että useimmat autonvalmistajat eriyttävät hankintalähteitään joka tapauksessa eli jakavat tietyn alumiinipyörän tuotannon kahden tai useamman tuottajan kesken. Tällaista hankintaa käytetään toimitusvarmuuden vuoksi myös niiden mallien osalta, jotka hankitaan Kiinasta. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että tavarantoimittajan vaihtamisen riski on jo otettu huomioon, kun tehdään päätös suorittaa hankintoja Kiinasta. Lisäksi tutkimuksen aikana kerätyt sopimukset osoittavat, että autonvalmistajat voivat yleensä sanoa sopimuksen irti milloin tahansa ilman seuraamuksia.

3.4   Osapuolten esittämiä lisäväitteitä

| (167) | Jotkin osapuolet väittivät, että tullin käyttöönotto Kiinasta peräisin olevissa alumiinipyörissä antaisi etua eteläkorealaisille autonvalmistajille sen lisäksi, että autoihin sovelletaan 0 prosentin tullia tulevassa vapaakauppasopimuksessa. Väitteen mukaan Etelä-Korean autonvalmistajat saisivat edelleen huokeita kiinalaisia alumiinipyöriä ja voisivat jopa hakea tullinpalautusta EU:hun viedyistä autoista (tiettyjen autonosien tuonnista maksettua tullia voidaan hakea palautettavaksi autoa vietäessä). Kiinalaisiin alumiinipyöriin sovellettava polkumyyntitulli asettaisi eurooppalaiset autonvalmistajat epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa eteläkorealaisiin autoihin, jotka tuodaan EU:hun nollatullilla. |
| --- | --- |

(167)

Jotkin osapuolet väittivät, että tullin käyttöönotto Kiinasta peräisin olevissa alumiinipyörissä antaisi etua eteläkorealaisille autonvalmistajille sen lisäksi, että autoihin sovelletaan 0 prosentin tullia tulevassa vapaakauppasopimuksessa. Väitteen mukaan Etelä-Korean autonvalmistajat saisivat edelleen huokeita kiinalaisia alumiinipyöriä ja voisivat jopa hakea tullinpalautusta EU:hun viedyistä autoista (tiettyjen autonosien tuonnista maksettua tullia voidaan hakea palautettavaksi autoa vietäessä). Kiinalaisiin alumiinipyöriin sovellettava polkumyyntitulli asettaisi eurooppalaiset autonvalmistajat epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa eteläkorealaisiin autoihin, jotka tuodaan EU:hun nollatullilla.

| (168) | Tältä osin on muistettava, että Etelä-Koreasta tulevien autojen markkinaosuus on tällä hetkellä vain 3 prosenttia EU:n automarkkinoista. On vaikea ennustaa korealaisten autojen tuonnin kehitystä, mutta kun otetaan huomioon toimenpiteiden erittäin vähäiset suorat kustannusvaikutukset EU:n autonvalmistajiin, tässä vaiheessa ei voida päätellä, että kiinalaisten alumiinipyörien tuonnissa käyttöönotettavalla polkumyyntitullilla olisi suurempaa vaikutusta. |
| --- | --- |

(168)

Tältä osin on muistettava, että Etelä-Koreasta tulevien autojen markkinaosuus on tällä hetkellä vain 3 prosenttia EU:n automarkkinoista. On vaikea ennustaa korealaisten autojen tuonnin kehitystä, mutta kun otetaan huomioon toimenpiteiden erittäin vähäiset suorat kustannusvaikutukset EU:n autonvalmistajiin, tässä vaiheessa ei voida päätellä, että kiinalaisten alumiinipyörien tuonnissa käyttöönotettavalla polkumyyntitullilla olisi suurempaa vaikutusta.

4.   Kuluttajien etu

| (169) | Toimenpiteiden vaikutuksista kuluttajiin ei ole esitetty mitään väitteitä. Tämä samoin kuin tutkimuksessa havaitut vähäiset kustannusvaikutukset ja autonvalmistajien hinnoittelustrategia eivät osoita, että kuluttajahintoihin kohdistuvat merkittävämmät vaikutukset olisivat todennäköisiä. |
| --- | --- |

(169)

Toimenpiteiden vaikutuksista kuluttajiin ei ole esitetty mitään väitteitä. Tämä samoin kuin tutkimuksessa havaitut vähäiset kustannusvaikutukset ja autonvalmistajien hinnoittelustrategia eivät osoita, että kuluttajahintoihin kohdistuvat merkittävämmät vaikutukset olisivat todennäköisiä.

5.   Toimittajien etu

| (170) | Tavarantoimittajille suunnattuun kyselylomakkeeseen vastasi viisi raaka-aineen/laitteiden toimittajaa, jotka toimittivat alumiinipyörien tuottajille unionissa. Ne toimittavat alumiini-/primäärivalanteita, maalia/pohjamaalia tai pienpainekoneita. Valanteiden toimittajien osalta myynti unionin tuotannonalalle muodostaa vain murto-osan niiden toiminnasta (alle 6 % koko liikevaihdosta), mikä osoittaa niiden suhteellisen laimeaa kiinnostusta Kiinasta peräsin olevien alumiinipyörien polkumyyntitulleihin. Muiden toimittajien (maalin tai pienpainekoneiden) osalta unionin tuotannonalalle suuntautuvan myynnin osuus on 30–50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Kun otetaan huomioon, että nämä ovat pk-yrityksiä, unionin tuotannonalan elinkelpoisuus on niiden toiminnan kannalta olennaista. |
| --- | --- |

(170)

Tavarantoimittajille suunnattuun kyselylomakkeeseen vastasi viisi raaka-aineen/laitteiden toimittajaa, jotka toimittivat alumiinipyörien tuottajille unionissa. Ne toimittavat alumiini-/primäärivalanteita, maalia/pohjamaalia tai pienpainekoneita. Valanteiden toimittajien osalta myynti unionin tuotannonalalle muodostaa vain murto-osan niiden toiminnasta (alle 6 % koko liikevaihdosta), mikä osoittaa niiden suhteellisen laimeaa kiinnostusta Kiinasta peräsin olevien alumiinipyörien polkumyyntitulleihin. Muiden toimittajien (maalin tai pienpainekoneiden) osalta unionin tuotannonalalle suuntautuvan myynnin osuus on 30–50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Kun otetaan huomioon, että nämä ovat pk-yrityksiä, unionin tuotannonalan elinkelpoisuus on niiden toiminnan kannalta olennaista.

6.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (171) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (172) | Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(172)

Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (173) | Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä. |
| --- | --- |

(173)

Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä.

| (174) | Alumiinipyörien markkinoille on ominaista kahden suhteellisen erillisen markkinasegmentin esiintyminen, kuten 20 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että unionin tuottajien myynti keskittyi OEM-segmentille, ja sen osuus oli 85 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä. |
| --- | --- |

(174)

Alumiinipyörien markkinoille on ominaista kahden suhteellisen erillisen markkinasegmentin esiintyminen, kuten 20 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että unionin tuottajien myynti keskittyi OEM-segmentille, ja sen osuus oli 85 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä.

| (175) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa varten katsottiin sen vuoksi tarpeelliseksi arvioida vahinkomarginaali, jossa otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne. |
| --- | --- |

(175)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa varten katsottiin sen vuoksi tarpeelliseksi arvioida vahinkomarginaali, jossa otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne.

| (176) | OEM-segmentillä alumiinipyörien ostajat (jotka ovat autonvalmistajia) tekevät tyypillisesti tilauksensa tarjouskilpailun kautta. Tämän tuloksena sama pyörämalli, joka on tarkoitettu asennettavaksi samaan automalliin, saatetaan tilata monissa tapauksissa useista lähteistä, usein kiinalaiselta ja EU:n toimittajalta samaan aikaan. Alustavasti katsottiin, että tarjouskilpailumenettelystä saadaan tarkkaa ja luotettavaa tietoa kiinalaisten ja unionin tuottajien välisestä keskimääräisestä hintakilpailusta tutkimusajanjaksolla niiden kilpaillessa samasta tarjouksesta. |
| --- | --- |

(176)

OEM-segmentillä alumiinipyörien ostajat (jotka ovat autonvalmistajia) tekevät tyypillisesti tilauksensa tarjouskilpailun kautta. Tämän tuloksena sama pyörämalli, joka on tarkoitettu asennettavaksi samaan automalliin, saatetaan tilata monissa tapauksissa useista lähteistä, usein kiinalaiselta ja EU:n toimittajalta samaan aikaan. Alustavasti katsottiin, että tarjouskilpailumenettelystä saadaan tarkkaa ja luotettavaa tietoa kiinalaisten ja unionin tuottajien välisestä keskimääräisestä hintakilpailusta tutkimusajanjaksolla niiden kilpaillessa samasta tarjouksesta.

| (177) | Sen vuoksi pidettiin asianmukaisena laskea alittavuusmarginaali niiden hintojen perusteella, jotka saatiin EU:n tuottajien ja kiinalaisten viejien toimittamista tiedoista niiden kilpaillessa tällaisista tarjouksista. |
| --- | --- |

(177)

Sen vuoksi pidettiin asianmukaisena laskea alittavuusmarginaali niiden hintojen perusteella, jotka saatiin EU:n tuottajien ja kiinalaisten viejien toimittamista tiedoista niiden kilpaillessa tällaisista tarjouksista.

| (178) | Laskettaessa tullia, joka poistaisi vahingollisen polkumyynnin vaikutukset, katsottiin, että toimenpiteiden avulla unionin tuotannonalan pitäisi pystyä kattamaan tuotantokustannukset ja saavuttamaan kohtuullinen voitto. Tuotantokustannusten osalta tehtiin oikaisu unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tappioiden (– 5,4 %) huomioon ottamiseksi. Lisäksi katsottiin, että sellainen myyntivoitto (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnissä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, olisi arvioitava vuoden 2006 kannattavuuden perusteella, joka oli + 3,2 prosenttia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli vielä suhteellisen vähäinen. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. |
| --- | --- |

(178)

Laskettaessa tullia, joka poistaisi vahingollisen polkumyynnin vaikutukset, katsottiin, että toimenpiteiden avulla unionin tuotannonalan pitäisi pystyä kattamaan tuotantokustannukset ja saavuttamaan kohtuullinen voitto. Tuotantokustannusten osalta tehtiin oikaisu unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tappioiden (– 5,4 %) huomioon ottamiseksi. Lisäksi katsottiin, että sellainen myyntivoitto (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnissä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, olisi arvioitava vuoden 2006 kannattavuuden perusteella, joka oli + 3,2 prosenttia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli vielä suhteellisen vähäinen. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta.

| (179) | Hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin 20,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(179)

Hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin 20,6 prosenttia.

| (180) | Tulos vielä vahvistettiin lisälaskennalla, joka perustui tiettyjen autonvalmistajien tutkimuksen aikana esittämien tarjoussopimusten vertailuun. Kun autonvalmistajat tilasivat saman alumiinipyörämallin sekä kiinalaiselta että unionin tuottajalta, viitehinnan alittavuuden marginaali – 93 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt oikaisut huomioon ottaen – oli samaa suuruusluokkaa kuin edellisessä kappaleessa esitetty. |
| --- | --- |

(180)

Tulos vielä vahvistettiin lisälaskennalla, joka perustui tiettyjen autonvalmistajien tutkimuksen aikana esittämien tarjoussopimusten vertailuun. Kun autonvalmistajat tilasivat saman alumiinipyörämallin sekä kiinalaiselta että unionin tuottajalta, viitehinnan alittavuuden marginaali – 93 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt oikaisut huomioon ottaen – oli samaa suuruusluokkaa kuin edellisessä kappaleessa esitetty.

| (181) | Viitehinnan alittavuuden marginaali on alempi kuin 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa vahvistettu polkumyyntimarginaali, minkä vuoksi sitä olisi käytettävä perustana määritettäessä tullin tasoa alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(181)

Viitehinnan alittavuuden marginaali on alempi kuin 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa vahvistettu polkumyyntimarginaali, minkä vuoksi sitä olisi käytettävä perustana määritettäessä tullin tasoa alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (182) | Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa vahingon poistavan tason määrittämiseen sovellettu menetelmä, ei pidetä järkevänä täsmentää yksilöllisiä polkumyyntitulleja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Tämä johtuu erityisesti siitä, että ei ole käytettävissä luotettavia tietoja yrityskohtaisen arvioinnin tekemiseksi. Tämän vuoksi päätetään alustavasti ottaa käyttöön maanlaajuinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkeen Kiinasta tulevaan tuontiin viitehinnan alittavuuden marginaalin eli 20,6 prosentin suuruisena. |
| --- | --- |

(182)

Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa vahingon poistavan tason määrittämiseen sovellettu menetelmä, ei pidetä järkevänä täsmentää yksilöllisiä polkumyyntitulleja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Tämä johtuu erityisesti siitä, että ei ole käytettävissä luotettavia tietoja yrityskohtaisen arvioinnin tekemiseksi. Tämän vuoksi päätetään alustavasti ottaa käyttöön maanlaajuinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkeen Kiinasta tulevaan tuontiin viitehinnan alittavuuden marginaalin eli 20,6 prosentin suuruisena.

2.   Väliaikaiset toimet

| (183) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli. Tässä tapauksessa tullin olisi oltava todetun vahinkomarginaalin suuruinen. |
| --- | --- |

(183)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli. Tässä tapauksessa tullin olisi oltava todetun vahinkomarginaalin suuruinen.

| (184) | Ehdotetun polkumyyntitullin suuruus on näin ollen 20,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(184)

Ehdotetun polkumyyntitullin suuruus on näin ollen 20,6 prosenttia.

H.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (185) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, |
| --- | --- |

(185)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 20,6 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 190, 13.8.2009, s. 22.

2

(3)  Valetut, flow formed -tekniikalla valmistetut, taotut sekä kaksi- ja kolmiosaiset pyörät.

3

(4)  Poikkeuksellisesti näin ei ollut joinakin kuukausina tämän menettelyn tutkimusajanjaksolla. Kiinan alumiinimarkkinoiden hintojen kohoaminen on tulosta Kiinan hallituksen kannustinpaketista, jolla pyritään rajoittamaan talouskriisin vaikutuksia (Vuoden 2008 lopussa valtion Reserves Bureau -virasto käynnisti järjestelyn alumiinin ostamiseksi sulatoilta helpottaakseen niiden toimintaa, kun maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi kysyntää. Valtion takaamilla ostoilla käytettiin suurin osa varastoista kotimarkkinoilla maalis- ja huhtikuussa ja kohotettiin hintoja vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla).

4

(5)  Kahdella tavalla laskettuja kulutuslukuja verrattiin toisiinsa, ja tulosten havaittiin olevan samat. Koska suurin osa tuotannosta tapahtuu tilauksesta, varastojen määrällä ei ole suurta merkitystä verrattuna kokonaiskulutukseen. Ensimmäisessä laskelmassa EU:n tuotanto lisättiin tuontiin, ja tästä vähennettiin vienti. Toisessa laskelmassa tuonti ja EU-myynti (otokseen valituilta tuottajilta ja minikyselyistä saadut tiedot sekä oletukset muiden tuottajien osalta) laskettiin yhteen. Toista vaihtoehtoa pidettiin parempana, koska se oli tarkempi tässä tapauksessa.

5

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/83

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 405/2010,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/85

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010,

päätösten 92/260/ETY, 93/195/ETY, 93/197/ETY ja 2004/211/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rekisteröityjen hevosten tuonnista Kiinan tietyistä osista ja eräiden kolmansien maiden luokitusten mukauttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2635)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/266/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/426/ETY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 ja 4 kohdan, 15 artiklan a alakohdan, 16 artiklan 2 kohdan sekä 19 artiklan johdantokappaleen ja i ja ii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten tilapäisessä tuonnissa 10 päivänä huhtikuuta 1992 tehdyssä komission päätöksessä 92/260/ETY (2) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista rekisteröityjen hevosten tilapäinen tuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten ja todistusvaatimusten soveltamista varten. |
| --- | --- |

(1)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten tilapäisessä tuonnissa 10 päivänä huhtikuuta 1992 tehdyssä komission päätöksessä 92/260/ETY (2) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista rekisteröityjen hevosten tilapäinen tuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten ja todistusvaatimusten soveltamista varten.

| (2) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten takaisintuonnissa raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen 2 päivänä helmikuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/195/ETY (3) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista tällaisten hevosten takaisintuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten soveltamista varten ja vahvistetaan eläinten terveystodistusten mallit, joita tiettyihin hevostapahtumiin osallistuneiden rekisteröityjen hevosten osalta on käytettävä. |
| --- | --- |

(2)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten takaisintuonnissa raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen 2 päivänä helmikuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/195/ETY (3) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista tällaisten hevosten takaisintuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten soveltamista varten ja vahvistetaan eläinten terveystodistusten mallit, joita tiettyihin hevostapahtumiin osallistuneiden rekisteröityjen hevosten osalta on käytettävä.

| (3) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten sekä jalostukseen ja kasvatukseen tarkoitettujen hevosten tuonnissa 5 päivänä helmikuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/197/ETY (4) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista tällaisten hevosten tilapäinen tuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten ja todistusvaatimusten soveltamista varten. |
| --- | --- |

(3)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten sekä jalostukseen ja kasvatukseen tarkoitettujen hevosten tuonnissa 5 päivänä helmikuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/197/ETY (4) luokitellaan terveystilanteen perusteella ryhmiin ne kolmannet maat, joista tällaisten hevosten tilapäinen tuonti unioniin on sallittu, erityisten eläinten terveyttä koskevien vaatimusten ja todistusvaatimusten soveltamista varten.

| (4) | Niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden osien alueiden luettelosta, joista jäsenvaltiot sallivat elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, 6 päivänä tammikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/211/EY (5) vahvistetaan luettelo kolmansista maista tai niiden osista, joista jäsenvaltiot sallivat muun muassa rekisteröityjen hevosten tilapäisen maahantuonnin, rekisteröityjen hevosten takaisintuonnin raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen sekä rekisteröityjen hevoseläinten sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tuonnin. Kyseisessä luettelossa, joka esitetään päätöksen liitteessä I, myös luokitellaan kyseiset kolmannet maat ja niiden osat tiettyihin ryhmiin terveystilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Niiden kolmansien maiden ja kolmansien maiden alueiden osien alueiden luettelosta, joista jäsenvaltiot sallivat elävien hevoseläinten ja hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnin, 6 päivänä tammikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/211/EY (5) vahvistetaan luettelo kolmansista maista tai niiden osista, joista jäsenvaltiot sallivat muun muassa rekisteröityjen hevosten tilapäisen maahantuonnin, rekisteröityjen hevosten takaisintuonnin raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen sekä rekisteröityjen hevoseläinten sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tuonnin. Kyseisessä luettelossa, joka esitetään päätöksen liitteessä I, myös luokitellaan kyseiset kolmannet maat ja niiden osat tiettyihin ryhmiin terveystilanteen perusteella.

| (5) | Päätöksissä 92/260/ETY, 93/195/ETY ja 93/197/ETY otetaan huomioon komission päätöksessä 92/160/ETY (6) säädetty aluejako. Kyseinen päätös kumottiin päätöksellä 2004/211/EY. Näin ollen on tarpeen muuttaa edellä mainittujen kolmen päätöksen liitettä I nykyisen, päätöksessä 2004/211/EY säädetyn aluejaon sekä kyseisessä päätöksessä vahvistetun maiden terveysluokituksen perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksissä 92/260/ETY, 93/195/ETY ja 93/197/ETY otetaan huomioon komission päätöksessä 92/160/ETY (6) säädetty aluejako. Kyseinen päätös kumottiin päätöksellä 2004/211/EY. Näin ollen on tarpeen muuttaa edellä mainittujen kolmen päätöksen liitettä I nykyisen, päätöksessä 2004/211/EY säädetyn aluejaon sekä kyseisessä päätöksessä vahvistetun maiden terveysluokituksen perusteella.

| (6) | Jotta Kiina voisi toimia 16:nsien Aasian kisojen hevostapahtumien isäntänä Kiinan toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet tunnustamispyynnön hevoseläinten taudeista vapaalle vyöhykkeelle, jonka ne ovat perustaneet Conghua Cityn hallinnolliselle alueelle Guangzhoun kunnassa Guangdongin maakunnassa Kiinassa. Komissio teki tammikuussa 2010 Kiinassa eläinlääkinnällisen tarkastuksen, joka kattoi myös mainitun hevoseläinten taudeista vapaan vyöhykkeen, jonka muodostavat keskusvyöhyke, sitä ympäröivä valvontavyöhyke, sekä viimeksi mainitun ympärillä oleva suojavyöhyke, ja jolta on yhteys lentokentälle ja satamaan bioturvallisten tieväylien (”biosecurity highway passages”) kautta. |
| --- | --- |

(6)

Jotta Kiina voisi toimia 16:nsien Aasian kisojen hevostapahtumien isäntänä Kiinan toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet tunnustamispyynnön hevoseläinten taudeista vapaalle vyöhykkeelle, jonka ne ovat perustaneet Conghua Cityn hallinnolliselle alueelle Guangzhoun kunnassa Guangdongin maakunnassa Kiinassa. Komissio teki tammikuussa 2010 Kiinassa eläinlääkinnällisen tarkastuksen, joka kattoi myös mainitun hevoseläinten taudeista vapaan vyöhykkeen, jonka muodostavat keskusvyöhyke, sitä ympäröivä valvontavyöhyke, sekä viimeksi mainitun ympärillä oleva suojavyöhyke, ja jolta on yhteys lentokentälle ja satamaan bioturvallisten tieväylien (”biosecurity highway passages”) kautta.

| (7) | Kiinan viranomaiset ovat antaneet useita takeita, jotka koskevat etenkin direktiivin 90/426/ETY liitteessä A lueteltuja tauteja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta kyseisessä maassa, ja sitoutuneet noudattamaan täysimääräisesti 12 artiklan 2 kohdan f alakohtaa, jonka mukaan taudeista on ilmoitettava välittömästi komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(7)

Kiinan viranomaiset ovat antaneet useita takeita, jotka koskevat etenkin direktiivin 90/426/ETY liitteessä A lueteltuja tauteja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta kyseisessä maassa, ja sitoutuneet noudattamaan täysimääräisesti 12 artiklan 2 kohdan f alakohtaa, jonka mukaan taudeista on ilmoitettava välittömästi komissiolle ja jäsenvaltioille.

| (8) | Varmistaakseen hevoseläinten taudeista vapaalla vyöhykkeellä olevien hevoseläinten terveydentilan kestävän suojelun Kiinan viranomaiset ovat sitoutuneet järjestämään suojavyöhykkeelle karanteenitilat, joilla valvotaan Kiinan muissa osissa sijaitsevilta tiloilta tai päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan luetteloon kuulumattomista maista tulevien hevoseläinten tuomista. Tämän tuomista edeltävän karanteenin aikana eläimille tehdään EU:hun tuontiin sovellettavia vaatimuksia vastaavat eläinten terveystestit. |
| --- | --- |

(8)

Varmistaakseen hevoseläinten taudeista vapaalla vyöhykkeellä olevien hevoseläinten terveydentilan kestävän suojelun Kiinan viranomaiset ovat sitoutuneet järjestämään suojavyöhykkeelle karanteenitilat, joilla valvotaan Kiinan muissa osissa sijaitsevilta tiloilta tai päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan luetteloon kuulumattomista maista tulevien hevoseläinten tuomista. Tämän tuomista edeltävän karanteenin aikana eläimille tehdään EU:hun tuontiin sovellettavia vaatimuksia vastaavat eläinten terveystestit.

| (9) | Ennen tuomista edeltävää karanteenia kyseisten hevoseläinten liikkumista valvotaan sen varmistamiseksi, että direktiivin 90/426/ETY 4 artiklassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen voidaan vahvistaa hevoseläinten taudeista vapaan vyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevilla tiloilla, joilla eläimiä on pidetty 180 päivän ajan ennen niiden lähettämistä Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(9)

Ennen tuomista edeltävää karanteenia kyseisten hevoseläinten liikkumista valvotaan sen varmistamiseksi, että direktiivin 90/426/ETY 4 artiklassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen voidaan vahvistaa hevoseläinten taudeista vapaan vyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevilla tiloilla, joilla eläimiä on pidetty 180 päivän ajan ennen niiden lähettämistä Euroopan unioniin.

| (10) | Tarkastuksen myönteiset tulokset sekä Kiinan antamat tiedot ja takeet huomioon ottaen on aiheellista sisällyttää Kiina päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan luetteloon, mutta samalla soveltaa Kiinaan aluejakoa tiettyjen hevoseläinten tautien osalta ja sallia ainoastaan rekisteröityjen hevosten tuonti Guangzhoussa, Guongdongin maakunnassa sijaitsevalta hevoseläinten taudeista vapaalta vyöhykkeeltä. |
| --- | --- |

(10)

Tarkastuksen myönteiset tulokset sekä Kiinan antamat tiedot ja takeet huomioon ottaen on aiheellista sisällyttää Kiina päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevaan luetteloon, mutta samalla soveltaa Kiinaan aluejakoa tiettyjen hevoseläinten tautien osalta ja sallia ainoastaan rekisteröityjen hevosten tuonti Guangzhoussa, Guongdongin maakunnassa sijaitsevalta hevoseläinten taudeista vapaalta vyöhykkeeltä.

| (11) | Guangzhoussa, Guangdongin maakunnassa Kiinassa sijaitseva hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke olisi epidemiologiselta kannalta luokiteltava päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevassa luettelossa terveysryhmään C. Sen vuoksi kyseistä liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Guangzhoussa, Guangdongin maakunnassa Kiinassa sijaitseva hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke olisi epidemiologiselta kannalta luokiteltava päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevassa luettelossa terveysryhmään C. Sen vuoksi kyseistä liitettä olisi muutettava.

| (12) | Näin ollen on tarpeen muuttaa päätöstä 92/260/ETY Kiinan kyseisen osan sisällyttämiseksi päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon ja päätöksen liitteessä II olevan terveystodistus C:n otsikon ja eräiden testausvaatimusten muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen on tarpeen muuttaa päätöstä 92/260/ETY Kiinan kyseisen osan sisällyttämiseksi päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon ja päätöksen liitteessä II olevan terveystodistus C:n otsikon ja eräiden testausvaatimusten muuttamiseksi.

| (13) | Rekisteröityjen hevosten takaisintuontia varten on tarpeen päivittää päätöksen 93/195/ETY 1 artikla, sisällyttää kyseinen Kiinan osa päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon, muuttaa liitteessä II olevan terveystodistuksen otsikkoa ja korvata liitteessä VII oleva terveystodistuksen malli. |
| --- | --- |

(13)

Rekisteröityjen hevosten takaisintuontia varten on tarpeen päivittää päätöksen 93/195/ETY 1 artikla, sisällyttää kyseinen Kiinan osa päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon, muuttaa liitteessä II olevan terveystodistuksen otsikkoa ja korvata liitteessä VII oleva terveystodistuksen malli.

| (14) | Lisäksi on tarpeen muuttaa päätöstä 93/197/ETY Kiinan kyseisen osan sisällyttämiseksi päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon ja päätöksen liitteessä II olevan terveystodistus C:n otsikon ja eräiden testausvaatimusten muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi on tarpeen muuttaa päätöstä 93/197/ETY Kiinan kyseisen osan sisällyttämiseksi päätöksen liitteessä I olevaan maiden luetteloon ja päätöksen liitteessä II olevan terveystodistus C:n otsikon ja eräiden testausvaatimusten muuttamiseksi.

| (15) | Samalla muutetaan päätöksissä 92/260/ETY, 93/195/ETY ja 93/197/ETY eräät kolmansien maiden luokitukset vastaamaan päätöksellä 2004/211/EY vahvistetun kolmansien maiden luettelon mukaisia luokituksia. |
| --- | --- |

(15)

Samalla muutetaan päätöksissä 92/260/ETY, 93/195/ETY ja 93/197/ETY eräät kolmansien maiden luokitukset vastaamaan päätöksellä 2004/211/EY vahvistetun kolmansien maiden luettelon mukaisia luokituksia.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätöksen 92/260/ETY muuttaminen

Muutetaan päätös 92/260/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä I. |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä I.

| 2) | Korvataan liitteessä II olevien terveystodistusten A–F otsikossa ilmauksen ”TERVEYSTODISTUS” jäljessä oleva teksti seuraavasti:
  ”rekisteröityjen hevosten tilapäistä tuontia varten Euroopan unioniin alle 90 päivän ajaksi päätöksen 2004/211/EY mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevien terveystodistusten A–F otsikossa ilmauksen ”TERVEYSTODISTUS” jäljessä oleva teksti seuraavasti:

”rekisteröityjen hevosten tilapäistä tuontia varten Euroopan unioniin alle 90 päivän ajaksi päätöksen 2004/211/EY mukaisesti.”

| 3) | Korvataan liitteessä II olevan ryhmän C terveystodistuksen III kohdan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | Jos hevonen tulee Kiinasta(1)(3) tai Thaimaasta(3), sille on tehty komplementin sitoutumistesti räkätaudin ja astumataudin toteamiseksi ja testistä on saatu negatiivinen tulos seerumilaimennoksella 1:10 verinäytteestä, joka kerättiin aikaisintaan 10 päivää ennen vientiä ... 4)(5).” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä II olevan ryhmän C terveystodistuksen III kohdan l alakohta seuraavasti:

”l)

Jos hevonen tulee Kiinasta(1)(3) tai Thaimaasta(3), sille on tehty komplementin sitoutumistesti räkätaudin ja astumataudin toteamiseksi ja testistä on saatu negatiivinen tulos seerumilaimennoksella 1:10 verinäytteestä, joka kerättiin aikaisintaan 10 päivää ennen vientiä ... 4)(5).”

2 artikla

Päätöksen 93/195/ETY muuttaminen

Muutetaan päätös 93/195/ETY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artiklan seitsemäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | Jotka ovat osallistuneet Aasian kisojen hevostapahtumiin tai Endurance World Cup -kilpailuihin riippumatta siitä, missä sellaisessa kolmannessa maassa tai sellaisen kolmannen maan alueella tai alueen osassa kilpailu järjestetään, jolta takaisintuonti unioniin on sallittu päätöksen 2004/211/EY 3 artiklan toisen luetelmakohdan ja kyseisen päätöksen liitteessä I olevan 7 sarakkeen mukaisesti, ja jotka täyttävät tämän päätöksen liitteessä VII olevan mallin mukaisessa terveystodistuksessa esitetyt vaatimukset,” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artiklan seitsemäs luetelmakohta seuraavasti:

”–

Jotka ovat osallistuneet Aasian kisojen hevostapahtumiin tai Endurance World Cup -kilpailuihin riippumatta siitä, missä sellaisessa kolmannessa maassa tai sellaisen kolmannen maan alueella tai alueen osassa kilpailu järjestetään, jolta takaisintuonti unioniin on sallittu päätöksen 2004/211/EY 3 artiklan toisen luetelmakohdan ja kyseisen päätöksen liitteessä I olevan 7 sarakkeen mukaisesti, ja jotka täyttävät tämän päätöksen liitteessä VII olevan mallin mukaisessa terveystodistuksessa esitetyt vaatimukset,”

| 2) | Korvataan liitteessä II olevan eläinten terveystodistuksen otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevan eläinten terveystodistuksen otsikko seuraavasti:

| 3) | Korvataan liitteet I ja VII tämän päätöksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liitteet I ja VII tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Päätöksen 93/197/ETY muuttaminen

Muutetaan päätös 93/197/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä III. |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä III.

| 2) | Korvataan liitteessä II olevien terveystodistusten A–F otsikossa ilmauksen ”TERVEYSTODISTUS” jäljessä oleva teksti seuraavasti:
  ”rekisteröityjen hevoseläinten sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tuontia varten Euroopan unioniin päätöksen 2004/211/EY mukaisesti”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevien terveystodistusten A–F otsikossa ilmauksen ”TERVEYSTODISTUS” jäljessä oleva teksti seuraavasti:

”rekisteröityjen hevoseläinten sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tuontia varten Euroopan unioniin päätöksen 2004/211/EY mukaisesti”.

| 3) | Korvataan liitteessä II olevan ryhmän C terveystodistuksen III kohdan m alakohta seuraavasti:






  ”m) | Jos hevonen tulee Kiinasta(1)(3) tai Thaimaasta(3), sille on tehty komplementin sitoutumistesti räkätaudin ja astumataudin toteamiseksi ja testistä on saatu negatiivinen tulos seerumilaimennoksella 1:10 verinäytteestä, joka kerättiin aikaisintaan 21 päivää ennen vientiä ... 4)(5).” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä II olevan ryhmän C terveystodistuksen III kohdan m alakohta seuraavasti:

”m)

Jos hevonen tulee Kiinasta(1)(3) tai Thaimaasta(3), sille on tehty komplementin sitoutumistesti räkätaudin ja astumataudin toteamiseksi ja testistä on saatu negatiivinen tulos seerumilaimennoksella 1:10 verinäytteestä, joka kerättiin aikaisintaan 21 päivää ennen vientiä ... 4)(5).”

4 artikla

Päätöksen 2004/211/EY muuttaminen

Muutetaan päätöksen 2004/211/EY liite I tämän päätöksen liitteen IV mukaisesti.

5 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  EYVL L 130, 15.5.1992, s. 67.

2

(3)  EYVL L 86, 6.4.1993, s. 1.

3

(4)  EYVL L 86, 6.4.1993, s. 16.

4

(5)  EUVL L 73, 11.3.2004, s. 1.

5

(6)  EYVL L 71, 18.3.1992, s. 27.

6

---

LIITE I

”LIITE I

Terveysluokitus A
   (1)

Sveitsi (CH), Grönlanti (GL), Islanti (IS)

Terveysluokitus B
   (1)

Australia (AU), Valko-Venäjä (BY), Kroatia (HR), Montenegro (ME), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (2) (MK), Uusi-Seelanti (NZ), Serbia (RS), Venäjä (3) (RU), Ukraina (UA)

Terveysluokitus C
   (1)

Kanada (CA), Kiina (3) (CN), Hongkong (HK), Japani (JP), Korean tasavalta (KR), Macao (MO), Malesian niemimaa (MY), Singapore (SG), Thaimaa (TH), Amerikan yhdysvallat (US)

Terveysluokitus D
   (1)

Argentiina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilia (3) (BR), Chile (CL), Kuuba (CU), Jamaika (JM), Meksiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Terveysluokitus E
   (1)

Yhdistyneet arabiemiirikunnat (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egypti (3) (EG), Israel (IL), Jordania (JO), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libya (LY), Marokko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudi-Arabia (3) (SA), Syyria (SY), Tunisia (TN), Turkki (3) (TR)

Terveysluokitus F
   (1)

Etelä-Afrikka (3) (ZA)

---

(1)  Päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevassa 5 sarakkeessa ilmoitettu terveysluokitus. Kussakin terveysluokitusryhmässä nimettyjen kolmansien maiden, niiden alueiden ja alueiden osien on käytettävä tämän päätöksen liitteessä II olevaa vastaavalla kirjaimella varustettua terveystodistusta.

1

(2)  Väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen nimeen, joka annetaan Yhdistyneissä kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi.

2

(3)  Kolmannen maan tai sen alueen osa neuvoston direktiivin 90/426/ETY 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla ja päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevan 3 ja 4 sarakkeen mukaisesti.

3

---

LIITE II

Muutetaan päätöksen 93/195/ETY liitteet I ja VII seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I seuraavasti:

  ”LIITE I

  Terveysluokitus A
   (1)

  Sveitsi (CH), Grönlanti (GL), Islanti (IS)

  Terveysluokitus B
   (1)

  Australia (AU), Valko-Venäjä (BY), Kroatia (HR), Montenegro (ME), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (2) (MK), Uusi-Seelanti (NZ), Serbia (RS), Venäjä (3) (RU), Ukraina (UA)

  Terveysluokitus C
   (1)

  Kanada (CA), Kiina (3) (CN), Hongkong (HK), Japani (JP), Korean tasavalta (KR), Macao (MO), Malesian niemimaa (MY), Singapore (SG), Thaimaa (TH), Amerikan yhdysvallat (US)

  Terveysluokitus D
   (1)

  Argentiina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilia (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuuba (CU), Jamaika (JM), Meksiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

  Terveysluokitus E
   (1)

  Yhdistyneet arabiemiirikunnat (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egypti (3) (EG), Israel (IL), Jordania (JO), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libya (LY), Marokko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudi-Arabia (3) (SA), Syyria (SY), Tunisia (TN), Turkki (3) (TR) |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I seuraavasti:

”LIITE I

Terveysluokitus A
   (1)

Sveitsi (CH), Grönlanti (GL), Islanti (IS)

Terveysluokitus B
   (1)

Australia (AU), Valko-Venäjä (BY), Kroatia (HR), Montenegro (ME), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (2) (MK), Uusi-Seelanti (NZ), Serbia (RS), Venäjä (3) (RU), Ukraina (UA)

Terveysluokitus C
   (1)

Kanada (CA), Kiina (3) (CN), Hongkong (HK), Japani (JP), Korean tasavalta (KR), Macao (MO), Malesian niemimaa (MY), Singapore (SG), Thaimaa (TH), Amerikan yhdysvallat (US)

Terveysluokitus D
   (1)

Argentiina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilia (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuuba (CU), Jamaika (JM), Meksiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Terveysluokitus E
   (1)

Yhdistyneet arabiemiirikunnat (AE), Bahrain (BH), Algeria (DZ), Egypti (3) (EG), Israel (IL), Jordania (JO), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libya (LY), Marokko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudi-Arabia (3) (SA), Syyria (SY), Tunisia (TN), Turkki (3) (TR)

| 2) | Korvataan liite VII seuraavasti:

  ”LIITE VII |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite VII seuraavasti:

”LIITE VII

Image

Image

Image

---

(1)  Päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevassa 5 sarakkeessa ilmoitettu terveysluokitus.

1

(2)  Väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen nimeen, joka annetaan Yhdistyneissä kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi.

2

(3)  Kolmannen maan tai sen alueen osa direktiivin 90/426/ETY 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla ja päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevan 3 ja 4 sarakkeen mukaisesti.

3

---

LIITE III

”LIITE I

Terveysluokitus A
   (1)

Sveitsi (CH), Falklandinsaaret (FK), Grönlanti (GL), Islanti (IS)

Terveysluokitus B
   (1)

Australia (AU), Valko-Venäjä (BY), Kroatia (HR), Kirgisia (2)
   (3) (KG), Montenegro (ME), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (4) (MK), Uusi-Seelanti (NZ), Serbia (RS), Venäjä (2) (RU), Ukraina (UA)

Terveysluokitus C
   (1)

Kanada (CA), Kiina (2)
   (3) (CN), Hongkong (3) (HK), Japani (3) (JP), Korean tasavalta (3) (KR), Macao (3) (MO), Malesian niemimaa (3) (MY), Singapore (3) (SG), Thaimaa (3) (TH), Amerikan yhdysvallat (US)

Terveysluokitus D
   (1)

Argentiina (AR), Barbados (3) (BB), Bermuda (3) (BM), Bolivia (3) (BO), Brasilia (2) (BR), Chile (CL), Kuuba (3) (CU), Jamaika (3) (JM), Meksiko (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Terveysluokitus E
   (1)

Yhdistyneet arabiemiirikunnat (3) (AE), Bahrain (3) (BH), Algeria (DZ), Egypti (2)
   (3) (EG), Israel (IL), Jordania (3) (JO), Kuwait (3) (KW), Libanon (3) (LB), Marokko (MA), Mauritius (3) (MU), Oman (3) (OM), Qatar (3) (QA), Saudi-Arabia (2)
   (3) (SA), Syyria (3) (SY), Tunisia (TN), Turkki (2)
   (3) (TR)

Terveysluokitus F
   (1)

Etelä-Afrikka (2)
   (3) (ZA)

Terveysluokitus G
   (1)

Saint Pierre ja Miquelon (PM)

---

(1)  Päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevassa 5 sarakkeessa ilmoitettu terveysluokitus.

1

Kussakin ryhmässä nimettyjen kolmansien maiden, niiden alueiden ja alueiden osien on käytettävä tämän päätöksen liitteessä II olevaa vastaavalla kirjaimella varustettua terveystodistusta.

(2)  Kolmannen maan tai sen alueen osa direktiivin 90/426/ETY 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla ja päätöksen 2004/211/EY liitteessä I olevan 3 ja 4 sarakkeen mukaisesti.

2

(3)  Ainoastaan rekisteröidyt hevoset.

3

(4)  Väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen nimeen, joka annetaan Yhdistyneissä Kansakunnissa parhaillaan käytävien neuvottelujen päätteeksi.”

4

---

LIITE IV

Muutetaan päätöksen 2004/211/EY liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään Chileä (CL) koskevan kohdan jälkeen rivi seuraavasti:



















  ”CN | Kiina | CN-0 | Koko maa | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke Conghua Cityssä Guangzhoun kunnassa Guangdongin maakunnassa, mukaan luettuna bioturvallinen tieväylä Guangzhoun lentokentän ja Hongkongin välillä (tarkemmat tiedot 3 kehyksessä) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —” | |

1)

Lisätään Chileä (CL) koskevan kohdan jälkeen rivi seuraavasti:

”CN

Kiina

CN-0

Koko maa

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke Conghua Cityssä Guangzhoun kunnassa Guangdongin maakunnassa, mukaan luettuna bioturvallinen tieväylä Guangzhoun lentokentän ja Hongkongin välillä (tarkemmat tiedot 3 kehyksessä)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—”

| 2) | Lisätään 3 kehys seuraavasti:








  ”3 kehys: |
| --- | --- |
| CN | Kiina | CN-1 | Guangdongin maakunnassa sijaitseva hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke, joka määritellään seuraavasti:







  Keskusvyöhyke | : | hevosten pitopaikka Reshui Villagessa, Linkou Townissa, Conghua Cityssä, ja sen ympärillä viiden kilometrin säteellä oleva alue, jota valvotaan valtatiellä nro 105 olevassa tievalvontapisteessä. |
| Valvontavyöhyke | : | kaikki keskusvyöhykettä ympäröivät Conghua Cityn hallintoalueet; ne kattavat 2 009 km2 laajuisen alueen. |
| Suojavyöhyke | : | keskusvyöhykettä ympäröivien seuraavien vierekkäisten hallintoalueiden ulkorajat:






  — | Baiyun District, Luogang District Conghua Cityssä, |

2)

Lisätään 3 kehys seuraavasti:

”3 kehys:

CN

Kiina

CN-1

Guangdongin maakunnassa sijaitseva hevoseläinten taudeista vapaa vyöhyke, joka määritellään seuraavasti:

Keskusvyöhyke

:

hevosten pitopaikka Reshui Villagessa, Linkou Townissa, Conghua Cityssä, ja sen ympärillä viiden kilometrin säteellä oleva alue, jota valvotaan valtatiellä nro 105 olevassa tievalvontapisteessä.

Valvontavyöhyke

:

kaikki keskusvyöhykettä ympäröivät Conghua Cityn hallintoalueet; ne kattavat 2 009 km2 laajuisen alueen.

Suojavyöhyke

:

keskusvyöhykettä ympäröivien seuraavien vierekkäisten hallintoalueiden ulkorajat:

—

Baiyun District, Luogang District Conghua Cityssä,

| — | Huadu District Guangzhou Cityssä, |
| --- | --- |

—

Huadu District Guangzhou Cityssä,

| — | Zengcheng City, |
| --- | --- |

—

Zengcheng City,

| — | Qingchengin piirikunnan hallintoalueet Qingyuan Cityssä, |
| --- | --- |

—

Qingchengin piirikunnan hallintoalueet Qingyuan Cityssä,

| — | Fogang County, |
| --- | --- |

—

Fogang County,

| — | Xinfeng County, |
| --- | --- |

—

Xinfeng County,

| — | Longmen County. |
| --- | --- |

—

Longmen County.

Bioturvallinen tieväylä

:

| — | keskusvyöhykkeen hevostenpitopaikasta Guangzhou Baiyunin kansainväliselle lentokentälle valtatietä nro 105, Jiebein tietä, lentokentän moottoritietä, mukaan luettuna Guangzhou Cityssä Baiyunin kansainvälisen lentokentän ympärillä yhden kilometrin säteellä oleva hevosilta kielletty alue; |
| --- | --- |

—

keskusvyöhykkeen hevostenpitopaikasta Guangzhou Baiyunin kansainväliselle lentokentälle valtatietä nro 105, Jiebein tietä, lentokentän moottoritietä, mukaan luettuna Guangzhou Cityssä Baiyunin kansainvälisen lentokentän ympärillä yhden kilometrin säteellä oleva hevosilta kielletty alue;

| — | keskusvyöhykkeen hevostenpitopaikasta Kiinan ja Hongkongin välisellä rajalla sijaitsevaan Shenzhen Huanggangin satamaan valtatietä 105, Jiebein tietä, pohjoista kehätietä nro 2 ja Guang-Shenin tietä, mukaan luettuna kyseisen tien molemmin puolin vähintään yhden kilometrin leveydellä sijaitseva hevosilta kielletty alue. |
| --- | --- |

—

keskusvyöhykkeen hevostenpitopaikasta Kiinan ja Hongkongin välisellä rajalla sijaitsevaan Shenzhen Huanggangin satamaan valtatietä 105, Jiebein tietä, pohjoista kehätietä nro 2 ja Guang-Shenin tietä, mukaan luettuna kyseisen tien molemmin puolin vähintään yhden kilometrin leveydellä sijaitseva hevosilta kielletty alue.

Tuomista edeltävä karanteeni

:

suojavyöhykkeellä sijaitsevat, toimivaltaisen viranomaisen määräämät karanteenitilat, jotka on tarkoitettu Kiinan muista osista tulevien hevoseläinten valmistamiseksi saapumaan hevoseläinten taudeista vapaalle vyöhykkeelle.”

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/95

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2010,

taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2923)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/267/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission tiedonannossa ”Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi” (2) korostettiin, että on tärkeää avata 790–862 MHz taajuusalue (jäljempänä ’800 MHz taajuusalue’) sähköisille viestintäpalveluille yhdenmukaisesti vahvistamalla tekniset käyttöehdot. 800 MHz taajuusalue on osa ns. taajuusylijäämää eli taajuuksia, jotka vapautuvat taajuuksien käytön tehostumisen myötä, kun analogisista maanpäällisistä televisiolähetyksistä siirrytään digitaalisiin lähetyksiin. Saavutettavat sosioekonomiset hyödyt perustuvat olettamukseen, että yhteisön toimilla vapautetaan 800 MHz taajuusalue vuoteen 2015 mennessä ja asetetaan tekniset ehdot, joilla estetään valtioiden rajat ylittävät suurtehoiset häiriöt. |
| --- | --- |

(1)

Komission tiedonannossa ”Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi” (2) korostettiin, että on tärkeää avata 790–862 MHz taajuusalue (jäljempänä ’800 MHz taajuusalue’) sähköisille viestintäpalveluille yhdenmukaisesti vahvistamalla tekniset käyttöehdot. 800 MHz taajuusalue on osa ns. taajuusylijäämää eli taajuuksia, jotka vapautuvat taajuuksien käytön tehostumisen myötä, kun analogisista maanpäällisistä televisiolähetyksistä siirrytään digitaalisiin lähetyksiin. Saavutettavat sosioekonomiset hyödyt perustuvat olettamukseen, että yhteisön toimilla vapautetaan 800 MHz taajuusalue vuoteen 2015 mennessä ja asetetaan tekniset ehdot, joilla estetään valtioiden rajat ylittävät suurtehoiset häiriöt.

| (2) | Teknologia- ja palveluneutraaliusperiaatteet on vahvistettu 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta (3) (paremman sääntelyn direktiivi). Lisäksi radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (RSPG-ryhmä) 18 päivänä syyskuuta 2009 antamassa lausunnossa kannustetaan soveltamaan WAPECS-periaatteita ja suositellaan, että komissio toimii niihin sisältyvien suositusten pohjalta mahdollisimman nopeasti, jotta voitaisiin minimoida EU:n tason epävarmuus jäsenvaltioiden kyvystä saattaa 800 MHz taajuusalue saataville. |
| --- | --- |

(2)

Teknologia- ja palveluneutraaliusperiaatteet on vahvistettu 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta (3) (paremman sääntelyn direktiivi). Lisäksi radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (RSPG-ryhmä) 18 päivänä syyskuuta 2009 antamassa lausunnossa kannustetaan soveltamaan WAPECS-periaatteita ja suositellaan, että komissio toimii niihin sisältyvien suositusten pohjalta mahdollisimman nopeasti, jotta voitaisiin minimoida EU:n tason epävarmuus jäsenvaltioiden kyvystä saattaa 800 MHz taajuusalue saataville.

| (3) | Euroopan parlamentti vaati 24 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa ”Eurooppalaisen taajuusylijäämän täysimääräinen hyödyntäminen: Yhteinen lähestymistapa digitalisoinnin yhteydessä vapautuvien lähetystaajuuksien käyttöön” jäsenvaltioita vapauttamaan taajuusylijäämiään mahdollisimman pian ja kehotti toimimaan asiassa yhteisön tasolla. Neuvoston 18 päivänä joulukuuta 2009 antamissa päätelmissä taajuusylijäämän muuntamisesta yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi vahvistetaan neuvoston vuonna 2008 esittämä kanta, jossa kehotettiin komissiota tukemaan ja avustamaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään keskinäistä ja kolmansien maiden kanssa käymäänsä yhteistyötä taajuuksien käytön koordinoinnissa ja taajuusylijäämän täysimääräisessä hyödyntämisessä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentti vaati 24 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa ”Eurooppalaisen taajuusylijäämän täysimääräinen hyödyntäminen: Yhteinen lähestymistapa digitalisoinnin yhteydessä vapautuvien lähetystaajuuksien käyttöön” jäsenvaltioita vapauttamaan taajuusylijäämiään mahdollisimman pian ja kehotti toimimaan asiassa yhteisön tasolla. Neuvoston 18 päivänä joulukuuta 2009 antamissa päätelmissä taajuusylijäämän muuntamisesta yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi vahvistetaan neuvoston vuonna 2008 esittämä kanta, jossa kehotettiin komissiota tukemaan ja avustamaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään keskinäistä ja kolmansien maiden kanssa käymäänsä yhteistyötä taajuuksien käytön koordinoinnissa ja taajuusylijäämän täysimääräisessä hyödyntämisessä.

| (4) | Laajakaistaviestinnällä on suuri vaikutus talouskasvuun, minkä vuoksi talouden elvytyssuunnitelmassa (4) asetettiin tavoitteeksi laajakaistan 100-prosenttinen kattavuus vuosiin 2010–2013 mennessä (5). Tätä ei voida saavuttaa ilman langattomien infrastruktuurien merkittävää roolia, mukaan luettuna laajakaistan tarjonta maaseudulla, joka voidaan osittain toteuttaa vapauttamalla taajuusylijäämän taajuuksia varhaisessa vaiheessa tällaisia alueita hyödyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Laajakaistaviestinnällä on suuri vaikutus talouskasvuun, minkä vuoksi talouden elvytyssuunnitelmassa (4) asetettiin tavoitteeksi laajakaistan 100-prosenttinen kattavuus vuosiin 2010–2013 mennessä (5). Tätä ei voida saavuttaa ilman langattomien infrastruktuurien merkittävää roolia, mukaan luettuna laajakaistan tarjonta maaseudulla, joka voidaan osittain toteuttaa vapauttamalla taajuusylijäämän taajuuksia varhaisessa vaiheessa tällaisia alueita hyödyttävällä tavalla.

| (5) | 800 MHz taajuusalueen varaaminen sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville maanpäällisille järjestelmille olisi tärkeä tekijä reagoitaessa kiinteän verkon teletoiminnan, matkaviestintäverkon ja televisiolähetystoiminnan keskinäiseen lähentymiskehitykseen ja teknisten innovaatioiden tarpeisiin. Tällä taajuusalueella tarjottavien palvelujen pääasiallisena tavoitteena olisi oltava loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää laajakaistaviestintää, mukaan luettuina televisiolähetyssisällöt. |
| --- | --- |

(5)

800 MHz taajuusalueen varaaminen sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville maanpäällisille järjestelmille olisi tärkeä tekijä reagoitaessa kiinteän verkon teletoiminnan, matkaviestintäverkon ja televisiolähetystoiminnan keskinäiseen lähentymiskehitykseen ja teknisten innovaatioiden tarpeisiin. Tällä taajuusalueella tarjottavien palvelujen pääasiallisena tavoitteena olisi oltava loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää laajakaistaviestintää, mukaan luettuina televisiolähetyssisällöt.

| (6) | Komissio antoi radiotaajuuspäätöksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 3 päivänä huhtikuuta 2008 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssille (jäljempänä ’CEPT’) toimeksiannon määritellä tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueelle optimoidusti, mutta ei yksinomaisesti kiinteille ja matkaviestintäverkoille. Erityisenä tavoitteena ovat yhteiset ja mahdollisimman vähän rajoittavat tekniset ehdot, mahdollisimman tarkoituksenmukainen taajuusjärjestely ja suositus ohjelma- ja tapahtumatuotannossa käytettävien PMSE-palvelujen (Programme Making and Special Events) osalta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio antoi radiotaajuuspäätöksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 3 päivänä huhtikuuta 2008 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssille (jäljempänä ’CEPT’) toimeksiannon määritellä tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueelle optimoidusti, mutta ei yksinomaisesti kiinteille ja matkaviestintäverkoille. Erityisenä tavoitteena ovat yhteiset ja mahdollisimman vähän rajoittavat tekniset ehdot, mahdollisimman tarkoituksenmukainen taajuusjärjestely ja suositus ohjelma- ja tapahtumatuotannossa käytettävien PMSE-palvelujen (Programme Making and Special Events) osalta.

| (7) | Toimeksiannon tuloksena CEPT on antanut neljä raporttia (CEPT-raportit 29, 30, 31 ja 32). Ne sisältävät tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueella toimiville tukiasemille ja päätelaitteille. Yhdenmukaistetut tekniset ehdot helpottavat mittakaavaetujen saavuttamista riippumatta käytettävästä teknologiasta, ja ne perustuvat taajuusalueen todennäköisimmän käytön perusteella optimoituihin parametreihin. |
| --- | --- |

(7)

Toimeksiannon tuloksena CEPT on antanut neljä raporttia (CEPT-raportit 29, 30, 31 ja 32). Ne sisältävät tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueella toimiville tukiasemille ja päätelaitteille. Yhdenmukaistetut tekniset ehdot helpottavat mittakaavaetujen saavuttamista riippumatta käytettävästä teknologiasta, ja ne perustuvat taajuusalueen todennäköisimmän käytön perusteella optimoituihin parametreihin.

| (8) | CEPT-raportti 29 sisältää ohjeita valtioiden välisistä taajuuskoordinointikysymyksistä, jotka ovat erityisen tärkeitä rinnakkaiskäyttövaiheessa, ts. kun jotkut jäsenvaltiot ovat saattaneet toteuttaa kiinteille ja/tai matkaviestintäverkoille optimoidut tekniset ehdot, kun taas joissakin jäsenvaltioissa käytetään edelleen suurtehoisia televisiolähettimiä 800 MHz taajuusalueella. CEPT katsoo, että Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n alueellisessa radioviestintäkonferenssissa, jossa käsiteltiin digitaalisia maanpäällisiä lähetyspalveluja osassa alueita 1 ja 3 taajuusalueilla 174–230 MHz ja 470–862 MHz, hyväksytyissä loppuasiakirjoissa (GE06-sopimus) vahvistetut sääntelymenettelyt sisältävät tarvittavat menettelyt valtioiden väliseen taajuuskoordinointiin. |
| --- | --- |

(8)

CEPT-raportti 29 sisältää ohjeita valtioiden välisistä taajuuskoordinointikysymyksistä, jotka ovat erityisen tärkeitä rinnakkaiskäyttövaiheessa, ts. kun jotkut jäsenvaltiot ovat saattaneet toteuttaa kiinteille ja/tai matkaviestintäverkoille optimoidut tekniset ehdot, kun taas joissakin jäsenvaltioissa käytetään edelleen suurtehoisia televisiolähettimiä 800 MHz taajuusalueella. CEPT katsoo, että Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n alueellisessa radioviestintäkonferenssissa, jossa käsiteltiin digitaalisia maanpäällisiä lähetyspalveluja osassa alueita 1 ja 3 taajuusalueilla 174–230 MHz ja 470–862 MHz, hyväksytyissä loppuasiakirjoissa (GE06-sopimus) vahvistetut sääntelymenettelyt sisältävät tarvittavat menettelyt valtioiden väliseen taajuuskoordinointiin.

| (9) | CEPT-raportissa 30 yksilöidään tekniset vähimmäisvaatimukset lähetysmaskeina (Block-Edge Masks, BEM). BEM-lähetysmaskien noudattaminen on sääntelyllinen vaatimus, jolla pyritään välttämään haitalliset häiriöt naapuriverkkojen välillä. Niitä sovelletaan rajoittamatta raja-arvoja, jotka on vahvistettu laitestandardeissa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (6) (radio- ja telepäätelaitedirektiivi) nojalla. Mainitun CEPT-raportin perusteella BEM-maskit on optimoitu, ei kuitenkaan poissulkevasti, kiinteille ja/tai matkaviestintäverkoille, joissa käytetään taajuusjakokanavointia (FDD, Frequency-Division Duplex) ja/tai aikajakokanavointia (TDD, Time-Division Duplex). |
| --- | --- |

(9)

CEPT-raportissa 30 yksilöidään tekniset vähimmäisvaatimukset lähetysmaskeina (Block-Edge Masks, BEM). BEM-lähetysmaskien noudattaminen on sääntelyllinen vaatimus, jolla pyritään välttämään haitalliset häiriöt naapuriverkkojen välillä. Niitä sovelletaan rajoittamatta raja-arvoja, jotka on vahvistettu laitestandardeissa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (6) (radio- ja telepäätelaitedirektiivi) nojalla. Mainitun CEPT-raportin perusteella BEM-maskit on optimoitu, ei kuitenkaan poissulkevasti, kiinteille ja/tai matkaviestintäverkoille, joissa käytetään taajuusjakokanavointia (FDD, Frequency-Division Duplex) ja/tai aikajakokanavointia (TDD, Time-Division Duplex).

| (10) | Siltä osin kuin haitallisia häiriöitä on aiheutunut tai voidaan kohtuudella katsoa, että niitä voisi aiheutua, CEPT-raportissa 30 yksilöityjä toimia voitaisiin myös täydentää oikeasuhteisin kansallisin toimin. |
| --- | --- |

(10)

Siltä osin kuin haitallisia häiriöitä on aiheutunut tai voidaan kohtuudella katsoa, että niitä voisi aiheutua, CEPT-raportissa 30 yksilöityjä toimia voitaisiin myös täydentää oikeasuhteisin kansallisin toimin.

| (11) | Haitallisten häiriöiden välttäminen televisiovastaanottimissa, mukaan lukien kaapeliverkon televisiovastaanottimet, voi riippua tehokkaammasta häiriönestosta kyseisissä laitteissa. Televisiovastaanottimiin liittyvät ehdot tulisi määrittää kiireellisesti sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 89/336/ETY kumoamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/108/EY (7) puitteissa. |
| --- | --- |

(11)

Haitallisten häiriöiden välttäminen televisiovastaanottimissa, mukaan lukien kaapeliverkon televisiovastaanottimet, voi riippua tehokkaammasta häiriönestosta kyseisissä laitteissa. Televisiovastaanottimiin liittyvät ehdot tulisi määrittää kiireellisesti sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 89/336/ETY kumoamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/108/EY (7) puitteissa.

| (12) | Haitallisten häiriöiden välttäminen televisiovastaanottimissa, mukaan lukien kaapeliverkon televisiovastaanottimet, voi riippua myös päätelaitteiden käyttämän taajuuslohkon sisäisen säteilytehon ja taajuuskaistan ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn raja-arvoista. Päätelaitteisiin liittyvät ehdot tulisi määrittää kiireellisesti radio- ja telepäätelaitedirektiivin puitteissa CEPT-raportissa 30 määritettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Haitallisten häiriöiden välttäminen televisiovastaanottimissa, mukaan lukien kaapeliverkon televisiovastaanottimet, voi riippua myös päätelaitteiden käyttämän taajuuslohkon sisäisen säteilytehon ja taajuuskaistan ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn raja-arvoista. Päätelaitteisiin liittyvät ehdot tulisi määrittää kiireellisesti radio- ja telepäätelaitedirektiivin puitteissa CEPT-raportissa 30 määritettyjen vaatimusten mukaisesti.

| (13) | CEPT-raportissa 31 todetaan, että 800 MHz taajuusalueen taajuusjärjestelyn olisi mieluiten perustuttava FDD-tekniikkaan, jotta voitaisiin helpottaa valtioiden välistä taajuuskoordinointia televisiolähetysten suhteen. Raportissa todetaan, että tällainen järjestely ei suosisi eikä syrjisi mitään tällä hetkellä kaavailtua teknologiaa. Tämä ei sulje pois jäsenvaltioiden mahdollisuutta käyttää muita taajuusjärjestelyjä, joiden tavoitteena on a) saavuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita, b) parantaa tehokkuutta markkinapohjaisen taajuushallinnon kautta, c) parantaa tehokkuutta yhteiskäytössä nykyisten käyttöoikeuksien kanssa rinnakkaiskäyttövaiheen aikana tai d) välttää haitalliset häiriöt esimerkiksi koordinointiyhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Kun jäsenvaltiot varaavat ja asettavat saataville 800 MHz taajuusalueen taajuuksia sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten, niiden tulee siis käyttää ensisijaista taajuusjärjestelyä tai vaihtoehtoisia järjestelyjä, jotka on kuvattu CEPT-raportissa 31. |
| --- | --- |

(13)

CEPT-raportissa 31 todetaan, että 800 MHz taajuusalueen taajuusjärjestelyn olisi mieluiten perustuttava FDD-tekniikkaan, jotta voitaisiin helpottaa valtioiden välistä taajuuskoordinointia televisiolähetysten suhteen. Raportissa todetaan, että tällainen järjestely ei suosisi eikä syrjisi mitään tällä hetkellä kaavailtua teknologiaa. Tämä ei sulje pois jäsenvaltioiden mahdollisuutta käyttää muita taajuusjärjestelyjä, joiden tavoitteena on a) saavuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita, b) parantaa tehokkuutta markkinapohjaisen taajuushallinnon kautta, c) parantaa tehokkuutta yhteiskäytössä nykyisten käyttöoikeuksien kanssa rinnakkaiskäyttövaiheen aikana tai d) välttää haitalliset häiriöt esimerkiksi koordinointiyhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Kun jäsenvaltiot varaavat ja asettavat saataville 800 MHz taajuusalueen taajuuksia sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten, niiden tulee siis käyttää ensisijaista taajuusjärjestelyä tai vaihtoehtoisia järjestelyjä, jotka on kuvattu CEPT-raportissa 31.

| (14) | CEPT-raportissa 32 tunnustetaan tarve ylläpitää PMSE-sovellusten toimintaa ja yksilöidään joukko taajuusalueita ja teknisiä innovaatioita mahdollisena ratkaisuna näiden sovellusten nykyiseen käyttöön 800 MHz taajuusalueella. Hallintojen olisi edelleen selvitettävä mahdollisia vaihtoehtoja ja PMSE-järjestelmien tehokkuutta ja niiden tulisi sisällyttää selvitystensä tulokset taajuuksien tehokasta käyttöä koskeviin säännöllisiin raportteihin, joita ne toimittavat komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

CEPT-raportissa 32 tunnustetaan tarve ylläpitää PMSE-sovellusten toimintaa ja yksilöidään joukko taajuusalueita ja teknisiä innovaatioita mahdollisena ratkaisuna näiden sovellusten nykyiseen käyttöön 800 MHz taajuusalueella. Hallintojen olisi edelleen selvitettävä mahdollisia vaihtoehtoja ja PMSE-järjestelmien tehokkuutta ja niiden tulisi sisällyttää selvitystensä tulokset taajuuksien tehokasta käyttöä koskeviin säännöllisiin raportteihin, joita ne toimittavat komissiolle.

| (15) | CEPT:lle annetun toimeksiannon tuloksia olisi sovellettava Euroopan unionissa, ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne täytäntöön siitä hetkestä alkaen, kun ne varaavat 800 MHz taajuusalueen muille verkoille kuin suurtehoisille televisiolähetysverkoille, ottaen huomioon, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja RSPG-ryhmä ovat katsoneet asian kiireelliseksi, ja että yleiseurooppalaisissa ja maailmanlaajuisissa tutkimuksissa on todettu, että laajakaistaviestintää tarjoavien maanpäällisten sähköisten viestintäpalvelujen kysyntä kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

(15)

CEPT:lle annetun toimeksiannon tuloksia olisi sovellettava Euroopan unionissa, ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne täytäntöön siitä hetkestä alkaen, kun ne varaavat 800 MHz taajuusalueen muille verkoille kuin suurtehoisille televisiolähetysverkoille, ottaen huomioon, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja RSPG-ryhmä ovat katsoneet asian kiireelliseksi, ja että yleiseurooppalaisissa ja maailmanlaajuisissa tutkimuksissa on todettu, että laajakaistaviestintää tarjoavien maanpäällisten sähköisten viestintäpalvelujen kysyntä kasvaa jatkuvasti.

| (16) | Vaikka sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville järjestelmille tarvitaan pikaisesti yhteiset tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueen tehokasta käyttöä varten, jotta minkään jäsenvaltion lähitulevaisuudessa mahdollisesti toteuttamat toimet eivät rajoittaisi yhdenmukaistetun eurooppalaisen lähestymistavan hyötyjä, ajoituksella on suoria vaikutuksia tapaan, jolla jäsenvaltiot organisoivat televisiolähetyspalvelut alueillaan. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville järjestelmille tarvitaan pikaisesti yhteiset tekniset ehdot 800 MHz taajuusalueen tehokasta käyttöä varten, jotta minkään jäsenvaltion lähitulevaisuudessa mahdollisesti toteuttamat toimet eivät rajoittaisi yhdenmukaistetun eurooppalaisen lähestymistavan hyötyjä, ajoituksella on suoria vaikutuksia tapaan, jolla jäsenvaltiot organisoivat televisiolähetyspalvelut alueillaan.

| (17) | Jäsenvaltiot voivat päättää itse, milloin ne varaavat tai asettavat saataville 800 MHz taajuusalueen muille verkoille kuin suurtehoisille televisiolähetysverkoille, eikä tällä päätöksellä rajoiteta 800 MHz taajuusalueen käyttöä yleishyödyllisiin ja yleistä turvallisuutta ja puolustusta koskeviin tarkoituksiin joissakin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltiot voivat päättää itse, milloin ne varaavat tai asettavat saataville 800 MHz taajuusalueen muille verkoille kuin suurtehoisille televisiolähetysverkoille, eikä tällä päätöksellä rajoiteta 800 MHz taajuusalueen käyttöä yleishyödyllisiin ja yleistä turvallisuutta ja puolustusta koskeviin tarkoituksiin joissakin jäsenvaltioissa.

| (18) | Komission ei tulisi määritellä määräaikaa, johon mennessä jäsenvaltioiden on sallittava 800 MHz taajuusalueen käyttö sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyvissä järjestelmissä; tällainen päätös tehdään, jos ja kun Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat sen aiheelliseksi komission ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

(18)

Komission ei tulisi määritellä määräaikaa, johon mennessä jäsenvaltioiden on sallittava 800 MHz taajuusalueen käyttö sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyvissä järjestelmissä; tällainen päätös tehdään, jos ja kun Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat sen aiheelliseksi komission ehdotuksen perusteella.

| (19) | CEPT:n saaman toimeksiannon tulosten mukaisesti tapahtuvassa 800 MHz taajuusalueen varaamisessa ja saataville asettamisessa otetaan huomioon myös muut radiosovellukset, jotka eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. Siltä osin kuin rinnakkaiskäyttö tietyn radiosovelluksen kanssa ei sisälly CEPT-raportteihin 29, 30, 31 tai 32, tarvittavat yhteiskäyttöperusteet voidaan vahvistaa kansallisten näkökohtien perusteella. |
| --- | --- |

(19)

CEPT:n saaman toimeksiannon tulosten mukaisesti tapahtuvassa 800 MHz taajuusalueen varaamisessa ja saataville asettamisessa otetaan huomioon myös muut radiosovellukset, jotka eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. Siltä osin kuin rinnakkaiskäyttö tietyn radiosovelluksen kanssa ei sisälly CEPT-raportteihin 29, 30, 31 tai 32, tarvittavat yhteiskäyttöperusteet voidaan vahvistaa kansallisten näkökohtien perusteella.

| (20) | 800 MHz taajuusalueen optimaalinen käyttö tapauksissa, joissa vierekkäiset jäsenvaltiot tai kolmannet maat ovat päättäneet käyttää taajuuksia eri tavalla, vaatii lähetysten rakentavaa taajuuskoordinointia, jossa tavoitteena on innovatiivinen lähestymistapa kaikilta osapuolilta, ottaen huomioon RSPG-ryhmän 19 päivänä kesäkuuta 2008 antama lausunto EU:n ulkorajojen taajuusasioista ja 18 päivänä syyskuuta 2009 antama lausunto taajuusylijäämästä. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tarve koordinoida toimia sellaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotka jatkavat olemassa olevien suurteholähetysoikeuksien soveltamista. Niiden olisi myös helpotettava 800 MHz taajuusalueen tulevaa uudelleenjärjestelyä, jotta taajuusalueen käyttö voitaisiin optimoida pitkällä aikavälillä sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä matala- ja keskitehoisia järjestelmiä varten. Erityistapauksen muodostaa rinnakkaiskäyttö ilmailualan radionavigointisovellusten kanssa, mikä edellyttää BEM-maskien lisäksi teknisiä toimia, ja tältä osin jäsenvaltioiden tulisi laatia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(20)

800 MHz taajuusalueen optimaalinen käyttö tapauksissa, joissa vierekkäiset jäsenvaltiot tai kolmannet maat ovat päättäneet käyttää taajuuksia eri tavalla, vaatii lähetysten rakentavaa taajuuskoordinointia, jossa tavoitteena on innovatiivinen lähestymistapa kaikilta osapuolilta, ottaen huomioon RSPG-ryhmän 19 päivänä kesäkuuta 2008 antama lausunto EU:n ulkorajojen taajuusasioista ja 18 päivänä syyskuuta 2009 antama lausunto taajuusylijäämästä. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tarve koordinoida toimia sellaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotka jatkavat olemassa olevien suurteholähetysoikeuksien soveltamista. Niiden olisi myös helpotettava 800 MHz taajuusalueen tulevaa uudelleenjärjestelyä, jotta taajuusalueen käyttö voitaisiin optimoida pitkällä aikavälillä sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä matala- ja keskitehoisia järjestelmiä varten. Erityistapauksen muodostaa rinnakkaiskäyttö ilmailualan radionavigointisovellusten kanssa, mikä edellyttää BEM-maskien lisäksi teknisiä toimia, ja tältä osin jäsenvaltioiden tulisi laatia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia.

| (21) | Kolmansissa maissa tapahtuva 800 MHz taajuusalueen käyttö muihin olemassa oleviin sovelluksiin voi rajoittaa sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyvien maanpäällisten järjestelmien käyttöönottoa ja käyttöä useissa jäsenvaltioissa, ja tämä on otettava huomioon kaikissa tulevissa päätöksissä määräajoista, joihin mennessä jäsenvaltioiden on sallittava 800 MHz taajuusalueen käyttö tällaisissa maanpäällisissä järjestelmissä. Tiedot tällaisista rajoituksista ilmoitetaan komissiolle radiotaajuuspäätöksen 7 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja julkaistaan kyseisen päätöksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kolmansissa maissa tapahtuva 800 MHz taajuusalueen käyttö muihin olemassa oleviin sovelluksiin voi rajoittaa sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyvien maanpäällisten järjestelmien käyttöönottoa ja käyttöä useissa jäsenvaltioissa, ja tämä on otettava huomioon kaikissa tulevissa päätöksissä määräajoista, joihin mennessä jäsenvaltioiden on sallittava 800 MHz taajuusalueen käyttö tällaisissa maanpäällisissä järjestelmissä. Tiedot tällaisista rajoituksista ilmoitetaan komissiolle radiotaajuuspäätöksen 7 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja julkaistaan kyseisen päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

| (22) | Jotta 800 MHz taajuusalueen tuloksellinen käyttö varmistettaisiin myös pitkällä aikavälillä, viranomaisten olisi edelleen selvitettävä ratkaisuja, joiden avulla voidaan lisätä tehokkuutta ja innovatiivista käyttöä. Tällaiset selvitykset olisi otettava huomioon, kun tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen. |
| --- | --- |

(22)

Jotta 800 MHz taajuusalueen tuloksellinen käyttö varmistettaisiin myös pitkällä aikavälillä, viranomaisten olisi edelleen selvitettävä ratkaisuja, joiden avulla voidaan lisätä tehokkuutta ja innovatiivista käyttöä. Tällaiset selvitykset olisi otettava huomioon, kun tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen.

| (23) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(23)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen tavoitteena on yhdenmukaistaa tekniset ehdot, jotka koskevat 790–862 MHz taajuusalueen (800 MHz taajuusalueen) saatavuutta ja tehokasta käyttöä sähköisen viestinnän palvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten.

2 artikla

1.   Kun jäsenvaltiot varaavat tai asettavat saataville 800 MHz taajuusalueen muille verkoille kuin suurtehoisille televisiolähetysverkoille, niiden on tehtävä se sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla tämän päätöksen liitteessä esitettyjen parametrien mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut järjestelmät tarjoavat riittävän suojan naapuritaajuuksilla toimiville järjestelmille.

3.   Jäsenvaltioiden on helpotettava taajuuskoordinointia koskevien sopimusten tekoa, jotta mahdollistettaisiin 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien toiminta, ottaen huomioon olemassa olevat sääntelymenettelyt ja oikeudet.

4.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse noudattaa tässä päätöksessä asetettuja velvoitteita sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla taajuuksien koordinointi kolmansien maiden kanssa edellyttää poikkeamista tämän päätöksen liitteessä vahvistetuista parametreista, kunhan ne toimittavat asiaa koskevat tarvittavat tiedot komissiolle, mukaan luettuina kyseessä olevat maantieteelliset alueet, ja julkaisevat ne radiotaajuuspäätöksen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet tällaisten poikkeamien ratkaisemiseksi ja ilmoitettava niistä komissiolle.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on tarkkailtava 800 MHz taajuusalueen käyttöä ja pyynnöstä ilmoitettava havainnoistaan komissiolle. Komissio tarkastelee tätä päätöstä tarpeen mukaan uudelleen.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

Neelie KROES

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2009) 586.

2

(3)  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37.

3

(4)  Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 12. joulukuuta 2008, 17271/08.

4

(5)  Neuvosto vahvistanut kilpailukykyneuvoston hyväksymässä avainasiakirjassa maaliskuussa 2009.

5

(6)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

6

(7)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 24.

7

---

LIITE

ARTIKLOISSA TARKOITETUT PARAMETRIT

Tekniset ehdot esitetään tässä liitteessä taajuusjärjestelyjen ja lähetysmaskien (Block-Edge Masks, BEM) muodossa. BEM on lähetysmaski, joka määritellään taajuuden funktiona suhteessa operaattorin käyttöön myönnetyn taajuuslohkon reunoihin. Se koostuu lohkon sisäpuolisista ja ulkopuolisista komponenteista, jotka määrittävät sallitut säteilytasot luvanvaraisen taajuuslohkon sisä- ja ulkopuolella.

BEM-tasot saadaan yhdistämällä seuraavissa taulukoissa luetellut arvot siten, että raja-arvot ilmaistaan kaikilla taajuuksilla korkeimpana (vähiten rajoittavana) arvona a) perusvaatimuksina, b) siirtymävaatimuksina ja c) lohkon sisäisinä vaatimuksina (soveltuvin osin). BEM-rajat esitetään suurimpana sallittuna keskimääräisenä ekvivalenttisena isotrooppisena säteilytehona (EIRP) tai kokonaissäteilytehona (TRP) (1), laskettuna tietyn aikavälin keskiarvona ja tietyllä mittauskaistanleveydellä. Ajan suhteen EIRP tai TRP määritetään signaalipurskeiden aktiivijakson keskiarvona, ja se vastaa yhtä tehonsäädön asetusta. Taajuuden suhteen EIRP tai TRP määritetään seuraavissa taulukoissa yksilöidyllä mittauskaistanleveydellä (2). Yleensä, ja mikäli toisin ei mainita, BEM-tasot vastaavat laitteen säteilemää tehoa riippumatta lähetysantennien määrästä, paitsi tukiasemien siirtymävaatimusten osalta, jotka määritetään antennikohtaisesti.

BEM-maskeja sovelletaan olennaisena komponenttina teknisissä ehdoissa, jotka ovat tarpeen eri palvelujen rinnakkaiskäytön varmistamiseksi kansallisella tasolla. On kuitenkin huomattava, että saadut BEM-arvot eivät aina takaa vaadittavaa suojatasoa häiriöiden kohteeksi joutuneille palveluille, ja kansallisella tasolla olisi lisäksi sovellettava oikeasuhteisella tavalla muita häiriönvähentämistekniikoita, jotta jäljelle jäävät häiriöongelmat voidaan ratkaista.

Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan 800 MHz taajuusalueella pystyvien maanpäällisten järjestelmien operaattorit voivat soveltaa alla esitettyjä teknisiä ehtoja vähemmän rajoittavia ehtoja, edellyttäen että näiden parametrien käytöstä sovitaan kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kesken ja että kyseiset operaattorit jatkavat muiden palvelujen, sovellusten tai verkkojen suojaamiseksi tarkoitettujen teknisten ehtojen sekä rajat ylittävän koordinoinnin tuottamien velvoitteiden noudattamista.

Tällä taajuusalueella toimiville laitteille voidaan sallia myös muita kuin jäljempänä esitettyjä tehorajoituksia sillä edellytyksellä, että käytössä on direktiivin 1999/5/EY mukaisia tarvittavia häiriönvähentämistekniikoita, jotka tarjoavat vähintään yhtä hyvän suojan kuin tässä esitetyt tekniset parametriarvot.

Ilmaisulla ”lohkon reuna” tarkoitetaan käyttöoikeuden rajataajuutta. Termillä ”kaistan reuna” tarkoitetaan tiettyyn käyttöön osoitetun taajuusalueen rajaa.

A.   Yleiset parametrit

| 1. | 790–862 MHz taajuusalueella sovelletaan seuraavaa taajuusjärjestelyä:






  a) | Käyttöön osoitettavat lohkokoot ovat 5 MHz:n kerrannaisia. |
| --- | --- | --- |

1.

790–862 MHz taajuusalueella sovelletaan seuraavaa taajuusjärjestelyä:

a)

Käyttöön osoitettavat lohkokoot ovat 5 MHz:n kerrannaisia.

| b) | Dupleksikäytössä tekniikkana on FDD seuraavin järjestelyin. Dupleksiväli on 41 MHz, ja tukiaseman lähetyksissä (laskeva siirtotie) käytetään taajuusalueen alempaa osaa 791–821 MHz ja päätelaitteen lähetyksissä (nouseva siirtotie) taajuusalueen ylempää osaa 832–862 MHz. |
| --- | --- |

b)

Dupleksikäytössä tekniikkana on FDD seuraavin järjestelyin. Dupleksiväli on 41 MHz, ja tukiaseman lähetyksissä (laskeva siirtotie) käytetään taajuusalueen alempaa osaa 791–821 MHz ja päätelaitteen lähetyksissä (nouseva siirtotie) taajuusalueen ylempää osaa 832–862 MHz.

| 2. | Edellä olevan A osan 1 kohdasta poiketen, mutta edellyttäen, että tämän liitteen osan B ja osan C teknisiä ehtoja noudatetaan, jäsenvaltiot voivat käyttää vaihtoehtoisia taajuusjärjestelyjä, joiden tavoitteena on a) saavuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita, b) parantaa tehokkuutta markkinapohjaisen taajuushallinnon kautta, c) parantaa tehokkuutta yhteiskäytössä nykyisten käyttöoikeuksien kanssa rinnakkaiskäyttövaiheen aikana tai d) välttää häiriöt. |
| --- | --- |

2.

Edellä olevan A osan 1 kohdasta poiketen, mutta edellyttäen, että tämän liitteen osan B ja osan C teknisiä ehtoja noudatetaan, jäsenvaltiot voivat käyttää vaihtoehtoisia taajuusjärjestelyjä, joiden tavoitteena on a) saavuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita, b) parantaa tehokkuutta markkinapohjaisen taajuushallinnon kautta, c) parantaa tehokkuutta yhteiskäytössä nykyisten käyttöoikeuksien kanssa rinnakkaiskäyttövaiheen aikana tai d) välttää häiriöt.

B.   FDD- tai TDD-tukiasemien tekniset ehdot

| 1. | Lohkon sisäiset raja-arvot:
  Lohkon sisäinen EIRP-rajoitus tukiasemille ei ole pakollinen. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa rajoja ja, mikäli toisin ei perustella, tällaiset raja-arvot olisivat yleensä alueella 56 dBm/5 MHz – 64 dBm/5 MHz. |
| --- | --- |

1.

Lohkon sisäiset raja-arvot:

Lohkon sisäinen EIRP-rajoitus tukiasemille ei ole pakollinen. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa rajoja ja, mikäli toisin ei perustella, tällaiset raja-arvot olisivat yleensä alueella 56 dBm/5 MHz – 64 dBm/5 MHz.

| 2. | Lohkon ulkopuoliset rajat:

  Taulukko 1


  Perusvaatimukset – Tukiaseman lähetysmaski BEM – lohkon ulkopuoliset EIRP-raja-arvot








  Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue | Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- | --- |
| FDD:n nousevalla siirtotiellä käytetyt taajuudet | –49,5 dBm | 5 MHz |
| TDD:ssä käytetyt taajuudet | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Lohkon ulkopuoliset rajat:

Taulukko 1

Perusvaatimukset – Tukiaseman lähetysmaski BEM – lohkon ulkopuoliset EIRP-raja-arvot

Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue

Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella

Mittauskaistanleveys

FDD:n nousevalla siirtotiellä käytetyt taajuudet

–49,5 dBm

5 MHz

TDD:ssä käytetyt taajuudet

–49,5 dBm

5 MHz

Taulukko 2

Siirtymävaatimukset – Tukiaseman lähetysmaski BEM – lohkon ulkopuoliset EIRP-raja-arvot antennikohtaisesti
   (3)
  FDD:n laskevan siirtotien ja TDD:n taajuuksilla

| Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue | Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- |
| – 10 ja – 5 MHz välillä lohkon alemmasta reunasta | 18 dBm | 5 MHz |
| – 5 ja 0 MHz välillä lohkon alemmasta reunasta | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 ja + 5 MHz välillä lohkon ylemmästä reunasta | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 ja + 10 MHz välillä lohkon ylemmästä reunasta | 18 dBm | 5 MHz |
| Muut FDD:n laskevan siirtotien taajuudet | 11 dBm | 1 MHz |

Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue

Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella

Mittauskaistanleveys

– 10 ja – 5 MHz välillä lohkon alemmasta reunasta

18 dBm

5 MHz

– 5 ja 0 MHz välillä lohkon alemmasta reunasta

22 dBm

5 MHz

0 ja + 5 MHz välillä lohkon ylemmästä reunasta

22 dBm

5 MHz

+ 5 ja + 10 MHz välillä lohkon ylemmästä reunasta

18 dBm

5 MHz

Muut FDD:n laskevan siirtotien taajuudet

11 dBm

1 MHz

Taulukko 3

Siirtymävaatimukset – Tukiaseman lähetysmaski BEM – lohkon ulkopuoliset EIRP-raja-arvot antennikohtaisesti
   (4)
  suojakaistana käytettävillä taajuuksilla

| Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue | Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- |
| Suojakaista televisiolähetyskaistan reunan 790 MHz ja FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan välissä (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Suojakaista televisiolähetyskaistan reunan 790 MHz ja TDD:n kaistan reunan välissä | 15 dBm | 1 MHz |
| Suojakaista FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan ja FDD:n nousevan siirtotien kaistan reunan välissä (keskiaukko, duplex gap) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Suojakaista FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan ja TDD:n kaistan reunan välissä | 15 dBm | 1 MHz |
| Suojakaista FDD:n nousevan siirtotien kaistan reunan ja TDD:n kaistan reunan välissä | 15 dBm | 1 MHz |

Lohkon ulkopuolelle suuntautuvan säteilyn taajuusalue

Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella

Mittauskaistanleveys

Suojakaista televisiolähetyskaistan reunan 790 MHz ja FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan välissä (5)

17,4 dBm

1 MHz

Suojakaista televisiolähetyskaistan reunan 790 MHz ja TDD:n kaistan reunan välissä

15 dBm

1 MHz

Suojakaista FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan ja FDD:n nousevan siirtotien kaistan reunan välissä (keskiaukko, duplex gap) (6)

15 dBm

1 MHz

Suojakaista FDD:n laskevan siirtotien kaistan reunan ja TDD:n kaistan reunan välissä

15 dBm

1 MHz

Suojakaista FDD:n nousevan siirtotien kaistan reunan ja TDD:n kaistan reunan välissä

15 dBm

1 MHz

Taulukko 4

Perusvaatimukset – Tukiaseman lähetysmaski BEM – lohkon ulkopuoliset EIRP-raja-arvot alle 790 MHz taajuuksilla

| Tapaus | Tukiasemaa koskeva ehto: lohkon sisäpuolisen säteilyn EIRP, P
  dBm/10 MHz | Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Televisiokanaville, joissa lähetykset on suojattu | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | Televisiokanaville, joiden lähetysten suojaustaso on keskivahva | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | Televisiokanaville, joissa lähetyksiä ei ole suojattu | Ei ehtoja | 22 dBm | 8 MHz |

Tapaus

Tukiasemaa koskeva ehto: lohkon sisäpuolisen säteilyn EIRP, P

dBm/10 MHz

Suurin keskimääräinen EIRP lohkon ulkopuolella

Mittauskaistanleveys

A

Televisiokanaville, joissa lähetykset on suojattu

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

Televisiokanaville, joiden lähetysten suojaustaso on keskivahva

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

Televisiokanaville, joissa lähetyksiä ei ole suojattu

Ei ehtoja

22 dBm

8 MHz

Taulukossa 4 lueteltuja tapauksia A, B ja C voidaan soveltaa lähetyskanava- ja/tai aluekohtaisesti siten, että samalla lähetyskanavalla voi olla eri suojaustasoja eri maantieteellisillä alueilla ja eri lähetyskanavilla voi olla eri suojaustasoja samalla maantieteellisellä alueella. Jäsenvaltioiden on sovellettava perusvaatimuksia tapauksessa A tilanteissa, joissa digitaalisia maanpäällisiä lähetyskanavia on käytössä otettaessa käyttöön sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä. Jäsenvaltiot voivat soveltaa perusvaatimuksia tapauksissa A, B tai C tilanteissa, joissa kyseiset lähetyskanavat eivät ole käytössä otettaessa käyttöön sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä. Niiden on otettava huomioon, että tapauksissa A ja B varataan mahdollisuus ottaa kyseiset lähetyskanavat tulevaisuudessa käyttöön digitaalista maanpäällistä lähetystoimintaa varten, kun taas tapaus C soveltuu tilanteisiin, joissa ei ole suunnitelmia ottaa kyseisiä lähetyskanavia käyttöön.

C.   FDD- tai TDD-päätelaitteiden tekniset ehdot

Taulukko 5

Lohkon sisäpuolista säteilyä koskevat vaatimukset – päätelaitteen lähetysmaski BEM – lohkon sisäpuolisen säteilyn rajoitus FDD:n nousevan siirtotien ja TDD:n taajuuksilla

| Suurin sallittu keskimääräinen teho lohkon sisällä | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Suurin sallittu keskimääräinen teho lohkon sisällä

23 dBm (7)

Jäsenvaltiot voivat joustaa taulukon 5 rajoituksesta erityisissä käyttötilanteissa, esim. kiinteissä päätelaitteissa maaseudulla, edellyttäen että muiden palvelujen, verkkojen tai sovellusten suojaus ei vaarannu ja koordinointisopimuksien velvoitteita noudatetaan.

---

(1)  Kokonaissäteilyteho TRP mittaa antennin säteilemän tehon tosiasiallista suuruutta. TRP määritellään koko säteilyalueella kaikkiin suuntiin aiheutetun säteilytehon integraalina.

(2)  Vaatimustenmukaisuuden testaamiseen käytetyn mittauslaitteiston todellinen mittauskaistanleveys voi olla pienempi kuin taulukoissa yksilöity mittauskaistanleveys.

(3)  Yhdestä neljään antennia.

(4)  Katso alaviite 3.

(5)  790 MHz – 791 MHz A osan 1 kohdassa kuvatun taajuusjärjestelyn osalta.

(6)  821 MHz – 832 MHz A osan 1 kohdassa kuvatun taajuusjärjestelyn osalta.

(7)  Tämä tehorajoitus määritetään EIRP:nä päätelaitteille, jotka on suunniteltu kiinteiksi tai asennettaviksi, ja TRP:nä päätelaitteille, jotka suunniteltu mukana kannettaviksi. EIRP ja TRP ovat samanarvoiset isotrooppisten antennien osalta. Tähän arvoon voidaan soveltaa enintään + 2 dB toleranssia, jotta otetaan huomioon toiminta äärimmäisissä ympäristöolosuhteissa ja tuotannon toleranssit.

---

| 11.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 117/102

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2010,

kreikan valtion liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä

(EKP/2010/3)

(2010/268/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 12.1 artiklan ja 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan yhdessä 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan ja 18.2 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EKPJ:n perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I (jäljempänä ’yleisasiakirja’) täsmennetään eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa sovellettavat omaisuuserien vakuuskelpoisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

EKPJ:n perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I (jäljempänä ’yleisasiakirja’) täsmennetään eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa sovellettavat omaisuuserien vakuuskelpoisuusvaatimukset.

| (2) | Yleisasiakirjan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Yleisasiakirjan 6.3.1 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttääkö liikkeeseenlasku, liikkeeseenlaskija, velallinen tai takaaja eurojärjestelmän asettamat tiukat luottokelpoisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Yleisasiakirjan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Yleisasiakirjan 6.3.1 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttääkö liikkeeseenlasku, liikkeeseenlaskija, velallinen tai takaaja eurojärjestelmän asettamat tiukat luottokelpoisuusvaatimukset.

| (3) | Kreikan valtion rahoitusasemasta johtuen finanssimarkkinoilla vallitsevat poikkeukselliset olosuhteet, ja on käyty keskusteluja sopeutusohjelmasta, jota euroalueeseen kuuluvat jäsenvaltiot ja Kansainvälinen valuuttarahasto tukevat; Kreikan valtion liikkeeseen laskemien arvopaperien arvostus markkinoilla poikkeaa normaalista, mikä vaikuttaa kielteisesti rahoitusjärjestelmän vakauteen. Tämä poikkeuksellinen tilanne edellyttää eurojärjestelmän rahapolitiikan sääntöjen nopeaa ja väliaikaista mukauttamista. |
| --- | --- |

(3)

Kreikan valtion rahoitusasemasta johtuen finanssimarkkinoilla vallitsevat poikkeukselliset olosuhteet, ja on käyty keskusteluja sopeutusohjelmasta, jota euroalueeseen kuuluvat jäsenvaltiot ja Kansainvälinen valuuttarahasto tukevat; Kreikan valtion liikkeeseen laskemien arvopaperien arvostus markkinoilla poikkeaa normaalista, mikä vaikuttaa kielteisesti rahoitusjärjestelmän vakauteen. Tämä poikkeuksellinen tilanne edellyttää eurojärjestelmän rahapolitiikan sääntöjen nopeaa ja väliaikaista mukauttamista.

| (4) | EKP:n neuvosto on ottanut huomioon sen, että Kreikan hallitus on hyväksynyt Euroopan komission, EKP:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa neuvottelemansa talouden sopeutusohjelman ja että Kreikan hallitus on vahvasti sitoutunut tämän ohjelman täysimääräiseen täytäntöönpanoon. EKP:n neuvosto on myös arvioinut tämän ohjelman vaikutuksia Kreikan valtion liikkeeseen laskemiin arvopapereihin eurojärjestelmän luottoriskin hallinnan näkökulmasta. EKP:n neuvosto katsoo, että ohjelma on tarkoituksenmukainen ja että näin ollen Kreikan valtion liikkeeseen laskemat tai takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit säilyvät luottoriskin hallinnan näkökulmasta vakuuskelpoisuudeltaan riittävän hyvinä, jotta ne voidaan edelleen hyväksyä vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa riippumatta niiden ulkoisista luottoluokituksista. Nämä myönteiset arviot ovat perustana tälle säännösten poikkeukselliselle ja väliaikaiselle soveltamatta jättämiselle, jolla pyritään myötävaikuttamaan rahoituslaitosten vakauteen ja siten vahvistamaan rahoitusjärjestelmän vakautta kokonaisuutena sekä suojaamaan rahoituslaitosten asiakkaita. EKP:n on kuitenkin seurattava tarkkaan, että Kreikan valtio on jatkossakin vahvasti sitoutunut noudattamaan täysimääräisesti talouden sopeutusohjelmaa, joka on näiden toimenpiteiden taustalla. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto on ottanut huomioon sen, että Kreikan hallitus on hyväksynyt Euroopan komission, EKP:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa neuvottelemansa talouden sopeutusohjelman ja että Kreikan hallitus on vahvasti sitoutunut tämän ohjelman täysimääräiseen täytäntöönpanoon. EKP:n neuvosto on myös arvioinut tämän ohjelman vaikutuksia Kreikan valtion liikkeeseen laskemiin arvopapereihin eurojärjestelmän luottoriskin hallinnan näkökulmasta. EKP:n neuvosto katsoo, että ohjelma on tarkoituksenmukainen ja että näin ollen Kreikan valtion liikkeeseen laskemat tai takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit säilyvät luottoriskin hallinnan näkökulmasta vakuuskelpoisuudeltaan riittävän hyvinä, jotta ne voidaan edelleen hyväksyä vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa riippumatta niiden ulkoisista luottoluokituksista. Nämä myönteiset arviot ovat perustana tälle säännösten poikkeukselliselle ja väliaikaiselle soveltamatta jättämiselle, jolla pyritään myötävaikuttamaan rahoituslaitosten vakauteen ja siten vahvistamaan rahoitusjärjestelmän vakautta kokonaisuutena sekä suojaamaan rahoituslaitosten asiakkaita. EKP:n on kuitenkin seurattava tarkkaan, että Kreikan valtio on jatkossakin vahvasti sitoutunut noudattamaan täysimääräisesti talouden sopeutusohjelmaa, joka on näiden toimenpiteiden taustalla.

| (5) | EKP:n neuvosto päätti tästä poikkeuksellisesta toimenpiteestä ja julkisti sen 3 päivänä toukokuuta 2010. Toimenpidettä sovelletaan väliaikaisesti, kunnes EKP:n neuvosto katsoo, että rahoitusjärjestelmän vakaus sallii eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita koskevien säännösten normaalin soveltamisen, |
| --- | --- |

(5)

EKP:n neuvosto päätti tästä poikkeuksellisesta toimenpiteestä ja julkisti sen 3 päivänä toukokuuta 2010. Toimenpidettä sovelletaan väliaikaisesti, kunnes EKP:n neuvosto katsoo, että rahoitusjärjestelmän vakaus sallii eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita koskevien säännösten normaalin soveltamisen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yleisasiakirjan tiettyjen säännösten soveltamatta jättäminen

1.   Niitä eurojärjestelmässä sovellettavia luottokelpoisuuden vähimmäisvaatimuksia, jotka täsmennetään yleisasiakirjan 6.3.2 kohdassa olevissa jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien luottokelpoisuusvaatimuksia koskevissa säännöissä, ei 2 ja 3 artiklan mukaisesti tilapäisesti sovelleta.

2.   Mikäli tämän päätöksen ja yleisasiakirjan säännökset poikkeavat toisistaan, sovelletaan ensin mainittua.

2 artikla

Kreikan valtion liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuuden säilyminen

Eurojärjestelmän määrittämää luottokelpoisuuden alarajaa ei sovelleta Kreikan valtion liikkeeseen laskemiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin. Nämä omaisuuserät säilyttävät vakuuskelpoisuutensa eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa niiden ulkoisesta luottoluokituksesta riippumatta.

3 artikla

Kreikan valtion takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuuden säilyminen

Eurojärjestelmän määrittämää luottokelpoisuuden alarajaa ei sovelleta sellaisiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskija on Kreikkaan sijoittautunut yhteisö ja joilla on Kreikan valtion täysimääräinen takaus. Yleisasiakirjan 6.3.2 kohdassa olevat vaatimukset koskevat edelleen Kreikan valtion antamia takauksia. Nämä omaisuuserät säilyttävät vakuuskelpoisuutensa eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa niiden ulkoisesta luottoluokituksesta riippumatta.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä toukokuuta 2010.

Tehty Lissabonissa 6 päivänä toukokuuta 2010.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

1

---