# Eiropas Savienības L 287/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 287 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 18. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 287

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 18. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1550/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1551/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1552/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā | 30 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1553/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā | 32 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1550/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1551/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1552/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

30

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1553/2006 (2006. gada 17. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā

ICES

32

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 16. oktobris) par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz zvejniecības produktiem, kas ievesti no Brazīlijas un paredzēti lietošanai cilvēku uzturā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4819)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 17. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4857)

   (
  1
  ) | 36 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 16. oktobris) par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz zvejniecības produktiem, kas ievesti no Brazīlijas un paredzēti lietošanai cilvēku uzturā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4819)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4819)

1

34

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 17. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4857)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4857)

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1550/2006

(2006. gada 17. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 18. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 67,6 |
| 096 | 40,3 |
| 204 | 40,1 |
| 999 | 49,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,1 |
| 096 | 27,7 |
| 999 | 62,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,4 |
| 999 | 105,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,0 |
| 388 | 67,0 |
| 524 | 61,1 |
| 528 | 55,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,3 |
| 066 | 54,3 |
| 092 | 44,8 |
| 400 | 191,3 |
| 999 | 95,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,3 |
| 400 | 109,9 |
| 512 | 82,4 |
| 800 | 175,4 |
| 804 | 101,6 |
| 999 | 109,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,7 |
| 388 | 102,9 |
| 720 | 59,6 |
| 999 | 89,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

67,6

096

40,3

204

40,1

999

49,3

0707 00 05

052

98,1

096

27,7

999

62,9

0709 90 70

052

105,4

999

105,4

0805 50 10

052

53,0

388

67,0

524

61,1

528

55,2

999

59,1

0806 10 10

052

92,3

066

54,3

092

44,8

400

191,3

999

95,7

0808 10 80

388

80,3

400

109,9

512

82,4

800

175,4

804

101,6

999

109,9

0808 20 50

052

104,7

388

102,9

720

59,6

999

89,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1551/2006

(2006. gada 17. oktobris),

ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   UZSĀKŠANA

| (1) | Komisija 2006. gada 19. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (2), informējot par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes saldētu zemeņu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 19. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (2), informējot par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes saldētu zemeņu importu Kopienā.

| (2) | Procedūra tika uzsākta sakarā ar sūdzību, ko 2005. gada 5. decembrī iesniedza Polijas Saldēšanas nozares apvienība (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās saldētu zemeņu produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā produkta dempingu un tādējādi izraisītu būtisku kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika uzsākta sakarā ar sūdzību, ko 2005. gada 5. decembrī iesniedza Polijas Saldēšanas nozares apvienība (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās saldētu zemeņu produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā produkta dempingu un tādējādi izraisītu būtisku kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

2.   PERSONAS, UZ KURĀM ATTIECAS PROCEDŪRA

| (3) | Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, citiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, piegādātājiem, importētājiem, lietotājiem un zināmajām lietotāju asociācijām, uz ko tas attiecas, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām laika periodā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, citiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, piegādātājiem, importētājiem, lietotājiem un zināmajām lietotāju asociācijām, uz ko tas attiecas, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām laika periodā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, citi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, citi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

| (5) | Lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem dotu iespēju iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķā režīma (AR) piešķiršanai, ja tie vēlētos to saņemt, Komisija attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Pieci uzņēmumi pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER nosacījumiem, bet viens uzņēmums pieprasīja tikai AR. |
| --- | --- |

(5)

Lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem dotu iespēju iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķā režīma (AR) piešķiršanai, ja tie vēlētos to saņemt, Komisija attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Pieci uzņēmumi pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER nosacījumiem, bet viens uzņēmums pieprasīja tikai AR.

| (6) | Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot izlases metodi. Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešams izmantot izlases metodi, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, ražotājiem eksportētājiem un nesaistītiem importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, jāsniedz pamatinformācija par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā nelielo skaitu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju, kas izteica vēlmi sadarboties, tika pieņemts lēmums, ka izlases metode vajadzīga tikai attiecībā uz Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot izlases metodi. Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešams izmantot izlases metodi, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, ražotājiem eksportētājiem un nesaistītiem importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, jāsniedz pamatinformācija par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā nelielo skaitu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju, kas izteica vēlmi sadarboties, tika pieņemts lēmums, ka izlases metode vajadzīga tikai attiecībā uz Kopienas ražotājiem.

| (7) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Atlases veidlapu aizpildīja 26 Kopienas ražotāji. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no astoņiem atlasītajiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, pieciem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, diviem Ķīnā esošiem tirgotājiem, četriem nesaistītiem importētājiem un deviņiem nesaistītiem lietotājiem Kopienā. Informāciju iesniedza arī vēl kāds nesaistīts importētājs un kāds lietotājs. Tāpat informāciju iesniedza trīs importētāju asociācijas un četras lietotāju asociācijas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Atlases veidlapu aizpildīja 26 Kopienas ražotāji. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no astoņiem atlasītajiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, pieciem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, diviem Ķīnā esošiem tirgotājiem, četriem nesaistītiem importētājiem un deviņiem nesaistītiem lietotājiem Kopienā. Informāciju iesniedza arī vēl kāds nesaistīts importētājs un kāds lietotājs. Tāpat informāciju iesniedza trīs importētāju asociācijas un četras lietotāju asociācijas.

| (8) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas intereses, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji (visi atrodas Polijā):






  — | Real SA, Siedlce |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas intereses, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji (visi atrodas Polijā):

—

Real SA, Siedlce

| — | Chlodina S.A., Kielce |
| --- | --- |

—

Chlodina S.A., Kielce

| — | Polfrys Sp z.o.o., Swidwin |
| --- | --- |

—

Polfrys Sp z.o.o., Swidwin

| — | Globus Polska, Lipno |
| --- | --- |

—

Globus Polska, Lipno

| — | Przedsiebiorstwo Produkcyjno-Handlowe “Fructodor” Sp zoo, Bolimow |
| --- | --- |

—

Przedsiebiorstwo Produkcyjno-Handlowe “Fructodor” Sp zoo, Bolimow

| — | Hortino Lpow Sp. z o. o., Lezajsk |
| --- | --- |

—

Hortino Lpow Sp. z o. o., Lezajsk

| — | POW Gomar, Pinczow |
| --- | --- |

—

POW Gomar, Pinczow

| — | Unifreeze S.p z.o.o, Miesiączkowo |
| --- | --- |

—

Unifreeze S.p z.o.o, Miesiączkowo

| b) | ĶTR ražotāji eksportētāji:






  — | Harbin Gaotai Food, Binzhou Town |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Harbin Gaotai Food, Binzhou Town

| — | Dalian Dili Delicious Foods, Zhuanghe City |
| --- | --- |

—

Dalian Dili Delicious Foods, Zhuanghe City

| — | Baoding Binghua Food, Baoding |
| --- | --- |

—

Baoding Binghua Food, Baoding

| — | Yantai Yongchang Foodstuff, Laiyang City |
| --- | --- |

—

Yantai Yongchang Foodstuff, Laiyang City

| — | Dandong Junao Foodstuff, Fengcheng City |
| --- | --- |

—

Dandong Junao Foodstuff, Fengcheng City

| c) | saistīti tirgotāji ĶTR:






  — | Shijiazhuang Fortune Foods, Shijiazhuang |
| --- | --- | --- |

c)

saistīti tirgotāji ĶTR:

—

Shijiazhuang Fortune Foods, Shijiazhuang

| — | Shijiazhuang Golden Berry Trading, Shijiazhuang |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Golden Berry Trading, Shijiazhuang

| d) | lietotāji Kopienā:






  — | Dirafrost Frozen Fruits Industry NV, Herk-de-Stad, Belgium |
| --- | --- | --- |

d)

lietotāji Kopienā:

—

Dirafrost Frozen Fruits Industry NV, Herk-de-Stad, Belgium

| (9) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nevarēja piešķirt TER, pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādu uzņēmumu telpās:
  ražotāji Turcijā:






  — | Fine Food Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa |
| --- | --- | --- |

(9)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nevarēja piešķirt TER, pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādu uzņēmumu telpās:

ražotāji Turcijā:

—

Fine Food Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa

| — | Bidas Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa |
| --- | --- |

—

Bidas Gida Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa

| — | Penguen Gida Sanayi A.S., Bursa |
| --- | --- |

—

Penguen Gida Sanayi A.S., Bursa

3.   IZLASES METODE

| (10) | Attiecībā uz Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu atlasīja astoņus uzņēmumus, balstoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas apjomu (apmēram 14 %), kuru tās rīcībā esošajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Kopienas ražotāju asociāciju, kam nebija iebildumu. Turklāt pārējiem Kopienas ražotājiem kaitējuma analīzes nolūkos tika lūgts sniegt dažas vispārējas ziņas. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu atlasīja astoņus uzņēmumus, balstoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas apjomu (apmēram 14 %), kuru tās rīcībā esošajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Kopienas ražotāju asociāciju, kam nebija iebildumu. Turklāt pārējiem Kopienas ražotājiem kaitējuma analīzes nolūkos tika lūgts sniegt dažas vispārējas ziņas.

4.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS (IP)

| (11) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (izmeklēšanas periods jeb IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (pārskata periods). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (izmeklēšanas periods jeb IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (pārskata periods).

5.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS

5.1.   Vispārīgi

| (12) | Saldētas zemenes parasti izmanto pārtikas pārstrādes rūpniecībā, lai ražotu ievārījumus, augļu sulas, jogurtus un citus piena produktus. Tikai neliela daļa tiek pārdota mazumtirdzniecības un ēdināšanas nozarei tiešam patēriņam. Saldētas zemenes parasti jāpatērē viena gada laikā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas to garšas un krāsas īpašības. Parasti produktu ražo saskaņā ar standarta specifikāciju, ko maina, pielāgojot gala lietotāja prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Saldētas zemenes parasti izmanto pārtikas pārstrādes rūpniecībā, lai ražotu ievārījumus, augļu sulas, jogurtus un citus piena produktus. Tikai neliela daļa tiek pārdota mazumtirdzniecības un ēdināšanas nozarei tiešam patēriņam. Saldētas zemenes parasti jāpatērē viena gada laikā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas to garšas un krāsas īpašības. Parasti produktu ražo saskaņā ar standarta specifikāciju, ko maina, pielāgojot gala lietotāja prasībām.

5.2.   Attiecīgais produkts

| (13) | Attiecīgais produkts ir zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā un ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90. Šie KN kodi ir sniegti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais produkts ir zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā un ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90. Šie KN kodi ir sniegti vienīgi informācijai.

| (14) | Izmeklēšanā atklājies, ka, neskatoties uz atšķirībām saistībā ar attiecīgā produkta šķirnēm, kvalitāti, izmēru un pārstrādājumu, visiem šā produkta veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un bioloģiskās īpašības un tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Līdz ar to tos uzskata par vienu produktu. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā atklājies, ka, neskatoties uz atšķirībām saistībā ar attiecīgā produkta šķirnēm, kvalitāti, izmēru un pārstrādājumu, visiem šā produkta veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un bioloģiskās īpašības un tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Līdz ar to tos uzskata par vienu produktu.

5.3.   Līdzīgs produkts

| (15) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas ražošanas nozares ražoto produktu. Šīs atšķirības saistītas galvenokārt ar atšķirībām izmantotajās zemeņu šķirnēs, kvalitātē un produkta gala lietojumā. Tomēr izmeklēšanā ir atklājies, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kas saražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū un Turcijas, kura bija analogā valsts, iekšzemes tirgū, kā arī saldētām zemenēm, ko Kopienas ražotāji ražojuši un pārdevuši Kopienā, neskatoties uz dažu tādu faktoru atšķirībām kā, piemēram, kvalitāte un pārstrāde, izmērs un lielums, ir vienādas pamata fiziskās un bioloģiskās īpašības un izmantojums. |
| --- | --- |

(15)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas ražošanas nozares ražoto produktu. Šīs atšķirības saistītas galvenokārt ar atšķirībām izmantotajās zemeņu šķirnēs, kvalitātē un produkta gala lietojumā. Tomēr izmeklēšanā ir atklājies, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kas saražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū un Turcijas, kura bija analogā valsts, iekšzemes tirgū, kā arī saldētām zemenēm, ko Kopienas ražotāji ražojuši un pārdevuši Kopienā, neskatoties uz dažu tādu faktoru atšķirībām kā, piemēram, kvalitāte un pārstrāde, izmērs un lielums, ir vienādas pamata fiziskās un bioloģiskās īpašības un izmantojums.

| (16) | Tāpēc pagaidu kārtā tiek secināts, ka visi saldētu zemeņu veidi ir viens produkts un ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4.punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc pagaidu kārtā tiek secināts, ka visi saldētu zemeņu veidi ir viens produkts un ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4.punkta nozīmē.

B.   DEMPINGS

6.   TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS

| (17) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par ko tika konstatēts, ka viņi ievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(17)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par ko tika konstatēts, ka viņi ievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.

| (18) | Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās. |
| --- | --- | --- |

(18)

Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās.

| 2) | Grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos piemēro visām vajadzībām. |
| --- | --- |

2)

Grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos piemēro visām vajadzībām.

| 3) | Nav pārmērīgu izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

3)

Nav pārmērīgu izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika.

| 4) | Juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti. |
| --- | --- |

4)

Juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti.

| 5) | Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (19) | Šajā izmeklēšanā pieci ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Ja filiāle vai kāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju ĶTR, ir attiecīgā produkta eksportētājs, arī saistītā persona tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu un tās telpās tika veiktas pārbaudes. Komisijas konsekventā prakse ir izskatīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(19)

Šajā izmeklēšanā pieci ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Ja filiāle vai kāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju ĶTR, ir attiecīgā produkta eksportētājs, arī saistītā persona tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu un tās telpās tika veiktas pārbaudes. Komisijas konsekventā prakse ir izskatīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.

| (20) | Izmeklēšanā atklājās, ka viens no minētajiem pieciem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem TER piešķiršanas nosacījumiem. Pārējās četras prasības bija jānoraida. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanā atklājās, ka viens no minētajiem pieciem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem TER piešķiršanas nosacījumiem. Pārējās četras prasības bija jānoraida.

| (21) | Nākamajā tabulā apkopota katra uzņēmuma, kam TER netika piešķirts, atbilstība pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.










  Kritēriji |
| --- | --- |
| Uzņēmums | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | neatbilst | neatbilst | neatbilst | atbilst | atbilst |
| 2 | neatbilst | neatbilst | neatbilst | atbilst | atbilst |
| 3 | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| 4 | atbilst | neatbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| 5 | neatbilst | neatbilst | neatbilst | atbilst | atbilst |

(21)

Nākamajā tabulā apkopota katra uzņēmuma, kam TER netika piešķirts, atbilstība pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

Kritēriji

Uzņēmums

1

2

3

4

5

1

neatbilst

neatbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

2

neatbilst

neatbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

3

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

4

atbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

atbilst

5

neatbilst

neatbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

| (22) | Pamatojoties uz to, šādam ĶTR ražotājam eksportētājam tika piešķirts TER:

  Yantai Yongchang Foodstuff |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz to, šādam ĶTR ražotājam eksportētājam tika piešķirts TER:

Yantai Yongchang Foodstuff

| (23) | No četriem uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, trīs neatbilda 1. kritērijam. Diviem uzņēmumiem, kas piederēja privātiem akcionāriem, bija īpaši īss uzņēmējdarbības atļauju derīguma termiņš, un tādēļ tie bija atkarīgi no iestāžu vēlmes izsniegt jaunu uzņēmējdarbības atļauju katru reizi, kad beidzās iepriekšējās atļaujas derīguma termiņš, tādējādi pieļaujot zināmu valsts iejaukšanos. Neskaidrība par uzņēmumu nākotni atspoguļojās arī tajā apstāklī, ka akcionāri nevēlējās nodrošināt uzņēmumus ar pietiekamu kapitāla daudzumu, kas ir ievērojama problēma kapitālintensīvajā saldētu zemeņu tirgū. Attiecībā uz trešo uzņēmumu tika secināts, ka iepirkšanas cenas svaigām zemenēm, t. i., galvenajam izejmateriālam saldētu zemeņu ražošanai/pārstrādei, bija noteiktas visai sezonai neatkarīgi no kvalitātes un sezonas izmaiņām. Tādējādi uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā galveno izejmateriālu izmaksas lielā mērā atbilst to tirgus vērtībai. |
| --- | --- |

(23)

No četriem uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, trīs neatbilda 1. kritērijam. Diviem uzņēmumiem, kas piederēja privātiem akcionāriem, bija īpaši īss uzņēmējdarbības atļauju derīguma termiņš, un tādēļ tie bija atkarīgi no iestāžu vēlmes izsniegt jaunu uzņēmējdarbības atļauju katru reizi, kad beidzās iepriekšējās atļaujas derīguma termiņš, tādējādi pieļaujot zināmu valsts iejaukšanos. Neskaidrība par uzņēmumu nākotni atspoguļojās arī tajā apstāklī, ka akcionāri nevēlējās nodrošināt uzņēmumus ar pietiekamu kapitāla daudzumu, kas ir ievērojama problēma kapitālintensīvajā saldētu zemeņu tirgū. Attiecībā uz trešo uzņēmumu tika secināts, ka iepirkšanas cenas svaigām zemenēm, t. i., galvenajam izejmateriālam saldētu zemeņu ražošanai/pārstrādei, bija noteiktas visai sezonai neatkarīgi no kvalitātes un sezonas izmaiņām. Tādējādi uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā galveno izejmateriālu izmaksas lielā mērā atbilst to tirgus vērtībai.

| (24) | Neskatoties uz to, ka divi uzņēmumi atbilda 1. kritērijam, jāatzīmē, ka visi pieci uzņēmumi saņēma subsīdiju. Tika konstatēts, ka visi uzņēmumi iepirka svaigas zemenes no vietējiem lauksaimniekiem. Lauksaimnieki par šo zemeņu pārdošanu nemaksāja PVN. Savukārt attiecīgā produkta ražotāji atskaitīja “domājamo PVN” par šiem iepirkumiem no PVN, kas bija jāmaksā par to pārdotajām saldētajām zemenēm. Tomēr pat tad, ja uzņēmumi šā mehānisma rezultātā guva labumu no zemākām izmaksām, kopējo izmaksu ietekme ir neliela, un šo uzņēmumu ieguvumi no šīm zemākajām izmaksām varētu tikt koriģēti ar normālās vērtības pielāgojumu. |
| --- | --- |

(24)

Neskatoties uz to, ka divi uzņēmumi atbilda 1. kritērijam, jāatzīmē, ka visi pieci uzņēmumi saņēma subsīdiju. Tika konstatēts, ka visi uzņēmumi iepirka svaigas zemenes no vietējiem lauksaimniekiem. Lauksaimnieki par šo zemeņu pārdošanu nemaksāja PVN. Savukārt attiecīgā produkta ražotāji atskaitīja “domājamo PVN” par šiem iepirkumiem no PVN, kas bija jāmaksā par to pārdotajām saldētajām zemenēm. Tomēr pat tad, ja uzņēmumi šā mehānisma rezultātā guva labumu no zemākām izmaksām, kopējo izmaksu ietekme ir neliela, un šo uzņēmumu ieguvumi no šīm zemākajām izmaksām varētu tikt koriģēti ar normālās vērtības pielāgojumu.

| (25) | Neviens no četriem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER, neatbilda 2. kritērija prasībām. Dažos gadījumos nebija konsekventas grāmatvedības un tika pārkāpti starptautiskie grāmatvedības standarti. Arī revīzijās nebija norādītas vairākas nesakritības grāmatvedībā un viena uzņēmuma smagais finansiālais stāvoklis. Šie fakti lika apšaubīt revīziju uzticamību un neatkarību. Divos citos gadījumos tika novērotas grāmatvedības neprecizitātes, kas ir pretrunā starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Arī te revīzijas nenorādīja uz šiem grāmatvedības likumu pārkāpumiem. Tādēļ tika secināts, ka visi četri konkrētie uzņēmumi nevar pierādīt, ka tiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kas tiek neatkarīgi revidēts saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(25)

Neviens no četriem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER, neatbilda 2. kritērija prasībām. Dažos gadījumos nebija konsekventas grāmatvedības un tika pārkāpti starptautiskie grāmatvedības standarti. Arī revīzijās nebija norādītas vairākas nesakritības grāmatvedībā un viena uzņēmuma smagais finansiālais stāvoklis. Šie fakti lika apšaubīt revīziju uzticamību un neatkarību. Divos citos gadījumos tika novērotas grāmatvedības neprecizitātes, kas ir pretrunā starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Arī te revīzijas nenorādīja uz šiem grāmatvedības likumu pārkāpumiem. Tādēļ tika secināts, ka visi četri konkrētie uzņēmumi nevar pierādīt, ka tiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kas tiek neatkarīgi revidēts saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.

| (26) | Trīs no četriem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER, neatbilda 3. kritērija prasībām. Vienā gadījumā nebija novērtētas un iekļautas bilancē zemes izmantošanas tiesības. Tāpat jāatzīmē, ka šis uzņēmums īrēja noliktavas no trešām personām, bet pieprasītajā īres maksā nebija atsevišķi norādītas elektrības izmaksas. Tam pašam uzņēmumam tika konstatēta nepareizi aprēķināta amortizācija un bija pierādījumi par bartera darījumiem saistībā ar pamatlīdzekļiem. Citā uzņēmumā zemes izmantošanas tiesības tika īrētas uz labvēlīgiem nosacījumiem, un tika atklāta ar amortizāciju saistīta nekonsekvence. Trešajā uzņēmumā seši no septiņiem aizņēmumiem nebija nodrošināti ne ar kādām garantijām. Šajos trīs gadījumos tika secināts, ka uzņēmumi neatbilst trešajam kritērijam, jo to ražošanas izmaksās un/vai finanšu situācijā ir ievērojami izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

(26)

Trīs no četriem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER, neatbilda 3. kritērija prasībām. Vienā gadījumā nebija novērtētas un iekļautas bilancē zemes izmantošanas tiesības. Tāpat jāatzīmē, ka šis uzņēmums īrēja noliktavas no trešām personām, bet pieprasītajā īres maksā nebija atsevišķi norādītas elektrības izmaksas. Tam pašam uzņēmumam tika konstatēta nepareizi aprēķināta amortizācija un bija pierādījumi par bartera darījumiem saistībā ar pamatlīdzekļiem. Citā uzņēmumā zemes izmantošanas tiesības tika īrētas uz labvēlīgiem nosacījumiem, un tika atklāta ar amortizāciju saistīta nekonsekvence. Trešajā uzņēmumā seši no septiņiem aizņēmumiem nebija nodrošināti ne ar kādām garantijām. Šajos trīs gadījumos tika secināts, ka uzņēmumi neatbilst trešajam kritērijam, jo to ražošanas izmaksās un/vai finanšu situācijā ir ievērojami izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika.

7.   ATSEVIŠĶS REŽĪMS (AR)

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumos, kad uzņēmumi var apliecināt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumos, kad uzņēmumi var apliecināt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (28) | Atsevišķu režīmu varēja piešķirt šādam ražotājam eksportētājam:

  Junao Foodstuff Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Atsevišķu režīmu varēja piešķirt šādam ražotājam eksportētājam:

Junao Foodstuff Co., Ltd.

8.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

8.1.   Vispārējā metodika

| (29) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem pārbaudīja, vai to saldētu zemeņu kopējie iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi, proti, vai šo pārdošanas apjomu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā produkta kopējā eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem pārbaudīja, vai to saldētu zemeņu kopējie iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi, proti, vai šo pārdošanas apjomu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā produkta kopējā eksporta apjoma uz Kopienu.

| (30) | Tad Komisija noteica tos produkta veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmums, kam kopumā ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(30)

Tad Komisija noteica tos produkta veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmums, kam kopumā ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu.

| (31) | Katram veidam, ko ražotāji eksportētāji pārdod iekšzemes tirgū un kas tiek atzīts par tieši salīdzināmu ar to saldētu zemeņu veidu, kuru pārdod eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Konkrēta produkta veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja šā produkta veida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas perioda laikā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Kopienu pārdotu produktu kopapjoma. |
| --- | --- |

(31)

Katram veidam, ko ražotāji eksportētāji pārdod iekšzemes tirgū un kas tiek atzīts par tieši salīdzināmu ar to saldētu zemeņu veidu, kuru pārdod eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Konkrēta produkta veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja šā produkta veida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas perioda laikā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Kopienu pārdotu produktu kopapjoma.

| (32) | Tad Komisija saistībā ar konkrēto uzņēmumu pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā produkta veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaude tika veikta, nosakot īpatsvaru katra produkta veida rentablam pārdošanas apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(32)

Tad Komisija saistībā ar konkrēto uzņēmumu pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā produkta veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaude tika veikta, nosakot īpatsvaru katra produkta veida rentablam pārdošanas apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

8.2.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER

| (33) | Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER, tika noteikta saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodiku. Izmeklēšanā atklājās, ka ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, bija kopumā reprezentatīvs pārdošanas apjoms. Tāpat tika atklāts, ka iekšzemes cenas veidojušās parastā tirdzniecības apritē, proti, iekšzemes cenas ir piemērojamas visiem Ķīnas ražotāja pārdotajiem produkta veidiem. |
| --- | --- |

(33)

Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER, tika noteikta saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodiku. Izmeklēšanā atklājās, ka ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, bija kopumā reprezentatīvs pārdošanas apjoms. Tāpat tika atklāts, ka iekšzemes cenas veidojušās parastā tirdzniecības apritē, proti, iekšzemes cenas ir piemērojamas visiem Ķīnas ražotāja pārdotajiem produkta veidiem.

8.3.   Normālās vērtības noteikšana visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER vai ir piešķirts AR

a)   Analogā valsts

| (34) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, tika noteikta, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, tika noteikta, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību.

| (35) | Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja savu ieceri izmantot ASV kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt savu viedokli. |
| --- | --- |

(35)

Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja savu ieceri izmantot ASV kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt savu viedokli.

| (36) | Daži Eiropas pārstrādātāji iebilda pret šo priekšlikumu, norādot, ka ASV nav uzskatāma par piemērotu analogo valsti sakarā ar tās atšķirīgajām ražošanas tendencēm un īpaši darbaspēka izmaksām. Anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ASV, bet netika saņemta neviena atbilde. Tāpēc ASV nevarēja tikt izvēlēta par analogo valsti. |
| --- | --- |

(36)

Daži Eiropas pārstrādātāji iebilda pret šo priekšlikumu, norādot, ka ASV nav uzskatāma par piemērotu analogo valsti sakarā ar tās atšķirīgajām ražošanas tendencēm un īpaši darbaspēka izmaksām. Anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ASV, bet netika saņemta neviena atbilde. Tāpēc ASV nevarēja tikt izvēlēta par analogo valsti.

| (37) | Tad Komisija izskatīja alternatīvus risinājumus, un tika konstatēts, ka par piemērotu analogo valsti varētu uzskatīt Turciju. Izmeklēšanā atklājās, ka Turcija ir minētā produkta konkurētspējīgs tirgus, kurā ir virkne dažāda lieluma iekšzemes ražotāju. Tika konstatēts, ka iekšzemes ražotāji ražo ĶTR saražotajam līdzīgus produkta veidus, ievērojot Eiropas pārstrādātāju noteiktās specifikācijas, un tiem ir līdzīgas ražošanas metodes. Tāpēc Turcijas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai. Šādai analogās valsts izvēlei netika saņemti nekādi iebildumi. |
| --- | --- |

(37)

Tad Komisija izskatīja alternatīvus risinājumus, un tika konstatēts, ka par piemērotu analogo valsti varētu uzskatīt Turciju. Izmeklēšanā atklājās, ka Turcija ir minētā produkta konkurētspējīgs tirgus, kurā ir virkne dažāda lieluma iekšzemes ražotāju. Tika konstatēts, ka iekšzemes ražotāji ražo ĶTR saražotajam līdzīgus produkta veidus, ievērojot Eiropas pārstrādātāju noteiktās specifikācijas, un tiem ir līdzīgas ražošanas metodes. Tāpēc Turcijas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai. Šādai analogās valsts izvēlei netika saņemti nekādi iebildumi.

| (38) | Notika sazināšanās ar visiem zināmajiem ražotājiem Turcijā, un trīs uzņēmumi piekrita sadarboties. Tādēļ šiem ražotājiem tika nosūtīta anketa, un to atbildēs sniegtie dati tika pārbaudīti uz vietas. |
| --- | --- |

(38)

Notika sazināšanās ar visiem zināmajiem ražotājiem Turcijā, un trīs uzņēmumi piekrita sadarboties. Tādēļ šiem ražotājiem tika nosūtīta anketa, un to atbildēs sniegtie dati tika pārbaudīti uz vietas.

| (39) | Lai gan lietotājus pārstāvošā asociācija piekrita tam, ka Turcija tiek izvēlēta par analogo valsti, pret to iebilda viens eksportētājs, norādot, ka Turcijas zemenēm ir daudz labāka kvalitāte nekā Ķīnas zemenēm. Tika norādīts, ka tās bieži ir nekultivētas, salīdzinot ar ķīniešu kultivētajām zemenēm, un tām ir dažādas šķirnes. |
| --- | --- |

(39)

Lai gan lietotājus pārstāvošā asociācija piekrita tam, ka Turcija tiek izvēlēta par analogo valsti, pret to iebilda viens eksportētājs, norādot, ka Turcijas zemenēm ir daudz labāka kvalitāte nekā Ķīnas zemenēm. Tika norādīts, ka tās bieži ir nekultivētas, salīdzinot ar ķīniešu kultivētajām zemenēm, un tām ir dažādas šķirnes.

b)   Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī

| (40) | Kad par analogo valsti tika izvēlēta Turcija, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam netika piešķirts TER vai tika piešķirts AR, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kura saņemta no trim ražotājiem analogajā valstī, proti, pamatojoties uz maksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

(40)

Kad par analogo valsti tika izvēlēta Turcija, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam netika piešķirts TER vai tika piešķirts AR, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kura saņemta no trim ražotājiem analogajā valstī, proti, pamatojoties uz maksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar iepriekš aprakstīto metodi.

| (41) | Tika konstatēts, ka trīs Turcijas ražotāju līdzīgā produkta pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo produktu, kuru uz Kopienu eksportēja ĶTR ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(41)

Tika konstatēts, ka trīs Turcijas ražotāju līdzīgā produkta pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo produktu, kuru uz Kopienu eksportēja ĶTR ražotāji eksportētāji.

| (42) | Izmeklēšanā atklājās, ka to pārdošanas apjomi, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir ekvivalenta vienas vienības izmaksām vai tās pārsniedz, bija vairāk nekā 80 % no katra ražotāja kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ tika uzskatīts, ka to iekšzemes pārdošanas apjomi veidojušies parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(42)

Izmeklēšanā atklājās, ka to pārdošanas apjomi, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir ekvivalenta vienas vienības izmaksām vai tās pārsniedz, bija vairāk nekā 80 % no katra ražotāja kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ tika uzskatīts, ka to iekšzemes pārdošanas apjomi veidojušies parastā tirdzniecības apritē.

9.   EKSPORTA CENAS

| (43) | Tā kā attiecīgais produkts visos gadījumos tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā attiecīgais produkts visos gadījumos tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

10.   SALĪDZINĀJUMS

| (44) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tāpat tika veiktas pienācīgas korekcijas saistībā ar transportu un apdrošināšanu, kredītu, komisijas maksu un bankas komisiju, ja tika secināts, ka tās ir vajadzīgas un precīzas un ka tās pamato pārbaudīti pierādījumi. Attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta analogajā valstī, tika veikta korekcija saistībā ar fiziskajām atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, jo tika atklāts, ka Turcijā ražotajām un pārdotajām zemenēm ir labāka kvalitāte nekā Ķīnas ražotāju eksportētajām zemenēm (sk. 40. apsvērumu). Tāpat Turcijas zemenēm bija labāka kvalitāte nekā Kopienas ražošanas nozares saražotajām zemenēm. Šī korekcija pagaidu kārtā tika noteikta 30 % apjomā no Turcijas pārdošanas vērtības. Šis procentuālais daudzums aptuveni atspoguļoja cenu atšķirību starp iekšzemes tirgū pārdotajām Turcijas zemenēm un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(44)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tāpat tika veiktas pienācīgas korekcijas saistībā ar transportu un apdrošināšanu, kredītu, komisijas maksu un bankas komisiju, ja tika secināts, ka tās ir vajadzīgas un precīzas un ka tās pamato pārbaudīti pierādījumi. Attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta analogajā valstī, tika veikta korekcija saistībā ar fiziskajām atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, jo tika atklāts, ka Turcijā ražotajām un pārdotajām zemenēm ir labāka kvalitāte nekā Ķīnas ražotāju eksportētajām zemenēm (sk. 40. apsvērumu). Tāpat Turcijas zemenēm bija labāka kvalitāte nekā Kopienas ražošanas nozares saražotajām zemenēm. Šī korekcija pagaidu kārtā tika noteikta 30 % apjomā no Turcijas pārdošanas vērtības. Šis procentuālais daudzums aptuveni atspoguļoja cenu atšķirību starp iekšzemes tirgū pārdotajām Turcijas zemenēm un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām.

11.   DEMPINGA STARPĪBA

11.1.   Dempinga starpības noteikšana ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kam piešķirts TER/AR

a)   TER

| (45) | Uzņēmumam, kam piešķirts TER, uz Kopienu eksportētā attiecīgā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.
  Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:







  Yantai Yongchang Foodstuff Co. | 0 %. |
| --- | --- | --- |

(45)

Uzņēmumam, kam piešķirts TER, uz Kopienu eksportētā attiecīgā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

Yantai Yongchang Foodstuff Co.

0 %.

b)   AR

| (46) | Uzņēmumam, kam piešķirts AR, analogajai valstij noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmumam, kam piešķirts AR, analogajai valstij noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu.

| (47) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:







  Dandong Junao Foodstuff Co. | 31,1 %. |
| --- | --- | --- |

(47)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

Dandong Junao Foodstuff Co.

31,1 %.

12.   DEMPINGA STARPĪBAS NOTEIKŠANA VISIEM PĀRĒJIEM RAŽOTĀJIEM EKSPORTĒTĀJIEM

| (48) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības apjomu. Kopējais ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa apjoms, kas aprēķināts, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, tika salīdzināts ar eksporta apjomu, kas norādīts ĶTR eksportētāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis ir zems, proti, 37 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(48)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības apjomu. Kopējais ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa apjoms, kas aprēķināts, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, tika salīdzināts ar eksporta apjomu, kas norādīts ĶTR eksportētāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis ir zems, proti, 37 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Kopienu.

| (49) | Dempinga starpība tad tika aprēķināta šādi. Tika noteikta eksporta cena eksportētājiem, kas sadarbojās, pamatojoties uz to sniegto pārbaudīto informāciju. Otrkārt, tika noteikta eksporta cena, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, tādējādi ņemot vērā Statistikas biroja paziņoto daudzumu, kas pārsniedz eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto daudzumu. Tad abas eksporta cenas tika svērtas saskaņā ar to attiecīgajiem daudzumiem un tika salīdzinātas ar vidējo svērto normālo vērtību, kas bija noteikta analogajai valstij. Statistikas biroja dati bija jāizmanto, jo nebija pieejama plašāka informācija par eksporta cenām, lai noteiktu maksājumu visas valsts līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Dempinga starpība tad tika aprēķināta šādi. Tika noteikta eksporta cena eksportētājiem, kas sadarbojās, pamatojoties uz to sniegto pārbaudīto informāciju. Otrkārt, tika noteikta eksporta cena, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, tādējādi ņemot vērā Statistikas biroja paziņoto daudzumu, kas pārsniedz eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto daudzumu. Tad abas eksporta cenas tika svērtas saskaņā ar to attiecīgajiem daudzumiem un tika salīdzinātas ar vidējo svērto normālo vērtību, kas bija noteikta analogajai valstij. Statistikas biroja dati bija jāizmanto, jo nebija pieejama plašāka informācija par eksporta cenām, lai noteiktu maksājumu visas valsts līmenī.

| (50) | Pamatojoties uz minēto, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 66,9 % apmērā no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz minēto, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 66,9 % apmērā no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas.

C.   KAITĒJUMS

13.   KOPIENAS RAŽOŠANA

| (51) | Pašreizējās izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka saldētas zemenes Kopienā ražo:






  — | 26 Kopienas ražotāji, kuri bija sūdzības iesniedzēji vai kuri nepārprotami to atbalstīja. Neviens no tiem nebija saistīts ar kādu Ķīnas attiecīgā produkta eksportētāju vai importētāju no Ķīnas, |
| --- | --- | --- |

(51)

Pašreizējās izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka saldētas zemenes Kopienā ražo:

—

26 Kopienas ražotāji, kuri bija sūdzības iesniedzēji vai kuri nepārprotami to atbalstīja. Neviens no tiem nebija saistīts ar kādu Ķīnas attiecīgā produkta eksportētāju vai importētāju no Ķīnas,

| — | daudzi Kopienas ražotāji, kuri nepiedalījās sūdzības iesniegšanā (klusējošie ražotāji) un kuri nesadarbojās izmeklēšanā. Daudzi no ražotājiem, par kuriem zināms, ka tie ir saistīti ar lietotāju/importētāju nozari. |
| --- | --- |

—

daudzi Kopienas ražotāji, kuri nepiedalījās sūdzības iesniegšanā (klusējošie ražotāji) un kuri nesadarbojās izmeklēšanā. Daudzi no ražotājiem, par kuriem zināms, ka tie ir saistīti ar lietotāju/importētāju nozari.

14.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (52) | Procedūru sāka pēc tam, kad Polijas saldēšanas nozares apvienība (sūdzības iesniedzējs) iesniedza sūdzību to 25 ražotāju vārdā, kuri pārstāv ievērojamu daļu no kopējā konkrēto saldēto zemeņu ražošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(52)

Procedūru sāka pēc tam, kad Polijas saldēšanas nozares apvienība (sūdzības iesniedzējs) iesniedza sūdzību to 25 ražotāju vārdā, kuri pārstāv ievērojamu daļu no kopējā konkrēto saldēto zemeņu ražošanas apjoma Kopienā.

| (53) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, kopā ar vēl vienu Kopienas ražotāju, kurš to atbalstīja un kurš sniedza atbildes atlases veikšanai, izmeklēšanas periodā bija saražojuši apmēram 41 000 tonnu saldētu zemeņu. Tas ir apmēram 29 % no līdzīga Kopienā saražotā produkta apjoma un tāpēc veido ievērojamu Kopienas ražošanas daļu. Tālab uzskatāms, ka 25 Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, un viens cits Kopienas ražotājs, kurš to atbalstīja, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 26 uzņēmumi, kuri sadarbojās, ir atsaukuši savu atbalstu procedūrai. Tomēr, no otras puses, neviens no 26 uzņēmumiem savu atbalstu nav atsaucis. |
| --- | --- |

(53)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, kopā ar vēl vienu Kopienas ražotāju, kurš to atbalstīja un kurš sniedza atbildes atlases veikšanai, izmeklēšanas periodā bija saražojuši apmēram 41 000 tonnu saldētu zemeņu. Tas ir apmēram 29 % no līdzīga Kopienā saražotā produkta apjoma un tāpēc veido ievērojamu Kopienas ražošanas daļu. Tālab uzskatāms, ka 25 Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, un viens cits Kopienas ražotājs, kurš to atbalstīja, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 26 uzņēmumi, kuri sadarbojās, ir atsaukuši savu atbalstu procedūrai. Tomēr, no otras puses, neviens no 26 uzņēmumiem savu atbalstu nav atsaucis.

15.   PARAUGU ATLASE KAITĒJUMA NOVĒRTĒŠANAS VAJADZĪBĀM

| (54) | Kā paskaidrots 10. apsvērumā iepriekš, ņemot vērā saldētu zemeņu ražotāju lielo skaitu Kopienā, Komisija veica atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, atlasot astoņus ražotājus, kam bija lielākais reprezentatīvais ražošanas apjoms, kuru bija iespējams pārbaudīt pieejamajā laika periodā. |
| --- | --- |

(54)

Kā paskaidrots 10. apsvērumā iepriekš, ņemot vērā saldētu zemeņu ražotāju lielo skaitu Kopienā, Komisija veica atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, atlasot astoņus ražotājus, kam bija lielākais reprezentatīvais ražošanas apjoms, kuru bija iespējams pārbaudīt pieejamajā laika periodā.

| (55) | To astoņu Kopienas ražotāju uzkrātā produkcija izmeklēšanas periodā, kurus izvēlējās atlasei un kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, bija apmēram 19 200 tonnas vai 14 % no kopējā prognozētā saldētu zemeņu ražošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(55)

To astoņu Kopienas ražotāju uzkrātā produkcija izmeklēšanas periodā, kurus izvēlējās atlasei un kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, bija apmēram 19 200 tonnas vai 14 % no kopējā prognozētā saldētu zemeņu ražošanas apjoma Kopienā.

16.   KOPIENAS PATĒRIŅŠ

| (56) | Pārskata periodā Kopienas patēriņš attīstījās šādi:









  Tonnas | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš | 202 353 | 213 083 | 238 144 | 210 285 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 105 | 118 | 104 |

(56)

Pārskata periodā Kopienas patēriņš attīstījās šādi:

Tonnas

2002

2003

2004

IP

Kopienas patēriņš

202 353

213 083

238 144

210 285

2002. g. indekss = 100

100

105

118

104

| (57) | Kopienas patēriņu noteica, par pamatu ņemot saldētu zemeņu kopējo apjomu, ko saražoja Kopienas ražošanas nozare un citi šā produkta ražotāji Kopienā, tam pieskaitīja importu no visām trešām valstīm, bet atskaitīja visus eksporta apjomus. Rādītāji par attiecīgā produkta kopējo ražošanas apjomu, ko saražoja Kopienas ražošanas nozare un citi ražotāji Kopienā, ir iegūti no prognozēm, ko sniedza attiecīgās to dalībvalstu iestādes un asociācijas, kurās ražo saldētās zemenes, proti, IERiGEZ par Poliju, FruitVeb par Ungāriju, Assomela par Itāliju un Spānijas Lauksaimniecības ministrija. Par importētajiem un eksportētajiem daudzumiem ziņas sniedza Statistikas birojs. |
| --- | --- |

(57)

Kopienas patēriņu noteica, par pamatu ņemot saldētu zemeņu kopējo apjomu, ko saražoja Kopienas ražošanas nozare un citi šā produkta ražotāji Kopienā, tam pieskaitīja importu no visām trešām valstīm, bet atskaitīja visus eksporta apjomus. Rādītāji par attiecīgā produkta kopējo ražošanas apjomu, ko saražoja Kopienas ražošanas nozare un citi ražotāji Kopienā, ir iegūti no prognozēm, ko sniedza attiecīgās to dalībvalstu iestādes un asociācijas, kurās ražo saldētās zemenes, proti, IERiGEZ par Poliju, FruitVeb par Ungāriju, Assomela par Itāliju un Spānijas Lauksaimniecības ministrija. Par importētajiem un eksportētajiem daudzumiem ziņas sniedza Statistikas birojs.

| (58) | Jānorāda, ka patēriņa skaitļos iekļauti arī uzkrātie saldēto zemeņu apjomi. Tomēr, tā kā par visiem līdzīgā produkta ražotājiem Kopienā nebija iespējams iegūt ticamus datus par pārdošanas apjomiem un krājumiem, tad par visticamākajiem uzskata datus par līdzīgā produkta kopējo ražošanas apjomu no visiem Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(58)

Jānorāda, ka patēriņa skaitļos iekļauti arī uzkrātie saldēto zemeņu apjomi. Tomēr, tā kā par visiem līdzīgā produkta ražotājiem Kopienā nebija iespējams iegūt ticamus datus par pārdošanas apjomiem un krājumiem, tad par visticamākajiem uzskata datus par līdzīgā produkta kopējo ražošanas apjomu no visiem Kopienas ražotājiem.

| (59) | Kā atspoguļots iepriekš sniegtajā tabulā, saldētu zemeņu patēriņš Kopienā pārskata periodā ir bijis diezgan nemainīgs, izņemot 2004. gadu, kad salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu patēriņš palielinājās par 13 %. Tomēr šāds pieaugums izskaidrojams ar atdevi no lielā ražošanas līmeņa Kopienā labās ražas un lielo importa apjomu saglabāšanās dēļ. Izmeklēšanas periodā patēriņš nostabilizējās 2002. un 2003. gada līmenī. |
| --- | --- |

(59)

Kā atspoguļots iepriekš sniegtajā tabulā, saldētu zemeņu patēriņš Kopienā pārskata periodā ir bijis diezgan nemainīgs, izņemot 2004. gadu, kad salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu patēriņš palielinājās par 13 %. Tomēr šāds pieaugums izskaidrojams ar atdevi no lielā ražošanas līmeņa Kopienā labās ražas un lielo importa apjomu saglabāšanās dēļ. Izmeklēšanas periodā patēriņš nostabilizējās 2002. un 2003. gada līmenī.

17.   IMPORTS NO ĶTR KOPIENĀ

17.1.   Attiecīgā produkta importa apjoms un tirgus daļa

| (60) | Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir bijusi šāda:









  Importa apjomi | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No ĶTR tonnās | 8 941 | 37 925 | 30 622 | 43 025 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 424 | 342 | 481 |
| Avots: Eurostat |

(60)

Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir bijusi šāda:

Importa apjomi

2002

2003

2004

IP

No ĶTR tonnās

8 941

37 925

30 622

43 025

2002. g. indekss = 100

100

424

342

481

Avots: Eurostat

| Importa tirgus daļas | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 4 % | 18 % | 13 % | 20 % |

Importa tirgus daļas

2002

2003

2004

IP

ĶTR

4 %

18 %

13 %

20 %

| (61) | Lai gan saldētu zemeņu patēriņš pārskata periodā bija stabils, vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 381 %. Tāpēc prognozētā ĶTR tirgus daļa pārskata periodā ievērojami palielinājās – no 4 % 2002. gadā līdz 20 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(61)

Lai gan saldētu zemeņu patēriņš pārskata periodā bija stabils, vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 381 %. Tāpēc prognozētā ĶTR tirgus daļa pārskata periodā ievērojami palielinājās – no 4 % 2002. gadā līdz 20 % izmeklēšanas periodā.

17.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| EUR par tonnu | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas no ĶTR | 745 | 738 | 605 | 461 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 99 | 81 | 62 |
| Avots: Eurostat |

EUR par tonnu

2002

2003

2004

IP

Importa cenas no ĶTR

745

738

605

461

2002. g. indekss = 100

100

99

81

62

Avots: Eurostat

| (62) | Iepriekšējā tabulā parādītas ĶTR vidējo importa cenu pārmaiņas. Pārskata periodā cenas kopumā samazinājās par 38 %. |
| --- | --- |

(62)

Iepriekšējā tabulā parādītas ĶTR vidējo importa cenu pārmaiņas. Pārskata periodā cenas kopumā samazinājās par 38 %.

| (63) | Izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū tika veikts atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju un attiecīgās valsts importa cenu salīdzinājums. Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas pēc ražotāja cenu līmeņa, t. i., neieskaitot kravas pārvadājuma izmaksas Kopienā, pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Šīs cenas salīdzināja ar Ķīnas ražotāju eksportētāju noteikto pārdošanas cenu atlaižu un rabatu neto vērtību un vajadzības gadījumā koriģēja uz CIF cenu pie Kopienas robežas, turklāt veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū tika veikts atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju un attiecīgās valsts importa cenu salīdzinājums. Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas pēc ražotāja cenu līmeņa, t. i., neieskaitot kravas pārvadājuma izmaksas Kopienā, pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Šīs cenas salīdzināja ar Ķīnas ražotāju eksportētāju noteikto pārdošanas cenu atlaižu un rabatu neto vērtību un vajadzības gadījumā koriģēja uz CIF cenu pie Kopienas robežas, turklāt veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.

| (64) | Salīdzinot atklājās, ka izmeklēšanas periodā attiecīgais ievestais produkts Kopienā tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām procentuāli par 6,0 %, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un par 6,4 %, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, kuri aptver visus importa apjomus. No šā cenu samazinājuma līmeņa un Kopienas ražošanas nozares cenu izmaiņām (sk. 74. apsvērumu), kā paskaidrots turpmāk, ir skaidrs, ka jau bija noticis ievērojams cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(64)

Salīdzinot atklājās, ka izmeklēšanas periodā attiecīgais ievestais produkts Kopienā tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām procentuāli par 6,0 %, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un par 6,4 %, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, kuri aptver visus importa apjomus. No šā cenu samazinājuma līmeņa un Kopienas ražošanas nozares cenu izmaiņām (sk. 74. apsvērumu), kā paskaidrots turpmāk, ir skaidrs, ka jau bija noticis ievērojams cenu samazinājums.

18.   RAŽOTĀJU STĀVOKLIS KOPIENĀ

| (65) | Atbilstoši ierastajai praksei turpmākajos apsvērumos kaitējuma izmeklēšanā savāktie dati ir sadalīti divās daļās. Pirmā daļa attiecas uz Kopienas ražošanas nozari, ko pārstāv astoņi atlasītie uzņēmumi. Otrajā daļā ir sniegti dati par visiem attiecīgā produkta ražotājiem Kopienā. Šos datus sniedz to dalībvalstu iestādes un asociācijas, kurās attiecīgo produktu ražoja. |
| --- | --- |

(65)

Atbilstoši ierastajai praksei turpmākajos apsvērumos kaitējuma izmeklēšanā savāktie dati ir sadalīti divās daļās. Pirmā daļa attiecas uz Kopienas ražošanas nozari, ko pārstāv astoņi atlasītie uzņēmumi. Otrajā daļā ir sniegti dati par visiem attiecīgā produkta ražotājiem Kopienā. Šos datus sniedz to dalībvalstu iestādes un asociācijas, kurās attiecīgo produktu ražoja.

18.1.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam.

| (67) | Turpmāk norādītie Kopienas ražošanas nozares dati ir astoņu izlasē ietverto un sadarboties piekritušo Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums. Šie dati raksturo tos 26 ražotājus, kuri piekrita sadarboties un atbildēja uz atlases veidlapām. |
| --- | --- |

(67)

Turpmāk norādītie Kopienas ražošanas nozares dati ir astoņu izlasē ietverto un sadarboties piekritušo Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums. Šie dati raksturo tos 26 ražotājus, kuri piekrita sadarboties un atbildēja uz atlases veidlapām.

18.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (68) | Turpmāk sniegtajā tabulā ir atspoguļota atlasīto Kopienas ražotāju ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 26 000 | 16 555 | 26 912 | 19 198 |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 64 | 104 | 74 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 34 546 | 36 384 | 39 934 | 39 934 |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 105 | 116 | 116 |
| Ražošanas jaudu izmantojums | 75 % | 46 % | 67 % | 48 % |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 60 | 90 | 64 |

(68)

Turpmāk sniegtajā tabulā ir atspoguļota atlasīto Kopienas ražotāju ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika.

2002

2003

2004

IP

Ražošanas apjoms (tonnās)

26 000

16 555

26 912

19 198

2002. g. indeksi = 100

100

64

104

74

Ražošanas jauda (tonnās)

34 546

36 384

39 934

39 934

2002. g. indeksi = 100

100

105

116

116

Ražošanas jaudu izmantojums

75 %

46 %

67 %

48 %

2002. g. indeksi = 100

100

60

90

64

| (69) | Kā norādīts iepriekšējā tabulā, ražošanas apjoms pārskata periodā palielinājās par 26 %, bet ražošanas jauda saruka par 16 %. Ražošanas jaudas izmantojums minētajā periodā samazinājās par 36 %. Šāds samazinājums tikai daļēji var būt saistīts ar ražošanas jaudas pieaugumu. Galvenais ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanās iemesls ir ražošanas apjoma, proti, ražas samazinājums attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

(69)

Kā norādīts iepriekšējā tabulā, ražošanas apjoms pārskata periodā palielinājās par 26 %, bet ražošanas jauda saruka par 16 %. Ražošanas jaudas izmantojums minētajā periodā samazinājās par 36 %. Šāds samazinājums tikai daļēji var būt saistīts ar ražošanas jaudas pieaugumu. Galvenais ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanās iemesls ir ražošanas apjoma, proti, ražas samazinājums attiecīgajā gadā.

| (70) | Saldētu zemeņu ražošana ir cieši saistīta ar svaigu zemeņu ražošanu. Tāpēc izšķirīgs attiecīgā produkta ražošanas apjoma faktors ir ražas lielums un kvalitāte. 2003. gadā bija slikta raža, kas izraisīja ražošanas apjoma samazināšanos, savukārt 2004. gadā ražas pārpalikums radīja pretēju situāciju, kā rezultātā, salīdzinot ar 2002. gadu, ražošanas apjomi nedaudz pieauga. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms saruka par 29 %. Tomēr, ievērojot to, ka saldētu zemeņu ražošana ir atkarīga no svaigu augļu ražas lieluma, šā produkta ražošanas apjoma sarukums no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam nav lietderīgi uzskatīt par kaitējuma rādītāju. |
| --- | --- |

(70)

Saldētu zemeņu ražošana ir cieši saistīta ar svaigu zemeņu ražošanu. Tāpēc izšķirīgs attiecīgā produkta ražošanas apjoma faktors ir ražas lielums un kvalitāte. 2003. gadā bija slikta raža, kas izraisīja ražošanas apjoma samazināšanos, savukārt 2004. gadā ražas pārpalikums radīja pretēju situāciju, kā rezultātā, salīdzinot ar 2002. gadu, ražošanas apjomi nedaudz pieauga. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms saruka par 29 %. Tomēr, ievērojot to, ka saldētu zemeņu ražošana ir atkarīga no svaigu augļu ražas lieluma, šā produkta ražošanas apjoma sarukums no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam nav lietderīgi uzskatīt par kaitējuma rādītāju.

18.1.2.   Krājumi

| (71) | Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju krājumu apjomu katra perioda beigās: | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 10 969 | 9 482 | 21 055 | 13 586 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 86 | 192 | 124 |

(71)

Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju krājumu apjomu katra perioda beigās:

2002

2003

2004

IP

Krājumi (tonnās)

10 969

9 482

21 055

13 586

2002. g. indekss = 100

100

86

192

124

| (72) | Jānorāda, ka krājumos esošās saldētās zemenes parasti jāpatērē un tādējādi jāpārdod viena gada laikā, lai nodrošinātu to raksturīgās garšas un krāsas saglabāšanu. |
| --- | --- |

(72)

Jānorāda, ka krājumos esošās saldētās zemenes parasti jāpatērē un tādējādi jāpārdod viena gada laikā, lai nodrošinātu to raksturīgās garšas un krāsas saglabāšanu.

| (73) | Pārskata periodā krājumi ir ievērojami palielinājušies. Krājumu apjoms 2003. gadā samazinājās sliktās ražas dēļ, kas savukārt šajā gadā ietekmēja izejvielu pieejamību Kopienas ražošanas nozarei. 2004. gadā krājumu apjoms ievērojami pieauga minētā gada ražas pārpalikuma dēļ. Salīdzinājumā ar 2002. gadu krājumu apjoms 2004. gadā palielinājās par 92 %. Pēc šādas milzīgas ražas krājumu apjoms atkal atgriezās ierastajā līmenī izmeklēšanas periodā, bet tas joprojām bija par 24 % augstāks nekā 2002. gadā. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam tika izpārdots diezgan liels daudzums krājumu, lai nodrošinātu šā produkta atbilstošo kvalitāti. |
| --- | --- |

(73)

Pārskata periodā krājumi ir ievērojami palielinājušies. Krājumu apjoms 2003. gadā samazinājās sliktās ražas dēļ, kas savukārt šajā gadā ietekmēja izejvielu pieejamību Kopienas ražošanas nozarei. 2004. gadā krājumu apjoms ievērojami pieauga minētā gada ražas pārpalikuma dēļ. Salīdzinājumā ar 2002. gadu krājumu apjoms 2004. gadā palielinājās par 92 %. Pēc šādas milzīgas ražas krājumu apjoms atkal atgriezās ierastajā līmenī izmeklēšanas periodā, bet tas joprojām bija par 24 % augstāks nekā 2002. gadā. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam tika izpārdots diezgan liels daudzums krājumu, lai nodrošinātu šā produkta atbilstošo kvalitāti.

18.1.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vidējās pārdošanas cenas

| (74) | Turpmāk sniegtie skaitļi atspoguļo atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējās pārdošanas cenas. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas apjoms tonnās | 27 428 | 18 201 | 14 647 | 26 240 |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 66 | 53 | 96 |
| Tirgus daļa | 13,6 % | 8,5 % | 6,2 % | 12,5 % |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 63 | 45 | 92 |
| Vidējās pārdošanas cenas (EUR par tonnu) | 934 | 1 382 | 1 019 | 671 |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 148 | 109 | 72 |

(74)

Turpmāk sniegtie skaitļi atspoguļo atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējās pārdošanas cenas.

2002

2003

2004

IP

Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas apjoms tonnās

27 428

18 201

14 647

26 240

2002. g. indeksi = 100

100

66

53

96

Tirgus daļa

13,6 %

8,5 %

6,2 %

12,5 %

2002. g. indeksi = 100

100

63

45

92

Vidējās pārdošanas cenas (EUR par tonnu)

934

1 382

1 019

671

2002. g. indeksi = 100

100

148

109

72

| (75) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa 2003. gadā samazinājās izejvielu, proti, zemeņu, trūkuma dēļ minētajā gadā. 2004. gadā pārdošanas apjomi un tirgus daļa vēl vairāk saruka, neskatoties uz to, ka ražošanas apjomi atkal sasniedza ierasto līmeni. Šāda pārdošanas apjomu samazināšanās izraisīja krājumu līmeņa palielināšanos. Izmeklēšanas periodā, izpārdodot krājumus, pārdošanas apjoms daļēji sasniedza iepriekšējo līmeni. Tomēr ieņēmumus no lielajiem pārdošanas apjomiem deva vidējā pārdošanas cena, kas ievērojami saruka no 1 019 euro par tonnu 2004. gadā līdz 671 euro par tonnu izmeklēšanas periodā, tas ir, par 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa 2003. gadā samazinājās izejvielu, proti, zemeņu, trūkuma dēļ minētajā gadā. 2004. gadā pārdošanas apjomi un tirgus daļa vēl vairāk saruka, neskatoties uz to, ka ražošanas apjomi atkal sasniedza ierasto līmeni. Šāda pārdošanas apjomu samazināšanās izraisīja krājumu līmeņa palielināšanos. Izmeklēšanas periodā, izpārdodot krājumus, pārdošanas apjoms daļēji sasniedza iepriekšējo līmeni. Tomēr ieņēmumus no lielajiem pārdošanas apjomiem deva vidējā pārdošanas cena, kas ievērojami saruka no 1 019 euro par tonnu 2004. gadā līdz 671 euro par tonnu izmeklēšanas periodā, tas ir, par 34 %.

| (76) | Pārskata periodā attiecīgā produkta, ko pārdeva atlasītie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji, vidējās pārdošanas cenas samazinājās par 28 %, izraisot ievērojamu cenu samazināšanos izmeklēšanas periodā. Kā norādīts iepriekš, vidējās cenas visvairāk samazinājās no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad pārdošanas cenas samazinājās par 34 %. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi bija jāpārdod par ļoti zemām cenām. |
| --- | --- |

(76)

Pārskata periodā attiecīgā produkta, ko pārdeva atlasītie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji, vidējās pārdošanas cenas samazinājās par 28 %, izraisot ievērojamu cenu samazināšanos izmeklēšanas periodā. Kā norādīts iepriekš, vidējās cenas visvairāk samazinājās no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad pārdošanas cenas samazinājās par 34 %. No 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi bija jāpārdod par ļoti zemām cenām.

18.1.4.   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (77) | Turpmāk izklāstītā rentabilitāte ir saistīta ar pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū un ir izteikta kā ienākumi no apgrozījuma (RoT), ienākumi no ieguldījumiem (ROI) un naudas plūsma. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas tirdzniecības rentabilitāte (RoT) | 6,5 % | 9,4 % | –1,5 % | –12,5 % |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 144 | –23 | – 191 |
| Ienākumi no ieguldījumiem (RoI) | 55 % | 36 % | –4 % | –24 % |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 66 | –7 | –44 |
| Naudas plūsma, izteikta procentos no apgrozījuma | 2 % | 3 % | –1 % | 0 % |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 143 | –64 | 5 |

(77)

Turpmāk izklāstītā rentabilitāte ir saistīta ar pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū un ir izteikta kā ienākumi no apgrozījuma (RoT), ienākumi no ieguldījumiem (ROI) un naudas plūsma.

2002

2003

2004

IP

Kopienas tirdzniecības rentabilitāte (RoT)

6,5 %

9,4 %

–1,5 %

–12,5 %

2002. g. indeksi =100

100

144

–23

– 191

Ienākumi no ieguldījumiem (RoI)

55 %

36 %

–4 %

–24 %

2002. g. indeksi = 100

100

66

–7

–44

Naudas plūsma, izteikta procentos no apgrozījuma

2 %

3 %

–1 %

0 %

2002. g. indeksi = 100

100

143

–64

5

| (78) | RoT no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam rāda strauju kritumu. Tas atbilst gandrīz 300 % samazinājumam. Tas ir jo īpaši nopietns, jo acīmredzamajai peļņai, kas tika gūta 2002. un 2003. gadā, sekoja neatgūstami zaudējumi 12,5 % apmērā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(78)

RoT no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam rāda strauju kritumu. Tas atbilst gandrīz 300 % samazinājumam. Tas ir jo īpaši nopietns, jo acīmredzamajai peļņai, kas tika gūta 2002. un 2003. gadā, sekoja neatgūstami zaudējumi 12,5 % apmērā izmeklēšanas periodā.

| (79) | RoT, RoI un naudas plūsma liecina par to, ka pārskata periodā atlasīto ražotāju stāvoklis ir pasliktinājies. |
| --- | --- |

(79)

RoT, RoI un naudas plūsma liecina par to, ka pārskata periodā atlasīto ražotāju stāvoklis ir pasliktinājies.

18.1.5.   Ieguldījumi un spēja mobilizēt kapitālu

| (80) | Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju ieguldījumu dinamika ir izklāstīta tabulā turpmāk. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 3 106 428 | 9 963 701 | 10 122 277 | 12 131 394 |
| 2002. g. indeksi = 100 | 100 | 321 | 326 | 391 |

(80)

Atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju ieguldījumu dinamika ir izklāstīta tabulā turpmāk.

2002

2003

2004

IP

Ieguldījumi (EUR)

3 106 428

9 963 701

10 122 277

12 131 394

2002. g. indeksi = 100

100

321

326

391

| (81) | Neskatoties uz iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes attīstību, Kopienas ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā produktā, lai uzlabotu tās konkurētspēju saistībā ar attiecīgo produktu. Ieguldījumi galvenokārt tikai veikti, būvējot jaunas ēkas un modernizējot vecās uzglabāšanas ēkas un iekārtas. Šie pasākumi ir ievērojami sekmējuši atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju efektivitāti. |
| --- | --- |

(81)

Neskatoties uz iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes attīstību, Kopienas ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā produktā, lai uzlabotu tās konkurētspēju saistībā ar attiecīgo produktu. Ieguldījumi galvenokārt tikai veikti, būvējot jaunas ēkas un modernizējot vecās uzglabāšanas ēkas un iekārtas. Šie pasākumi ir ievērojami sekmējuši atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju efektivitāti.

| (82) | Komisijai netika sniegti pierādījumi par samazinātu vai palielinātu spēju pārskata periodā piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(82)

Komisijai netika sniegti pierādījumi par samazinātu vai palielinātu spēju pārskata periodā piesaistīt kapitālu.

18.1.6.   Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 390 | 301 | 445 | 368 |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 77 | 114 | 94 |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 67 | 55 | 60 | 52 |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 82 | 91 | 78 |
| Algas (EUR) | 2 572 050 | 1 644 557 | 2 065 347 | 2 182 047 |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 64 | 80 | 85 |

2002

2003

2004

IP

Darbinieku skaits

390

301

445

368

2002. g. indeksi =100

100

77

114

94

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku)

67

55

60

52

2002. g. indeksi =100

100

82

91

78

Algas (EUR)

2 572 050

1 644 557

2 065 347

2 182 047

2002. g. indeksi =100

100

64

80

85

| (83) | Kā redzams iepriekš, atlasītie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji ir pielāgojuši darbinieku skaitu ražošanas līmenim. Darbinieku skaits bija visaugstākais 2004. gadā sakarā ar atgriešanos pie augsta ražošanas apjoma pēc zema ražošanas apjoma 2003. gadā. Sakarā ar ražošanas samazināšanos izmeklēšanas periodā samazinājās ražīgums un nodarbināto skaits. Pārskata periodā samazinājās algu izmaksas. Ražīguma samazināšanās uz vienu darbinieku lielā mērā skaidrojama ar strauju ražošanas samazināšanos sakarā ar palielināto importu. Sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas perioda laikā veiktie ieguldījumi palielinās nozares efektivitāti un ražīgumu vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(83)

Kā redzams iepriekš, atlasītie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji ir pielāgojuši darbinieku skaitu ražošanas līmenim. Darbinieku skaits bija visaugstākais 2004. gadā sakarā ar atgriešanos pie augsta ražošanas apjoma pēc zema ražošanas apjoma 2003. gadā. Sakarā ar ražošanas samazināšanos izmeklēšanas periodā samazinājās ražīgums un nodarbināto skaits. Pārskata periodā samazinājās algu izmaksas. Ražīguma samazināšanās uz vienu darbinieku lielā mērā skaidrojama ar strauju ražošanas samazināšanos sakarā ar palielināto importu. Sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares izmeklēšanas perioda laikā veiktie ieguldījumi palielinās nozares efektivitāti un ražīgumu vidējā termiņā un ilgtermiņā.

18.1.7.   Faktiskās dempinga starpības apjoms

| (84) | Dempinga starpības ir norādītas dempinga sadaļā iepriekš. Visas starpības, izņemot tam uzņēmumam, kam tika piešķirts TER, acīmredzami ir virs minimālās robežas. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(84)

Dempinga starpības ir norādītas dempinga sadaļā iepriekš. Visas starpības, izņemot tam uzņēmumam, kam tika piešķirts TER, acīmredzami ir virs minimālās robežas. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

18.1.8.   Iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekme

| (85) | Nevar uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare atlabst no iepriekšēja dempinga ietekmes vai subsidēšanas, jo iepriekš nav veikta attiecīga izmeklēšana. |
| --- | --- |

(85)

Nevar uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare atlabst no iepriekšēja dempinga ietekmes vai subsidēšanas, jo iepriekš nav veikta attiecīga izmeklēšana.

18.2.   Makroekonomiski dati par Kopienas ražošanu kopumā

| (86) | Par Kopienas ražošanu kopumā ir šādi dati. |
| --- | --- |

(86)

Par Kopienas ražošanu kopumā ir šādi dati.

| (87) | Saistībā ar patēriņa datiem jāatceras, ka nav pieejami oficiāli skaitļi par kopējo Kopienas pārdošanas apjomu. Lai noteiktu Kopienas tirgū aktīvo ražotāju kopējo pārdošanas apjomu, šo ražotāju saražotais apjoms tika samazināts par eksporta apjomu. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanai gatavais saražotais apjoms (saražotais, atskaitot eksportu) (tonnās) | 139 705 | 108 865 | 145 596 | 124 320 |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 78 | 104 | 89 |
| Tirgus daļa | 69 % | 51 % | 61 % | 59 % |
| 2002. g. indeksi =100 | 100 | 74 | 89 | 86 |

(87)

Saistībā ar patēriņa datiem jāatceras, ka nav pieejami oficiāli skaitļi par kopējo Kopienas pārdošanas apjomu. Lai noteiktu Kopienas tirgū aktīvo ražotāju kopējo pārdošanas apjomu, šo ražotāju saražotais apjoms tika samazināts par eksporta apjomu.

2002

2003

2004

IP

Pārdošanai gatavais saražotais apjoms (saražotais, atskaitot eksportu) (tonnās)

139 705

108 865

145 596

124 320

2002. g. indeksi =100

100

78

104

89

Tirgus daļa

69 %

51 %

61 %

59 %

2002. g. indeksi =100

100

74

89

86

| (88) | Kā jau paskaidrots iepriekš, šīs tabula balstās uz attiecīgo saražoto daudzumu, atskaitot eksportu. Tādēļ tajā parādīti pārdošanai gatavie daudzumi, ko var pārdot vai nu tajā pašā sezonā, vai uzkrāt un pārdot nākamajā sezonā. Tādējādi dati balstās uz ražošanas, nevis pārdošanas apjomiem. Tomēr minētie dati liecina par samazinājumu izmeklēšanas periodā – tas attiecas gan uz kopējo pārdošanas apjomu (– 11 %), gan tirgus daļu (– 14 %) Kopienas ražošanas nozarei kopumā. |
| --- | --- |

(88)

Kā jau paskaidrots iepriekš, šīs tabula balstās uz attiecīgo saražoto daudzumu, atskaitot eksportu. Tādēļ tajā parādīti pārdošanai gatavie daudzumi, ko var pārdot vai nu tajā pašā sezonā, vai uzkrāt un pārdot nākamajā sezonā. Tādējādi dati balstās uz ražošanas, nevis pārdošanas apjomiem. Tomēr minētie dati liecina par samazinājumu izmeklēšanas periodā – tas attiecas gan uz kopējo pārdošanas apjomu (– 11 %), gan tirgus daļu (– 14 %) Kopienas ražošanas nozarei kopumā.

18.3.   Secinājums par kaitējumu

| (89) | Vispirms jāatzīmē, ka pārskata periodā negatīva tendence bija šādiem kaitējuma rādītājiem: pārdošanas cenas un daudzumi, rentabilitāte, krājumi, jaudas izmantošana, ražošana, nodarbinātība, algas, ražīgums, skaidras naudas plūsma un tirgus daļa. Tomēr iepriekš minēto iemeslu dēļ ražošanas un jaudas izmantošanas tendences netiek uzskatītas par īpaši noderīgiem kaitējuma rādītājiem šim produktam. Turpretim pozitīva notikumu attīstība vērojama saistībā ar ieguldījumiem un ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(89)

Vispirms jāatzīmē, ka pārskata periodā negatīva tendence bija šādiem kaitējuma rādītājiem: pārdošanas cenas un daudzumi, rentabilitāte, krājumi, jaudas izmantošana, ražošana, nodarbinātība, algas, ražīgums, skaidras naudas plūsma un tirgus daļa. Tomēr iepriekš minēto iemeslu dēļ ražošanas un jaudas izmantošanas tendences netiek uzskatītas par īpaši noderīgiem kaitējuma rādītājiem šim produktam. Turpretim pozitīva notikumu attīstība vērojama saistībā ar ieguldījumiem un ražošanas jaudu.

| (90) | Jāatgādina, ka pārskata perioda laikā attiecīgā produkta importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR palielinājās par vairāk nekā 300 %, bet pārdošanas cenas krasi samazinājās (– 38 %). Turklāt izmeklēšanas perioda laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas būtiski pazeminājās dēļ attiecīgā produkta importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(90)

Jāatgādina, ka pārskata perioda laikā attiecīgā produkta importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR palielinājās par vairāk nekā 300 %, bet pārdošanas cenas krasi samazinājās (– 38 %). Turklāt izmeklēšanas perioda laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas būtiski pazeminājās dēļ attiecīgā produkta importa par dempinga cenām.

| (91) | Tāpēc pārskata periodā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis būtiski pasliktinājās. Uzkrājumu līmenis palielinājās par 24 %, 2004. gada beigās sasniedzot ievērojamu līmeni. Vienlaikus pārdošanas cenas un sevišķi pārdošanas apjomi 2004. gadā ievērojami samazinājās. Tikai līdz izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms atgriezās 2002. gada līmenī, bet tas notika tādēļ, ka cenas tika samazinātas līdz tādam līmenim, kas nav ilgtspējīgs. Neskatoties uz ražošanas nozares nepārtrauktajiem ieguldījumiem, lai palielinātu tās konkurētspēju, šis cenu kritums lika rentabilitātei izmeklēšanas periodā strauji kristies līdz pat – 12,5 %. Samazinājās arī tās skaidras naudas plūsma un atdeve no ieguldījumiem, izmeklēšanas periodā sasniedzot negatīvu līmeni. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc pārskata periodā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis būtiski pasliktinājās. Uzkrājumu līmenis palielinājās par 24 %, 2004. gada beigās sasniedzot ievērojamu līmeni. Vienlaikus pārdošanas cenas un sevišķi pārdošanas apjomi 2004. gadā ievērojami samazinājās. Tikai līdz izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms atgriezās 2002. gada līmenī, bet tas notika tādēļ, ka cenas tika samazinātas līdz tādam līmenim, kas nav ilgtspējīgs. Neskatoties uz ražošanas nozares nepārtrauktajiem ieguldījumiem, lai palielinātu tās konkurētspēju, šis cenu kritums lika rentabilitātei izmeklēšanas periodā strauji kristies līdz pat – 12,5 %. Samazinājās arī tās skaidras naudas plūsma un atdeve no ieguldījumiem, izmeklēšanas periodā sasniedzot negatīvu līmeni.

| (92) | Tāpat izmeklēšanas periodā samazinājās kopējais nodarbināto cilvēku skaits un ražīgums |
| --- | --- |

(92)

Tāpat izmeklēšanas periodā samazinājās kopējais nodarbināto cilvēku skaits un ražīgums

| (93) | Secinājums – nodarītais kaitējums galvenokārt ir cenu samazinājuma un krājumu palielinājuma veidā. Tā rezultātā Kopienas ražotāji izmeklēšanas periodā cietuši ievērojamus zaudējumus. |
| --- | --- |

(93)

Secinājums – nodarītais kaitējums galvenokārt ir cenu samazinājuma un krājumu palielinājuma veidā. Tā rezultātā Kopienas ražotāji izmeklēšanas periodā cietuši ievērojamus zaudējumus.

| (94) | Atceroties, ka patēriņš visā Kopienā un visas Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija jānovērtē, šis kaitējuma analīzes aspekts attiecināts tikai uz atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares daļu. |
| --- | --- |

(94)

Atceroties, ka patēriņš visā Kopienā un visas Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija jānovērtē, šis kaitējuma analīzes aspekts attiecināts tikai uz atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares daļu.

| (95) | Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē.

D.   CĒLOŅSAKARĪBA

19.   IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME

| (96) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

20.   IETEKME, KO IZRAISĪJIS IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ĶTR

| (97) | Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR palielinājās apmēram par 380 % un to prognozētā tirgus daļa pārskata periodā gandrīz četrkāršojās. Turklāt, kā paskaidrots 62. apsvērumā, ĶTR importa cenas samazinājās par 38 % un bija vērojams būtisks cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(97)

Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR palielinājās apmēram par 380 % un to prognozētā tirgus daļa pārskata periodā gandrīz četrkāršojās. Turklāt, kā paskaidrots 62. apsvērumā, ĶTR importa cenas samazinājās par 38 % un bija vērojams būtisks cenu samazinājums.

| (98) | Kopienas ražošanas nozares reakcija uz lielajiem importa apjomiem par ārkārtīgi zemām cenām bija pārdošanas cenu samazinājums 2004. gadā. Neskatoties uz šo samazinājumu, vidējā pārdošanas cena, kas bija raksturīga Ķīnas importam, saglabājās vairāk nekā par 30 % zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tā rezultātā Kopienas pārdošanas apjomi šai periodā ievērojami samazinājās, un gada beigās Kopienas ražotājiem bija ārkārtīgi lieli krājumi. Ievērojot ierobežoto aukstās uzglabāšanas jaudu un jo īpaši to, ka saldētas zemenes var uzglabāt ierobežotu laiku, krājumi, kas bija radušies 2004. gada beigās, izmeklēšanas periodā bija jāizpārdod. Ņemot vērā to, ka Ķīnas cenas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2004. gadu vēl vairāk kritās, Kopienas ražošanas nozarei, lai minētos krājumus izpārdotu, atkal (gandrīz par 24 %) bija jāsamazina cenas. Izmeklēšanas periodā pārdošana tika veikta bez peļņas, un tā vairs nebija ilgtspējīga. Izmeklēšanas periodā stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vēl vairāk pasliktināja ievērojamais importa apjomu pieaugums no ĶTR, kas veidoja gandrīz 40 %. Tāpēc ir skaidrs, ka pastāv cieša saikne starp ievērojamo importa apjomu pieaugumu par aizvien zemākām cenām un Kopienas ražošanas nozarē novēroto kaitējumu. |
| --- | --- |

(98)

Kopienas ražošanas nozares reakcija uz lielajiem importa apjomiem par ārkārtīgi zemām cenām bija pārdošanas cenu samazinājums 2004. gadā. Neskatoties uz šo samazinājumu, vidējā pārdošanas cena, kas bija raksturīga Ķīnas importam, saglabājās vairāk nekā par 30 % zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tā rezultātā Kopienas pārdošanas apjomi šai periodā ievērojami samazinājās, un gada beigās Kopienas ražotājiem bija ārkārtīgi lieli krājumi. Ievērojot ierobežoto aukstās uzglabāšanas jaudu un jo īpaši to, ka saldētas zemenes var uzglabāt ierobežotu laiku, krājumi, kas bija radušies 2004. gada beigās, izmeklēšanas periodā bija jāizpārdod. Ņemot vērā to, ka Ķīnas cenas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2004. gadu vēl vairāk kritās, Kopienas ražošanas nozarei, lai minētos krājumus izpārdotu, atkal (gandrīz par 24 %) bija jāsamazina cenas. Izmeklēšanas periodā pārdošana tika veikta bez peļņas, un tā vairs nebija ilgtspējīga. Izmeklēšanas periodā stāvokli Kopienas ražošanas nozarē vēl vairāk pasliktināja ievērojamais importa apjomu pieaugums no ĶTR, kas veidoja gandrīz 40 %. Tāpēc ir skaidrs, ka pastāv cieša saikne starp ievērojamo importa apjomu pieaugumu par aizvien zemākām cenām un Kopienas ražošanas nozarē novēroto kaitējumu.

21.   IETEKME, KO IZRAISĪJIS IMPORTS NO TREŠĀM VALSTĪM

| (99) | Importa apjoms no citām valstīm pārskata periodā samazinājās par 20 %. Tāpēc maz ticams, ka citu trešu valstu, piemēram, Marokas, izcelsmes imports būtu varējis būtiski veicināt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Turpretim izrādās, ka trešu valstu ražotāji eksportētāji ĶTR veiktā importa rezultātā arī ir zaudējuši tirgus daļu. Turklāt vidējās cenas importam no citām trešām valstīm izmeklēšanas periodā bija par 78 % augstākas nekā cenas ĶTR ražojumiem un par apmēram 20 % augstākas nekā līdzīgas cenas Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc, ievērojot aizvien mazāko tirgus daļu un tās augstos cenu līmeņus, provizoriski jāsecina, ka trešu valstu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomi neradīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tabulā turpmāk norādīti importa apjomi un vidējās cenas importam, kura izcelsme ir galvenajās citās trešās valstīs (t. i., Marokā un Turcijā). | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Marokas (tonnās) | 25 532 | 35 253 | 47 079 | 30 406 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 138 | 18 | 119 |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 820 | 994 | 824 | 691 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 12 | 100 | 84 |
| Tirgus daļa | 11,7 % | 15,0 % | 18,7 % | 13,0 % |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 128 | 160 | 111 |
| Imports no Turcijas (tonnās) | 10 503 | 9 312 | 7 089 | 6 121 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 89 | 67 | 58 |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 1 394 | 1 659 | 1 514 | 1 337 |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 119 | 109 | 96 |
| Tirgus daļa | 4,8 % | 4,0 % | 2,8 % | 2,6 % |
| 2002. g. indekss = 100 | 100 | 82 | 58 | 54 |

(99)

Importa apjoms no citām valstīm pārskata periodā samazinājās par 20 %. Tāpēc maz ticams, ka citu trešu valstu, piemēram, Marokas, izcelsmes imports būtu varējis būtiski veicināt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Turpretim izrādās, ka trešu valstu ražotāji eksportētāji ĶTR veiktā importa rezultātā arī ir zaudējuši tirgus daļu. Turklāt vidējās cenas importam no citām trešām valstīm izmeklēšanas periodā bija par 78 % augstākas nekā cenas ĶTR ražojumiem un par apmēram 20 % augstākas nekā līdzīgas cenas Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc, ievērojot aizvien mazāko tirgus daļu un tās augstos cenu līmeņus, provizoriski jāsecina, ka trešu valstu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomi neradīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tabulā turpmāk norādīti importa apjomi un vidējās cenas importam, kura izcelsme ir galvenajās citās trešās valstīs (t. i., Marokā un Turcijā).

2002

2003

2004

IP

Imports no Marokas (tonnās)

25 532

35 253

47 079

30 406

2002. g. indekss = 100

100

138

18

119

Vidējā cena (EUR par tonnu)

820

994

824

691

2002. g. indekss = 100

100

12

100

84

Tirgus daļa

11,7 %

15,0 %

18,7 %

13,0 %

2002. g. indekss = 100

100

128

160

111

Imports no Turcijas (tonnās)

10 503

9 312

7 089

6 121

2002. g. indekss = 100

100

89

67

58

Vidējā cena (EUR par tonnu)

1 394

1 659

1 514

1 337

2002. g. indekss = 100

100

119

109

96

Tirgus daļa

4,8 %

4,0 %

2,8 %

2,6 %

2002. g. indekss = 100

100

82

58

54

22.   IETEKME, KO RADĪJUŠAS KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKSPORTA APJOMA IZMAIŅAS

| (100) | Tika arī norādīts, ka eksporta apjoma samazināšanās, jo īpaši uz ASV tirgu, ir veicinājusi Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem eksports no Kopienas pārskata laika posmā patiesi samazinājās no apmēram 19 000 tonnām 2002. gadā līdz 15 000 tonnām 2005. gadā. Tomēr, salīdzinot ar Kopienas tirgu, eksporta tirgus kopējā nozīmība ir diezgan neliela – patiesībā pārskata laika posmā eksports veido mazāk nekā 10 % no Kopienas patēriņa apjoma. |
| --- | --- |

(100)

Tika arī norādīts, ka eksporta apjoma samazināšanās, jo īpaši uz ASV tirgu, ir veicinājusi Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem eksports no Kopienas pārskata laika posmā patiesi samazinājās no apmēram 19 000 tonnām 2002. gadā līdz 15 000 tonnām 2005. gadā. Tomēr, salīdzinot ar Kopienas tirgu, eksporta tirgus kopējā nozīmība ir diezgan neliela – patiesībā pārskata laika posmā eksports veido mazāk nekā 10 % no Kopienas patēriņa apjoma.

| (101) | Attiecībā uz rādītājiem nebija iespējams nošķirt Kopienas un eksporta tirgu, piemēram, attiecībā uz ražošanas apjomu, jaudas izlietojumu, ieguldījumiem un nodarbinātību, bet tika konstatēts, ka to negatīvās izmaiņas acīmredzami pārsniedz līmeni, ko varētu saistīt ar eksporta apjoma samazināšanos. Šo rādītāju negatīvā attīstība jāvērtē gan kā sekas pārdošanas apjoma samazinājumam Kopienas tirgū, gan kā eksporta pārdošanas apjoma samazinājuma sekas. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz rādītājiem nebija iespējams nošķirt Kopienas un eksporta tirgu, piemēram, attiecībā uz ražošanas apjomu, jaudas izlietojumu, ieguldījumiem un nodarbinātību, bet tika konstatēts, ka to negatīvās izmaiņas acīmredzami pārsniedz līmeni, ko varētu saistīt ar eksporta apjoma samazināšanos. Šo rādītāju negatīvā attīstība jāvērtē gan kā sekas pārdošanas apjoma samazinājumam Kopienas tirgū, gan kā eksporta pārdošanas apjoma samazinājuma sekas.

| (102) | Attiecībā uz rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumiem no ieguldījumiem jānorāda, ka to negatīvā attīstība daļēji bija sekas tam, ka Kopienas ražošanas nozare bija spiesta saglabāt ļoti zemu jaudas izlietojuma līmeni iepriekš minētā negatīvā pārdošanas apjoma samazinājuma dēļ gan Kopienā, gan eksporta tirgos. Turklāt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas bija zem importa par dempinga cenām spiediena, kas arī negatīvi ietekmēja šos rādītājus. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumiem no ieguldījumiem jānorāda, ka to negatīvā attīstība daļēji bija sekas tam, ka Kopienas ražošanas nozare bija spiesta saglabāt ļoti zemu jaudas izlietojuma līmeni iepriekš minētā negatīvā pārdošanas apjoma samazinājuma dēļ gan Kopienā, gan eksporta tirgos. Turklāt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas bija zem importa par dempinga cenām spiediena, kas arī negatīvi ietekmēja šos rādītājus.

| (103) | Tāpēc pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma samazināšanās varētu būt veicinājusi radīto kaitējumu, kopējo darbību nevar uzskatīt par nozīmīgu un nevar pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei darīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma samazināšanās varētu būt veicinājusi radīto kaitējumu, kopējo darbību nevar uzskatīt par nozīmīgu un nevar pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei darīto kaitējumu.

23.   IETEKME, KO RADĪJIS KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES RAŽOŠANAS APJOMA SAMAZINĀJUMS UN IESPĒJAMAIS PATĒRIŅA SAMAZINĀJUMS

| (104) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka galvenais faktors, kas veicināja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, bija 2002. un 2003. gada sliktā raža un ar izejvielu, proti, zemeņu, trūkumu saistītais ražošanas apjoma samazinājums minētajos gados. Skaidrs, ka sliktās ražas izraisīja ražošanas apjoma samazināšanos. Taču maz ticams, ka tas būtu galvenais radītā kaitējuma faktors. Līdz ar ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos saruka arī cenas, kurpretim parasti slikto ražu un piedāvājuma samazināšanās rezultātā cenas pieaug. Turklāt Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes pārbaude pārskata periodā liecina par to, ka līdz 2004. gadam nozare bija rentabla, lai gan bija vērojams nozīmīgs cenu samazinājums importam no ĶTR. |
| --- | --- |

(104)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka galvenais faktors, kas veicināja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, bija 2002. un 2003. gada sliktā raža un ar izejvielu, proti, zemeņu, trūkumu saistītais ražošanas apjoma samazinājums minētajos gados. Skaidrs, ka sliktās ražas izraisīja ražošanas apjoma samazināšanos. Taču maz ticams, ka tas būtu galvenais radītā kaitējuma faktors. Līdz ar ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos saruka arī cenas, kurpretim parasti slikto ražu un piedāvājuma samazināšanās rezultātā cenas pieaug. Turklāt Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes pārbaude pārskata periodā liecina par to, ka līdz 2004. gadam nozare bija rentabla, lai gan bija vērojams nozīmīgs cenu samazinājums importam no ĶTR.

| (105) | Turklāt tika arī apgalvots, ka Kopienas tirgū bija novērots attiecīgā produkta patēriņa samazinājums un ka tieši tas, nevis imports par dempinga cenām no ĶTR, ir Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemesls. Jāatgādina, ka dati par patēriņu šajā izmeklēšanā ir iegūti no datiem par ražošanas apjomu un ka tā rezultātā iegūtos patēriņa rādītājus varēja ietekmēt tas, ka tajos tika iekļauti arī produkta krājumi. Tāpēc jāņem vērā arī nelielais patēriņa apjoma samazinājums 2004. gadā. Šāds samazinājums varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Tomēr pat tad, ja pārskata periodā patēriņš samazinājās, jāatgādina, ka imports no ĶTR šai periodā pieauga par 381 % cenās, kas minētajā laika posmā samazinājās par 38 %. Tāpēc uzskata, ka patēriņa samazinājums, kas varēja rasties, nevar būt vienīgais radītā kaitējuma iemesls. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt tika arī apgalvots, ka Kopienas tirgū bija novērots attiecīgā produkta patēriņa samazinājums un ka tieši tas, nevis imports par dempinga cenām no ĶTR, ir Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemesls. Jāatgādina, ka dati par patēriņu šajā izmeklēšanā ir iegūti no datiem par ražošanas apjomu un ka tā rezultātā iegūtos patēriņa rādītājus varēja ietekmēt tas, ka tajos tika iekļauti arī produkta krājumi. Tāpēc jāņem vērā arī nelielais patēriņa apjoma samazinājums 2004. gadā. Šāds samazinājums varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Tomēr pat tad, ja pārskata periodā patēriņš samazinājās, jāatgādina, ka imports no ĶTR šai periodā pieauga par 381 % cenās, kas minētajā laika posmā samazinājās par 38 %. Tāpēc uzskata, ka patēriņa samazinājums, kas varēja rasties, nevar būt vienīgais radītā kaitējuma iemesls.

24.   IETEKME, KO RADĪJUŠAS VARBŪTĒJĀS STRUKTURĀLĀS ATŠĶIRĪBAS AR KOPIENAS RAŽOTĀJIEM

| (106) | Tika arī apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozares problēmas ir saistītas ar strukturālām problēmām, kas vērojamas šai nozarē, tostarp ar ražošanas sistēmu, kura varēja būt efektīvāka. Taču šajā ziņā netika sniegti konkrēti pierādījumi. Pat tad, ja pieņem, ka pārskata periodā strukturālās atšķirības nozarē radīja kaitējumu, jānorāda, ka minētajā periodā tā joprojām veica ieguldījumus. Šo ieguldījumu mērķis bija arī turpmāk uzlabot ražošanas nozares efektivitāti. |
| --- | --- |

(106)

Tika arī apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozares problēmas ir saistītas ar strukturālām problēmām, kas vērojamas šai nozarē, tostarp ar ražošanas sistēmu, kura varēja būt efektīvāka. Taču šajā ziņā netika sniegti konkrēti pierādījumi. Pat tad, ja pieņem, ka pārskata periodā strukturālās atšķirības nozarē radīja kaitējumu, jānorāda, ka minētajā periodā tā joprojām veica ieguldījumus. Šo ieguldījumu mērķis bija arī turpmāk uzlabot ražošanas nozares efektivitāti.

| (107) | Kopienas ražošanas nozares finanšu rezultāti bija labi un konkurētspēja bija spēcīga līdz brīdim, kamēr neparādījās lieli tādu ĶTR izcelsmes produktu importa apjomi, kurus pārdeva par dempinga cenām. Arī izpētītie rādītāji liecina par to, ka kaitējums kļuva pamanāms tad, kad no Ķīnas par dempinga cenām saka importēt ievērojamus daudzumus saldētu zemeņu. Tāpēc provizoriski jāsecina, ka jebkādas iespējamās strukturālās atšķirības nevar būt vienīgais vai galvenais radītā kaitējuma iemesls. |
| --- | --- |

(107)

Kopienas ražošanas nozares finanšu rezultāti bija labi un konkurētspēja bija spēcīga līdz brīdim, kamēr neparādījās lieli tādu ĶTR izcelsmes produktu importa apjomi, kurus pārdeva par dempinga cenām. Arī izpētītie rādītāji liecina par to, ka kaitējums kļuva pamanāms tad, kad no Ķīnas par dempinga cenām saka importēt ievērojamus daudzumus saldētu zemeņu. Tāpēc provizoriski jāsecina, ka jebkādas iespējamās strukturālās atšķirības nevar būt vienīgais vai galvenais radītā kaitējuma iemesls.

25.   IETEKME, KO IZRAISĪJUŠI APGALVOJUMI PAR SPEKULATĪVIEM LĒMUMIEM, KURUS UZŅĒMĒJDARBĪBAS JOMĀ PIEŅĒMA KOPIENAS RAŽOTĀJI

| (108) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei ir radījusi spekulēšana ar cenām un saldētu zemeņu piedāvājums Kopienas tirgū un ka tādējādi radušies zaudējumi ir pašu radīti. Tika apgalvots, ka Polijas ražotāji mākslīgi saglabāja augstas cenas sliktās 2003. gada ražas laikā, samazinot saldētu zemeņu piedāvājumu, un ka šī stratēģija 2004. gada sezonā turpinājās, tādējādi liekot lietotāju nozarei meklēt alternatīvu piedāvājumu ĶTR. Kopienas ražošanas nozarē tāpēc palika ievērojami krājumi, ko nācās pārdot par cenām, kuras nedeva peļņu. |
| --- | --- |

(108)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei ir radījusi spekulēšana ar cenām un saldētu zemeņu piedāvājums Kopienas tirgū un ka tādējādi radušies zaudējumi ir pašu radīti. Tika apgalvots, ka Polijas ražotāji mākslīgi saglabāja augstas cenas sliktās 2003. gada ražas laikā, samazinot saldētu zemeņu piedāvājumu, un ka šī stratēģija 2004. gada sezonā turpinājās, tādējādi liekot lietotāju nozarei meklēt alternatīvu piedāvājumu ĶTR. Kopienas ražošanas nozarē tāpēc palika ievērojami krājumi, ko nācās pārdot par cenām, kuras nedeva peļņu.

| (109) | Tomēr apgalvojumi par to, ka kaitējums bijis pašu radīts, netika pamatoti sīkāk. Turklāt šiem apgalvojumiem pamatu nedod arī atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas un krājumu datu analīze, kā norādīts 6.1.2. un 6.1.3. punktā. Augstās cenas 2003. gadā sakrita ar lielajām izejvielu izmaksām, kuru pamatā bija minētās sezonas sliktā raža. Krājumu līmeņi šā perioda beigās bija zemākie, pārskata periodā jelkad reģistrētie krājumu līmeņi. 2004. gadā ražošanas apjomi atkal sasniedza 2002. gada līmeni, un līdz ar šo palielinājumu bija vērojams pārdošanas cenu samazinājums. Neskatoties uz pārdošanas cenu samazinājumu, Kopienas ražošanas nozarei šajā gadā neizdevās izpārdot savu produkciju, kā rezultātā 2004. gada beigās bija vērojams ievērojams krājumu apjoma pieaugums. Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nācās vēl vairāk samazināt pārdošanas cenas. Šo samazinājumu daļēji var skaidrot ar vajadzību izpārdot iepriekšējā gadā izveidotos krājumus. Tomēr galvenais cenu samazinājuma iemesls bija vajadzība reaģēt uz ĶTR importa dempinga cenām, kuras šajā gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, bija samazinājušās vēl par 24 %. |
| --- | --- |

(109)

Tomēr apgalvojumi par to, ka kaitējums bijis pašu radīts, netika pamatoti sīkāk. Turklāt šiem apgalvojumiem pamatu nedod arī atlasīto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pārdošanas un krājumu datu analīze, kā norādīts 6.1.2. un 6.1.3. punktā. Augstās cenas 2003. gadā sakrita ar lielajām izejvielu izmaksām, kuru pamatā bija minētās sezonas sliktā raža. Krājumu līmeņi šā perioda beigās bija zemākie, pārskata periodā jelkad reģistrētie krājumu līmeņi. 2004. gadā ražošanas apjomi atkal sasniedza 2002. gada līmeni, un līdz ar šo palielinājumu bija vērojams pārdošanas cenu samazinājums. Neskatoties uz pārdošanas cenu samazinājumu, Kopienas ražošanas nozarei šajā gadā neizdevās izpārdot savu produkciju, kā rezultātā 2004. gada beigās bija vērojams ievērojams krājumu apjoma pieaugums. Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nācās vēl vairāk samazināt pārdošanas cenas. Šo samazinājumu daļēji var skaidrot ar vajadzību izpārdot iepriekšējā gadā izveidotos krājumus. Tomēr galvenais cenu samazinājuma iemesls bija vajadzība reaģēt uz ĶTR importa dempinga cenām, kuras šajā gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, bija samazinājušās vēl par 24 %.

| (110) | Pat tad, ja Kopienas ražošanas nozarei teorētiski būtu iespējams izpārdot lielāko daļu savu krājumu 2004. gadā, tie tiktu pārdoti par cenām, kas rada ievērojamus zaudējumus. Tāpēc ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozarei bija nodarīts kaitējums gan 2004., gan 2005. gadā. Galvenā problēma, ar ko saskārās šī nozare, bija importa par dempinga cenām aizvien pieaugošais apjoms par ļoti zemām cenām un Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanās, nevis vadības lēmumi, kas būtu saistīti ar krājumos esošā attiecīgā produkta izpārdošanas savlaicīgumu. |
| --- | --- |

(110)

Pat tad, ja Kopienas ražošanas nozarei teorētiski būtu iespējams izpārdot lielāko daļu savu krājumu 2004. gadā, tie tiktu pārdoti par cenām, kas rada ievērojamus zaudējumus. Tāpēc ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozarei bija nodarīts kaitējums gan 2004., gan 2005. gadā. Galvenā problēma, ar ko saskārās šī nozare, bija importa par dempinga cenām aizvien pieaugošais apjoms par ļoti zemām cenām un Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanās, nevis vadības lēmumi, kas būtu saistīti ar krājumos esošā attiecīgā produkta izpārdošanas savlaicīgumu.

26.   IETEKME, KO RADĪJUŠAS VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBAS

| (111) | Vēl viens faktors, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir radījis kaitējumu, ir ASV dolāra (kam piesaistīts Ķīnas RMB) maiņas kursa samazināšanās pret euro. Pārskata periodā dolāra vērtība pret euro samazinājās apmēram par 34 %. |
| --- | --- |

(111)

Vēl viens faktors, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir radījis kaitējumu, ir ASV dolāra (kam piesaistīts Ķīnas RMB) maiņas kursa samazināšanās pret euro. Pārskata periodā dolāra vērtība pret euro samazinājās apmēram par 34 %.

| (112) | Kas attiecas uz kaitējuma apmēru, tad dolāra vērtības krišanās varētu būt veicinājusi attiecīgā ražojuma importu uz Kopienu. Tomēr nav nekādu pierādījumu tam, ka būtu kāda saikne starp cenu samazināšanos Ķīnas importam uz Kopienas tirgu un dolāra vērtības krišanos pret euro. To pierāda fakts, ka Ķīnas importa cenu samazinājums ir lielāks nekā dolāra vērtības krišanās pret euro, savukārt gadskārtējais salīdzinājums liecina par valūtas līmeņu svārstībām, kuras neatspoguļojās importa cenās. Izmeklēšanas periodā, piemēram, dolāra vērtība pret euro samazinājās par apmēram 10 %, bet Ķīnas importa cenas – par 24 %. |
| --- | --- |

(112)

Kas attiecas uz kaitējuma apmēru, tad dolāra vērtības krišanās varētu būt veicinājusi attiecīgā ražojuma importu uz Kopienu. Tomēr nav nekādu pierādījumu tam, ka būtu kāda saikne starp cenu samazināšanos Ķīnas importam uz Kopienas tirgu un dolāra vērtības krišanos pret euro. To pierāda fakts, ka Ķīnas importa cenu samazinājums ir lielāks nekā dolāra vērtības krišanās pret euro, savukārt gadskārtējais salīdzinājums liecina par valūtas līmeņu svārstībām, kuras neatspoguļojās importa cenās. Izmeklēšanas periodā, piemēram, dolāra vērtība pret euro samazinājās par apmēram 10 %, bet Ķīnas importa cenas – par 24 %.

27.   SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU

| (113) | Jāatgādina, ka šajā gadījumā galvenie pierādījumi, kas liecina par kaitējumu, ir ražošanas apjoma samazināšanās, krājumu palielināšanās un cenu krišanās, kas pazemināja rentabilitāti. Paturot prātā to, ka ātri pieaugošie importa apjomi no ĶTR ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, nav nekādas norādes uz to, ka citi iepriekšminētie faktori varētu būt tik nozīmīgi, lai likvidētu cēloņsakarību starp produktu importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Izmeklēšanas gaitā nav konstatēti nekādi citi faktori, kas būtu radījuši būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(113)

Jāatgādina, ka šajā gadījumā galvenie pierādījumi, kas liecina par kaitējumu, ir ražošanas apjoma samazināšanās, krājumu palielināšanās un cenu krišanās, kas pazemināja rentabilitāti. Paturot prātā to, ka ātri pieaugošie importa apjomi no ĶTR ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, nav nekādas norādes uz to, ka citi iepriekšminētie faktori varētu būt tik nozīmīgi, lai likvidētu cēloņsakarību starp produktu importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Izmeklēšanas gaitā nav konstatēti nekādi citi faktori, kas būtu radījuši būtisku kaitējumu.

| (114) | Izanalizējot visus zināmos faktorus par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp produktu importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(114)

Izanalizējot visus zināmos faktorus par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp produktu importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu.

E.   KOPIENAS INTERESES

28.   VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

| (115) | Tika pārbaudīts, vai pastāv pārliecinoši iemesli, kuru rezultātā varētu secināt, ka antidempinga maksājumu noteikšana importam no attiecīgās valsts nav Kopienas interesēs. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās personas, t. i., Kopienas ražošanas nozari, importētājus, pārstrādātājus/lietotājus un piegādātājus. Komisija jo īpaši saldētu zemeņu importētājiem un rūpnieciskajiem izmantotājiem nosūtīja anketas. |
| --- | --- |

(115)

Tika pārbaudīts, vai pastāv pārliecinoši iemesli, kuru rezultātā varētu secināt, ka antidempinga maksājumu noteikšana importam no attiecīgās valsts nav Kopienas interesēs. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās personas, t. i., Kopienas ražošanas nozari, importētājus, pārstrādātājus/lietotājus un piegādātājus. Komisija jo īpaši saldētu zemeņu importētājiem un rūpnieciskajiem izmantotājiem nosūtīja anketas.

29.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESEs

| (116) | Kopienas ražošanas nozare cieš no saldētu zemeņu importa uzplūdiem par zemām cenām no ĶTR. Turklāt arī jāatgādina, ka iepriekš minētie Kopienas ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rezultātu pasliktināšanos pārskata periodā. Ņemot vērā kaitējuma dabu (t. i., galvenokārt samazinātas cenas un peļņu) un attiecīgā produkta importa palielināšanās tendenci, ja pasākumi netiktu veikti, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa turpmāka pasliktināšanās būtu neizbēgama. |
| --- | --- |

(116)

Kopienas ražošanas nozare cieš no saldētu zemeņu importa uzplūdiem par zemām cenām no ĶTR. Turklāt arī jāatgādina, ka iepriekš minētie Kopienas ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rezultātu pasliktināšanos pārskata periodā. Ņemot vērā kaitējuma dabu (t. i., galvenokārt samazinātas cenas un peļņu) un attiecīgā produkta importa palielināšanās tendenci, ja pasākumi netiktu veikti, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa turpmāka pasliktināšanās būtu neizbēgama.

| (117) | Izmeklēšanā atklājās, ka ražošanu Kopienā veic liels skaits saldēšanas nozares ražotāju, kuri attiecīgā produkta ražošanā un pārdošanā nodarbina apmēram 2 700 cilvēku. Saldētas zemenes kopumā ir nozīmīgs saldēšanas nozares produkts Kopienā. Attiecīgais produkts tiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, veidoja vairāk nekā 10 % no visa viņu uzņēmējdarbības apgrozījuma. Ja pasākumi netiktu veikti, cenas arī turpmāk samazinātos un Kopienas ražotājiem rastos vēl lielāki zaudējumi. Ievērojot Kopienas ražotāju slikto finanšu stāvokli, sagaidāms, ka, nepiemērojot pasākumus, īsā laika posmā daži Kopienas ražotāji būtu spiesti pārtraukt ražošanu. Tāpēc ļoti iespējams, ka šīs aptuveni 2 700 darba vietas būtu ievērojami jāsamazina. Turklāt, ja pasākumus nepiemērotu, dažādās lietotāju nozares vidēji ilgā un ilgā laika posmā noteikti ciestu no piegādes trūkuma, jo zemeņu samazinātās cenas dēļ lauksaimnieki vairs neaudzētu pārstrādes rūpniecībai paredzētas zemenes. Šajā nozarē darbaspēka zaudējuma ietekme būtu īpaši jūtama, jo daudzi Kopienas ražošanas nozares ražotāji atrodas lauku apgabalos, un tie ievērojami ietekmē vietējo iedzīvotāju nodarbinātības līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozare neapšaubāmi gūtu labumu no antidempinga pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(117)

Izmeklēšanā atklājās, ka ražošanu Kopienā veic liels skaits saldēšanas nozares ražotāju, kuri attiecīgā produkta ražošanā un pārdošanā nodarbina apmēram 2 700 cilvēku. Saldētas zemenes kopumā ir nozīmīgs saldēšanas nozares produkts Kopienā. Attiecīgais produkts tiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, veidoja vairāk nekā 10 % no visa viņu uzņēmējdarbības apgrozījuma. Ja pasākumi netiktu veikti, cenas arī turpmāk samazinātos un Kopienas ražotājiem rastos vēl lielāki zaudējumi. Ievērojot Kopienas ražotāju slikto finanšu stāvokli, sagaidāms, ka, nepiemērojot pasākumus, īsā laika posmā daži Kopienas ražotāji būtu spiesti pārtraukt ražošanu. Tāpēc ļoti iespējams, ka šīs aptuveni 2 700 darba vietas būtu ievērojami jāsamazina. Turklāt, ja pasākumus nepiemērotu, dažādās lietotāju nozares vidēji ilgā un ilgā laika posmā noteikti ciestu no piegādes trūkuma, jo zemeņu samazinātās cenas dēļ lauksaimnieki vairs neaudzētu pārstrādes rūpniecībai paredzētas zemenes. Šajā nozarē darbaspēka zaudējuma ietekme būtu īpaši jūtama, jo daudzi Kopienas ražošanas nozares ražotāji atrodas lauku apgabalos, un tie ievērojami ietekmē vietējo iedzīvotāju nodarbinātības līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozare neapšaubāmi gūtu labumu no antidempinga pasākumu piemērošanas.

| (118) | Ja antidempinga pasākumi tiktu noteikti, Kopienas ražotājs, iespējams, varētu paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, kas nodrošina pamatotu peļņas normu un ļauj atjaunot godīgu konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Turklāt pasākumu noteikšana arī dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei turpināt pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(118)

Ja antidempinga pasākumi tiktu noteikti, Kopienas ražotājs, iespējams, varētu paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, kas nodrošina pamatotu peļņas normu un ļauj atjaunot godīgu konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Turklāt pasākumu noteikšana arī dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei turpināt pārstrukturēšanu.

| (119) | Tāpēc provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumi tādējādi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumi tādējādi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

30.   NESAISTĪTO IMPORTĒTĀJU INTERESES

| (120) | Četri nesaistīti importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Vēl viens nesaistīts importētājs un trīs importētāju asociācijas rakstiski un mutiski darīja zināmu savu viedokli. |
| --- | --- |

(120)

Četri nesaistīti importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Vēl viens nesaistīts importētājs un trīs importētāju asociācijas rakstiski un mutiski darīja zināmu savu viedokli.

| (121) | Tikai trīs no četriem uzņēmumiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, aizpildīja sadaļu par importa apjomu. Minētais apjoms izmeklēšanas periodā ir mazāk nekā 5 % no attiecīgā produkta kopējā importa apjoma no ĶTR. |
| --- | --- |

(121)

Tikai trīs no četriem uzņēmumiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, aizpildīja sadaļu par importa apjomu. Minētais apjoms izmeklēšanas periodā ir mazāk nekā 5 % no attiecīgā produkta kopējā importa apjoma no ĶTR.

| (122) | Viens importētājs, kurš sadarbojās, piekrita pasākumu piemērošanai ar noteikumu, ka tie būtu nosakāmi uz ierobežotu laika periodu un tādā veidā, kas nodrošinātu efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

(122)

Viens importētājs, kurš sadarbojās, piekrita pasākumu piemērošanai ar noteikumu, ka tie būtu nosakāmi uz ierobežotu laika periodu un tādā veidā, kas nodrošinātu efektīvu konkurenci.

| (123) | Divi no importētājiem, kuri sadarbojās, iebilda pasākumu piemērošanai un uzsvēra, ka šāda rīcība nebūtu Kopienas interesēs, jo šī problēma ir raksturīga tikai Polijai, norādot, ka tikai vienas dalībvalsts ražošanas nozares intereses būtu jāizsver salīdzinājumā ar vairāku citu dalībvalstu interesēm gadījumos, kad antidempinga maksājumu noteikšanas dēļ importētājiem var rasties ekonomiski zaudējumi. Šie importētāji, kuri sadarbojās, arī uzsvēra, ka pasākumu noteikšana traucētu viņu saziņu ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kā arī tiem sniegto palīdzību, apmācot un izglītojot tos. |
| --- | --- |

(123)

Divi no importētājiem, kuri sadarbojās, iebilda pasākumu piemērošanai un uzsvēra, ka šāda rīcība nebūtu Kopienas interesēs, jo šī problēma ir raksturīga tikai Polijai, norādot, ka tikai vienas dalībvalsts ražošanas nozares intereses būtu jāizsver salīdzinājumā ar vairāku citu dalībvalstu interesēm gadījumos, kad antidempinga maksājumu noteikšanas dēļ importētājiem var rasties ekonomiski zaudējumi. Šie importētāji, kuri sadarbojās, arī uzsvēra, ka pasākumu noteikšana traucētu viņu saziņu ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kā arī tiem sniegto palīdzību, apmācot un izglītojot tos.

| (124) | Tomēr antidempinga pasākumu mērķis nav nedz aizliegt importu, nedz arī kavēt importētāju darbību Kopienā. Jānorāda, ka visi importētāji, kuri sadarbojās, no Polijas attiecīgajiem ražotājiem arī iepērk ievērojamus daudzumus saldētu zemeņu un ka uzņēmumu darbība ietver arī attiecīgā produkta turpmāku pārstrādi. |
| --- | --- |

(124)

Tomēr antidempinga pasākumu mērķis nav nedz aizliegt importu, nedz arī kavēt importētāju darbību Kopienā. Jānorāda, ka visi importētāji, kuri sadarbojās, no Polijas attiecīgajiem ražotājiem arī iepērk ievērojamus daudzumus saldētu zemeņu un ka uzņēmumu darbība ietver arī attiecīgā produkta turpmāku pārstrādi.

| (125) | Turklāt kopumā maksājums minimāli ietekmētu importētāju darbību. Importētāji parasti iegādājas visdažādākos pārtikas produktus. Saldētas zemenes parasti veido ne vairāk kā 10 % no šādu importētāju kopējā importa apjoma. Tāpēc maksājuma radītā ietekme, iespējams, mazināsies. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt kopumā maksājums minimāli ietekmētu importētāju darbību. Importētāji parasti iegādājas visdažādākos pārtikas produktus. Saldētas zemenes parasti veido ne vairāk kā 10 % no šādu importētāju kopējā importa apjoma. Tāpēc maksājuma radītā ietekme, iespējams, mazināsies.

| (126) | Tomēr, ievērojot to, ka šīs nozares importētāji tirgojas gan ar Polijas, gan Ķīnas piegādātājiem, un ņemot vērā mēreno maksājuma likmi, kāda tiktu noteikta, tirgus nebūtu slēgts importam no ĶTR, tāpēc sagaidāms, ka tas būtiski neietekmēs importētājus. Turklāt ir pieejami arī alternatīvi piegādes avoti no citām trešām valstīm bez nodokļa piemērošanas (piemēram, Maroka). |
| --- | --- |

(126)

Tomēr, ievērojot to, ka šīs nozares importētāji tirgojas gan ar Polijas, gan Ķīnas piegādātājiem, un ņemot vērā mēreno maksājuma likmi, kāda tiktu noteikta, tirgus nebūtu slēgts importam no ĶTR, tāpēc sagaidāms, ka tas būtiski neietekmēs importētājus. Turklāt ir pieejami arī alternatīvi piegādes avoti no citām trešām valstīm bez nodokļa piemērošanas (piemēram, Maroka).

31.   LIETOTĀJU INTERESES

31.1.   Iepriekšēja piezīme

| (127) | Uz anketas jautājumiem atbildēja deviņi lietotāju uzņēmumi, t. i., saldētu zemeņu pārstrādātāji. Tomēr dažas atbildes nebija pietiekami konkrētas, un tajās nebija svarīgu ziņu par attiecīgā produkta iepirkšanu un izmantošanu un par saistītām izmaksām. Informāciju sniedza arī trīs pārstrādātāju asociācijas un viens pārstrādātājs. Visas lietotāju organizācijas un pārstrādātāji, kuri šajā procedūrā izrādīja interesi, iebilda pasākumu piemērošanai. Kopumā lietotāju uzņēmumi, kuri, atbildot uz anketas jautājumiem, iesniedza attiecīgās ziņas par iegādi (līdz ar 4 %, ko veidoja importētāji), sastādīja vēl 12 % no importa apjomiem no attiecīgās valsts uz Kopienu. Lietotāju asociācijas, kuras šajā procedūrā ir sniegušas kādu informāciju, saskaņā ar to apgalvojumiem, ar savu locekļu palīdzību veido 170 000 tonnas vai 80 % no kopējā saldētu zemeņu patēriņa Kopienā. |
| --- | --- |

(127)

Uz anketas jautājumiem atbildēja deviņi lietotāju uzņēmumi, t. i., saldētu zemeņu pārstrādātāji. Tomēr dažas atbildes nebija pietiekami konkrētas, un tajās nebija svarīgu ziņu par attiecīgā produkta iepirkšanu un izmantošanu un par saistītām izmaksām. Informāciju sniedza arī trīs pārstrādātāju asociācijas un viens pārstrādātājs. Visas lietotāju organizācijas un pārstrādātāji, kuri šajā procedūrā izrādīja interesi, iebilda pasākumu piemērošanai. Kopumā lietotāju uzņēmumi, kuri, atbildot uz anketas jautājumiem, iesniedza attiecīgās ziņas par iegādi (līdz ar 4 %, ko veidoja importētāji), sastādīja vēl 12 % no importa apjomiem no attiecīgās valsts uz Kopienu. Lietotāju asociācijas, kuras šajā procedūrā ir sniegušas kādu informāciju, saskaņā ar to apgalvojumiem, ar savu locekļu palīdzību veido 170 000 tonnas vai 80 % no kopējā saldētu zemeņu patēriņa Kopienā.

31.2.   Saldētu zemeņu izmantošana

| (128) | Saldētas zemenes ir pusfabrikāts, kas galvenokārt paredzēts turpmākai pārstrādei, lai gan nelielu daļu pārdod mazumtirdzniecībā tiešam patēriņam. Tiek lēsts, ka saldētu zemeņu apjoms, ko tieši patērē sabiedriskās ēdināšanas nozare un mājsaimniecības, nepārsniedz 20 000 tonnas gadā. Galvenie saldētu zemeņu lietotāji ir pārstrādātāji, kas ražo ievārījumus un tādus augļu izstrādājumus, kurus galvenokārt izmanto piensaimniecības nozarē un morsa ražošanā. Zemeņu ievārījuma ražošana Kopienā ir diezgan stabila, un lēš, ka tās apjoms varētu būt 230 000–250 000 tonnas gadā. Prognozētais saldētu zemeņu patēriņš šajā nozarē ir aptuveni 100 000 tonnas gadā. Atšķirībā no ievārījumu, želejas un marmelādes ražošanas augļu izstrādājumu un jo īpaši piensaimniecības nozarē minētajā periodā ir bijusi vērojama nepārtraukta izaugsme. Zemenes piedāvā iecienītu garšu augļu izstrādājumu un piensaimniecības nozarē, tādējādi abās šajās nozarēs veidojot būtisku daļu no kopējās produkcijas. Lēš, ka svaiga piena un saldējuma ražošanas rūpniecība patērē apmēram 110 000 tonnas zemeņu. Lai gan zemeņu garša ir nozīmīga ar augļiem aromatizētu dzērienu kopējā ražošanas apjomā, to tomēr vairāk izmanto ievārījumu un augļu izstrādājumu ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(128)

Saldētas zemenes ir pusfabrikāts, kas galvenokārt paredzēts turpmākai pārstrādei, lai gan nelielu daļu pārdod mazumtirdzniecībā tiešam patēriņam. Tiek lēsts, ka saldētu zemeņu apjoms, ko tieši patērē sabiedriskās ēdināšanas nozare un mājsaimniecības, nepārsniedz 20 000 tonnas gadā. Galvenie saldētu zemeņu lietotāji ir pārstrādātāji, kas ražo ievārījumus un tādus augļu izstrādājumus, kurus galvenokārt izmanto piensaimniecības nozarē un morsa ražošanā. Zemeņu ievārījuma ražošana Kopienā ir diezgan stabila, un lēš, ka tās apjoms varētu būt 230 000–250 000 tonnas gadā. Prognozētais saldētu zemeņu patēriņš šajā nozarē ir aptuveni 100 000 tonnas gadā. Atšķirībā no ievārījumu, želejas un marmelādes ražošanas augļu izstrādājumu un jo īpaši piensaimniecības nozarē minētajā periodā ir bijusi vērojama nepārtraukta izaugsme. Zemenes piedāvā iecienītu garšu augļu izstrādājumu un piensaimniecības nozarē, tādējādi abās šajās nozarēs veidojot būtisku daļu no kopējās produkcijas. Lēš, ka svaiga piena un saldējuma ražošanas rūpniecība patērē apmēram 110 000 tonnas zemeņu. Lai gan zemeņu garša ir nozīmīga ar augļiem aromatizētu dzērienu kopējā ražošanas apjomā, to tomēr vairāk izmanto ievārījumu un augļu izstrādājumu ražošanas nozarē.

| (129) | Kopumā izslēdzot augļu izstrādājumu segmentu, jo tie nav galaprodukti, ko pārdod patērētājiem, aptuveni vienādu daudzumu saldētu zemeņu galvenokārt izmanto ievārījumu ražošanā un piensaimniecības segmentā. |
| --- | --- |

(129)

Kopumā izslēdzot augļu izstrādājumu segmentu, jo tie nav galaprodukti, ko pārdod patērētājiem, aptuveni vienādu daudzumu saldētu zemeņu galvenokārt izmanto ievārījumu ražošanā un piensaimniecības segmentā.

31.3.   Piedāvājuma trūkums un vajadzība pēc citiem saldētu zemeņu piegādes avotiem

| (130) | Rūpniecības nozares, kurās izmanto saldētas zemenes, ir norādījušas, ka dažādu šķirņu un kvalitātes saldētu zemeņu piegādes avots ir galvenais viņu ražošanas elements, jo receptēs, ko izmanto šī nozare, parasti lieto no dažādiem avotiem iegūtu zemeņu maisījumu. Faktori, kas veicina nozares paļaušanos uz visdažādākajiem izejvielu avotiem, ir dažādās patērētāju vēlmes un pieprasījums ES. Lietotāji, kuri sadarbojās, arī apgalvoja, ka, lai visu gadu nodrošinātu saldētu zemeņu piegādi pietiekamos apmēros, ir vajadzīgi vairāki piegādes avoti. Savukārt pārstrādes uzņēmumi, kuri sadarbojās izmeklēšanā, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nozarei izraisītu saldētu zemeņu piegādes trūkumu gan ražošanai vajadzīgā daudzuma, gan dažādo īpašību ziņā. Turklāt pasākumu piemērošana kavētu ievērojamos ieguldījumus, ko veic Ķīnas ražotāji eksportētāji un ko atbalsta lietotāji, lai nodrošinātu to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ievēro visus spēkā esošos nekaitīguma standartus. |
| --- | --- |

(130)

Rūpniecības nozares, kurās izmanto saldētas zemenes, ir norādījušas, ka dažādu šķirņu un kvalitātes saldētu zemeņu piegādes avots ir galvenais viņu ražošanas elements, jo receptēs, ko izmanto šī nozare, parasti lieto no dažādiem avotiem iegūtu zemeņu maisījumu. Faktori, kas veicina nozares paļaušanos uz visdažādākajiem izejvielu avotiem, ir dažādās patērētāju vēlmes un pieprasījums ES. Lietotāji, kuri sadarbojās, arī apgalvoja, ka, lai visu gadu nodrošinātu saldētu zemeņu piegādi pietiekamos apmēros, ir vajadzīgi vairāki piegādes avoti. Savukārt pārstrādes uzņēmumi, kuri sadarbojās izmeklēšanā, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nozarei izraisītu saldētu zemeņu piegādes trūkumu gan ražošanai vajadzīgā daudzuma, gan dažādo īpašību ziņā. Turklāt pasākumu piemērošana kavētu ievērojamos ieguldījumus, ko veic Ķīnas ražotāji eksportētāji un ko atbalsta lietotāji, lai nodrošinātu to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ievēro visus spēkā esošos nekaitīguma standartus.

| (131) | Eiropas Savienībā saldētu zemeņu ražošana galvenokārt ir koncentrēta Polijā, kur ražo gandrīz vienīgi Senga Sengana šķirnes saldētas zemenes. Šī zemeņu šķirne ir iecienīta augļu pārstrādes rūpniecībā, jo saldēšanas procesā tā saglabā savas īpašības krāsas un garšas ziņā. Polijas saldētu zemeņu ražotāju lielā glabāšanas jauda ļauj nodrošināt piegādes visu cauru gadu pat tad, ja šajā valstī ik gadu sezonā ir tikai viena svaigu zemeņu raža. Redzams, ka saldētu zemeņu imports no Polijas kopā ar citiem importa avotiem, kurus neietekmēs antidempinga maksājumi (Turcija un Maroka), spēj garantēt nepārtrauktu visu to zemeņu šķirņu piegādi, kādas vajadzīgas pārstrādes (galvenokārt ievārījuma ražošanas) nozarē. |
| --- | --- |

(131)

Eiropas Savienībā saldētu zemeņu ražošana galvenokārt ir koncentrēta Polijā, kur ražo gandrīz vienīgi Senga Sengana šķirnes saldētas zemenes. Šī zemeņu šķirne ir iecienīta augļu pārstrādes rūpniecībā, jo saldēšanas procesā tā saglabā savas īpašības krāsas un garšas ziņā. Polijas saldētu zemeņu ražotāju lielā glabāšanas jauda ļauj nodrošināt piegādes visu cauru gadu pat tad, ja šajā valstī ik gadu sezonā ir tikai viena svaigu zemeņu raža. Redzams, ka saldētu zemeņu imports no Polijas kopā ar citiem importa avotiem, kurus neietekmēs antidempinga maksājumi (Turcija un Maroka), spēj garantēt nepārtrauktu visu to zemeņu šķirņu piegādi, kādas vajadzīgas pārstrādes (galvenokārt ievārījuma ražošanas) nozarē.

| (132) | ĶTR ražotāji sāka eksportēt aizvien lielākus saldētu zemeņu daudzumus tikai 2003. gadā – sk. 60. apsvērumu. Minētajā gadā imports no ĶTR pieauga par 324 %. Redzams, ka visi pārējie piegādes avoti Kopienas pārstrādātājiem nodrošināja tādas šķirnes un tādas kvalitātes zemenes, kādas tiem bija vajadzīgas galaproduktu ražošanai. No ĶTR tika eksportētas visdažādāko šķirņu un kvalitātes saldētas zemenes, un piegādes tika uzsāktas jūnijā, vislielāko kāpumu sasniedzot augustā. |
| --- | --- |

(132)

ĶTR ražotāji sāka eksportēt aizvien lielākus saldētu zemeņu daudzumus tikai 2003. gadā – sk. 60. apsvērumu. Minētajā gadā imports no ĶTR pieauga par 324 %. Redzams, ka visi pārējie piegādes avoti Kopienas pārstrādātājiem nodrošināja tādas šķirnes un tādas kvalitātes zemenes, kādas tiem bija vajadzīgas galaproduktu ražošanai. No ĶTR tika eksportētas visdažādāko šķirņu un kvalitātes saldētas zemenes, un piegādes tika uzsāktas jūnijā, vislielāko kāpumu sasniedzot augustā.

| (133) | Kā norādīts 124. apsvērumā, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importu vai traucēt pārtikas pārstrādes rūpniecības darbību Kopienā. To mērķis arī nav ierobežot visu gadu notiekošās piegādes vai dažādu tādu šķirņu pieejamību, kuras vajadzīgas pārtikas pārstrādes rūpniecībā. Tieši otrādi, lietotāju nozare ir uzsvērusi, ka saldētu zemeņu pieejamība no Kopienas un jo īpaši no Polijas ir galvenais visdažādāko tādu produktu, kā ievārījumi, jogurti un augļu izstrādājumi, ražošanas elements Senga Sengana šķirnes konkrēto īpašību dēļ. Tāpēc jāuzskata, ka Kopienas ražošanas turpināšana ir arī lietotāju interesēs. Savukārt Kopienas pārstrādātāji, šķiet, daudz mazāk balstās uz saldētu zemeņu importu no ĶTR, ņemot vērā to piegādes avotus līdz 2002. gadam un to, ka tie importē ievērojamākus daudzumus no citām valstīm, piemēram, no Turcijas un Marokas. Tāpēc droši jāsecina, ka, apsverot šos faktus, piegādes trūkuma draudus antidempinga pasākumu dēļ var izslēgt. Šajā ziņā jānorāda, ka viens no galvenajiem Kopienas ievārījuma ražotājiem nav tieši importējis attiecīgo produktu no ĶTR. |
| --- | --- |

(133)

Kā norādīts 124. apsvērumā, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importu vai traucēt pārtikas pārstrādes rūpniecības darbību Kopienā. To mērķis arī nav ierobežot visu gadu notiekošās piegādes vai dažādu tādu šķirņu pieejamību, kuras vajadzīgas pārtikas pārstrādes rūpniecībā. Tieši otrādi, lietotāju nozare ir uzsvērusi, ka saldētu zemeņu pieejamība no Kopienas un jo īpaši no Polijas ir galvenais visdažādāko tādu produktu, kā ievārījumi, jogurti un augļu izstrādājumi, ražošanas elements Senga Sengana šķirnes konkrēto īpašību dēļ. Tāpēc jāuzskata, ka Kopienas ražošanas turpināšana ir arī lietotāju interesēs. Savukārt Kopienas pārstrādātāji, šķiet, daudz mazāk balstās uz saldētu zemeņu importu no ĶTR, ņemot vērā to piegādes avotus līdz 2002. gadam un to, ka tie importē ievērojamākus daudzumus no citām valstīm, piemēram, no Turcijas un Marokas. Tāpēc droši jāsecina, ka, apsverot šos faktus, piegādes trūkuma draudus antidempinga pasākumu dēļ var izslēgt. Šajā ziņā jānorāda, ka viens no galvenajiem Kopienas ievārījuma ražotājiem nav tieši importējis attiecīgo produktu no ĶTR.

31.4.   Lielākas izejvielu izmaksas un konkurences trūkums

| (134) | Vairāki lietotāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, piemērojot pasākumus, ievērojami pieaugtu izmaksas, destabilizētos izejvielu cenas un tiktu traucēta konkurence Eiropas tirgū, kā rezultātā Polijas pārstrādātāji paliktu vienīgais saldētu zemeņu piegādes avots. Tika arī apgalvots, ka izejvielu izmaksu palielināšanos pārstrādes rūpniecībā ar pašreizējo tirgus struktūru nevar pārvietot uz mazumtirgotājiem izplatīšanas ķēdē. |
| --- | --- |

(134)

Vairāki lietotāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, piemērojot pasākumus, ievērojami pieaugtu izmaksas, destabilizētos izejvielu cenas un tiktu traucēta konkurence Eiropas tirgū, kā rezultātā Polijas pārstrādātāji paliktu vienīgais saldētu zemeņu piegādes avots. Tika arī apgalvots, ka izejvielu izmaksu palielināšanos pārstrādes rūpniecībā ar pašreizējo tirgus struktūru nevar pārvietot uz mazumtirgotājiem izplatīšanas ķēdē.

| (135) | Lietotāju nozarē atklājās, ka attiecīgais produkts veido būtisku ievārījumu ražošanas izmaksu daļu (ap 30–40 %). Tomēr jāatgādina, ka pati rūpniecība ir atzinusi, ka ievārījumos parasti ir no dažādiem avotiem piegādātas zemenes, no kurām Ķīnas izcelsmes zemenes sastāda ir ap 20 %. Ietekmes analīze liecina, ka uzņēmumiem būtu jāsedz izmaksu pieaugums tikai 2,5 % apmērā. Turklāt neviena no pārstrādes rūpniecības nozarēm – ne ievārījuma ražotāji, ne arī piena produktu ražotāji – nepaļaujas tikai uz produktiem, kas ietver saldētas zemenes. Tieši otrādi, šie produkti parasti veido tikai 10 % no kopējā minēto uzņēmumu apgrozījuma. Tāpēc kopumā pasākumi, ļoti iespējams, tikai daļēji ietekmēs ražošanas kopējās izmaksas un lietotāju rentabilitāti. |
| --- | --- |

(135)

Lietotāju nozarē atklājās, ka attiecīgais produkts veido būtisku ievārījumu ražošanas izmaksu daļu (ap 30–40 %). Tomēr jāatgādina, ka pati rūpniecība ir atzinusi, ka ievārījumos parasti ir no dažādiem avotiem piegādātas zemenes, no kurām Ķīnas izcelsmes zemenes sastāda ir ap 20 %. Ietekmes analīze liecina, ka uzņēmumiem būtu jāsedz izmaksu pieaugums tikai 2,5 % apmērā. Turklāt neviena no pārstrādes rūpniecības nozarēm – ne ievārījuma ražotāji, ne arī piena produktu ražotāji – nepaļaujas tikai uz produktiem, kas ietver saldētas zemenes. Tieši otrādi, šie produkti parasti veido tikai 10 % no kopējā minēto uzņēmumu apgrozījuma. Tāpēc kopumā pasākumi, ļoti iespējams, tikai daļēji ietekmēs ražošanas kopējās izmaksas un lietotāju rentabilitāti.

| (136) | Turklāt, ņemot vērā uzņēmēju skaitu Eiropas tirgū un lielos importa apjomus, ko piegādā virkne trešu valstu, nav nekāda riska, ka konkurence Eiropas tirgū tiktu traucēta pat tad, ja eksporta apjomi no ĶTR ievērojami samazinātos. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt, ņemot vērā uzņēmēju skaitu Eiropas tirgū un lielos importa apjomus, ko piegādā virkne trešu valstu, nav nekāda riska, ka konkurence Eiropas tirgū tiktu traucēta pat tad, ja eksporta apjomi no ĶTR ievērojami samazinātos.

31.5.   Secinājums attiecībā uz lietotāju interesēm

| (137) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet maz ticams, ka antidempinga pasākumu ieviešana radītu piedāvājuma trūkumu vai likvidētu konkurenci Kopienas tirgū, jo Ķīnas saldēto zemeņu tirgus daļa, visdrīzāk, daļa joprojām saglabāsies ievērojama, un turklāt ir vairāki citu trešu valstu ražotāji eksportētāji. Attiecībā uz izmaksu palielināšanos lietotājiem tika konstatēts, ka tās nebūtu būtiskas un nespētu būtiski ietekmēt pārtikas pārstrādes rūpniecības apjomus un konkurētspēju. Turklāt lietotāju nozare ir norādījusi, ka Polijas saldēto zemeņu produkcija augļu pārstrādes rūpniecībā ir būtiska un ka pasākumi, kas sekmē dzīvotspējīgas Kopienas produkcijas palielināšanu, dotu labumu arī lietotāju nozarei. Tāpēc tiek provizoriski uzskatīts, ka tas būtiski neietekmētu lietotājus. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet maz ticams, ka antidempinga pasākumu ieviešana radītu piedāvājuma trūkumu vai likvidētu konkurenci Kopienas tirgū, jo Ķīnas saldēto zemeņu tirgus daļa, visdrīzāk, daļa joprojām saglabāsies ievērojama, un turklāt ir vairāki citu trešu valstu ražotāji eksportētāji. Attiecībā uz izmaksu palielināšanos lietotājiem tika konstatēts, ka tās nebūtu būtiskas un nespētu būtiski ietekmēt pārtikas pārstrādes rūpniecības apjomus un konkurētspēju. Turklāt lietotāju nozare ir norādījusi, ka Polijas saldēto zemeņu produkcija augļu pārstrādes rūpniecībā ir būtiska un ka pasākumi, kas sekmē dzīvotspējīgas Kopienas produkcijas palielināšanu, dotu labumu arī lietotāju nozarei. Tāpēc tiek provizoriski uzskatīts, ka tas būtiski neietekmētu lietotājus.

32.   PIEGĀDĀTĀJU INTERESES

| (138) | Šajā izmeklēšanā neviens konkrēts lauksaimnieks informāciju nesniedza. Tāpēc informāciju saistībā ar šo nozari ieguva no Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta un attiecīgajām Polijas lauksaimniecības iestādēm, jo Polija ir galvenā saldēšanai paredzētu zemeņu audzētāja ES. Atšķirībā no citām dalībvalstīm, kuras galvenokārt koncentrējas uz svaigu produktu tirgu, Polijā audzētās zemenes gandrīz pilnībā ir paredzētas saldēšanai un turpmākai pārstrādei. Rādītāji liecina, ka zemeņu audzēšanas nozarē notiek konsolidēšanās, kā rezultātā rodas mazāks skaits lielāku uzņēmumu. Lēš, ka Polijā to ražotāju skaits, kas audzē produkciju pārdošanai, samazinājās no 153 000 1996. gadā līdz 96 700 2002. gadā. Lai gan gaidāms, ka pēdējos gados notikusī konsolidācija šo skaitu ir vēl vairāk samazinājusi, tomēr ir skaidrs, ka zemeņu audzēšana ir svarīgs saimnieciskās darbības faktors daudzām Polijas saimniecībām. |
| --- | --- |

(138)

Šajā izmeklēšanā neviens konkrēts lauksaimnieks informāciju nesniedza. Tāpēc informāciju saistībā ar šo nozari ieguva no Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta un attiecīgajām Polijas lauksaimniecības iestādēm, jo Polija ir galvenā saldēšanai paredzētu zemeņu audzētāja ES. Atšķirībā no citām dalībvalstīm, kuras galvenokārt koncentrējas uz svaigu produktu tirgu, Polijā audzētās zemenes gandrīz pilnībā ir paredzētas saldēšanai un turpmākai pārstrādei. Rādītāji liecina, ka zemeņu audzēšanas nozarē notiek konsolidēšanās, kā rezultātā rodas mazāks skaits lielāku uzņēmumu. Lēš, ka Polijā to ražotāju skaits, kas audzē produkciju pārdošanai, samazinājās no 153 000 1996. gadā līdz 96 700 2002. gadā. Lai gan gaidāms, ka pēdējos gados notikusī konsolidācija šo skaitu ir vēl vairāk samazinājusi, tomēr ir skaidrs, ka zemeņu audzēšana ir svarīgs saimnieciskās darbības faktors daudzām Polijas saimniecībām.

| (139) | Pārstrādes rūpniecībai paredzētu svaigu zemeņu cena tradicionāli ir svārstījusies atkarībā no ražas piedāvājuma un lieluma. No 2004. gada cenas tomēr ir bijušas zemākas par ražošanas izmaksām, kā rezultātā lauksaimniekiem bija zaudējumi. Lētā importa no ĶTR pieaugums, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei nācās samazināt izejvielu izmaksas, piedāvājot lauksaimniekiem aizvien zemākas cenas, ir galvenais iemesls, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir šīs tendences pamatā. Gaidāms, ka tad, ja šāda cenu tendence attiecībā uz izejvielām saglabāsies, pastāv zināms risks, ka daži lauksaimnieki varētu pārtraukt zemeņu audzēšanu un tas varētu izraisīt piegādes trūkumu pārstrādes rūpniecībai. Ja pasākumi tiktu ieviesti, Kopienas ražošanas nozare, ļoti iespējams, varētu pārdot attiecīgo produktu par augstākām cenām, tādējādi arī piedāvājot augstākas cenas zemeņu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(139)

Pārstrādes rūpniecībai paredzētu svaigu zemeņu cena tradicionāli ir svārstījusies atkarībā no ražas piedāvājuma un lieluma. No 2004. gada cenas tomēr ir bijušas zemākas par ražošanas izmaksām, kā rezultātā lauksaimniekiem bija zaudējumi. Lētā importa no ĶTR pieaugums, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei nācās samazināt izejvielu izmaksas, piedāvājot lauksaimniekiem aizvien zemākas cenas, ir galvenais iemesls, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir šīs tendences pamatā. Gaidāms, ka tad, ja šāda cenu tendence attiecībā uz izejvielām saglabāsies, pastāv zināms risks, ka daži lauksaimnieki varētu pārtraukt zemeņu audzēšanu un tas varētu izraisīt piegādes trūkumu pārstrādes rūpniecībai. Ja pasākumi tiktu ieviesti, Kopienas ražošanas nozare, ļoti iespējams, varētu pārdot attiecīgo produktu par augstākām cenām, tādējādi arī piedāvājot augstākas cenas zemeņu piegādātājiem.

| (140) | Ir skaidrs, ka pasākumi nestu labumu piegādātājiem, dodot tiem iespēju strādāt ar peļņu. |
| --- | --- |

(140)

Ir skaidrs, ka pasākumi nestu labumu piegādātājiem, dodot tiem iespēju strādāt ar peļņu.

33.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (141) | Pret ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importu vērstu pasākumu ieviešana acīmredzami būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un lietotāju nozarēm ir sagaidāms, ka pasākumu ietekme uz saldētu zemeņu cenām būs niecīga. Turpretim, ja pasākumi netiktu ieviesti, tirgus daļas, cenu pazemināšanās un finansiālie zaudējumi, kas rastos Kopienas ražošanas nozarei, ieskaitot izejvielu piegādātājus, būtu daudz ievērojamāki. |
| --- | --- |

(141)

Pret ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importu vērstu pasākumu ieviešana acīmredzami būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un lietotāju nozarēm ir sagaidāms, ka pasākumu ietekme uz saldētu zemeņu cenām būs niecīga. Turpretim, ja pasākumi netiktu ieviesti, tirgus daļas, cenu pazemināšanās un finansiālie zaudējumi, kas rastos Kopienas ražošanas nozarei, ieskaitot izejvielu piegādātājus, būtu daudz ievērojamāki.

| (142) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski var secināt, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importam. |
| --- | --- |

(142)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski var secināt, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importam.

F.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

34.   KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS PAKĀPE

| (143) | Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, pasākumi jāievieš, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, pasākumi jāievieš, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (144) | Pasākumi jāpiemēro pietiekamā līmenī, lai novērstu šāda importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu pirmsnodokļu peļņu, ko varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t. i., gadījumā, ja tirgū nebūtu importu par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgus ražojumus Kopienas tirgū. Aprēķinos izmantotā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas ir 6,5 % no apgrozījuma, pamatojoties uz peļņas līmeņa datiem pirms importa par dempinga cenām 2002. gadā. 2003. gadā netika ņemts vērā augstais peļņas līmenis, jo minētajā gadā peļņa un cenas bija īpaši augstas. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka peļņas normu 6,5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Tādējādi tika aprēķināta zaudējumus neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto 6,5 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(144)

Pasākumi jāpiemēro pietiekamā līmenī, lai novērstu šāda importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu pirmsnodokļu peļņu, ko varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t. i., gadījumā, ja tirgū nebūtu importu par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgus ražojumus Kopienas tirgū. Aprēķinos izmantotā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas ir 6,5 % no apgrozījuma, pamatojoties uz peļņas līmeņa datiem pirms importa par dempinga cenām 2002. gadā. 2003. gadā netika ņemts vērā augstais peļņas līmenis, jo minētajā gadā peļņa un cenas bija īpaši augstas. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka peļņas normu 6,5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Tādējādi tika aprēķināta zaudējumus neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto 6,5 % peļņas normu.

| (145) | Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu ar vidējo kaitējumu neradošo cenu. Importa cenām tika pievienota 15,4 % korekcija, lai segtu parasto muitas nodokli (14,4 %) un importētājam radušās transportēšanas izmaksas (1 %). |
| --- | --- |

(145)

Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu ar vidējo kaitējumu neradošo cenu. Importa cenām tika pievienota 15,4 % korekcija, lai segtu parasto muitas nodokli (14,4 %) un importētājam radušās transportēšanas izmaksas (1 %).

| (146) | Šāda salīdzinājuma rezultātā iegūtā starpība tad tika izteikta procentos no vidējās CIF importa vērtības. Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgais produkts, ko abi ražotāji eksportētāji un Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienā, ir salīdzināms. Tāpēc šis aprēķins tika veikts, par pamatu ņemot vidējo cenu principu. |
| --- | --- |

(146)

Šāda salīdzinājuma rezultātā iegūtā starpība tad tika izteikta procentos no vidējās CIF importa vērtības. Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgais produkts, ko abi ražotāji eksportētāji un Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienā, ir salīdzināms. Tāpēc šis aprēķins tika veikts, par pamatu ņemot vidējo cenu principu.

| (147) | Provizoriskais vidējais svērtais kaitējuma apjoms uzņēmumiem, kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, ir šāds:







  Yantai Yongchang Foodstuff | 18,1 % |
| --- | --- | --- |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 % |

(147)

Provizoriskais vidējais svērtais kaitējuma apjoms uzņēmumiem, kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, ir šāds:

Yantai Yongchang Foodstuff

18,1 %

Dandong Junao Foodstuff

12,6 %

| (148) | Lai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas pakāpi visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, jāņem vērā, ka sadarbības apjoms bija neliels. Tāpēc vidējo svērto apjomu aprēķināja, pamatojoties uz a) kaitējuma apjomu tiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, un b) vislielāko kaitējuma apjomu tiem uzņēmumiem, kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, lai pārstāvētu tos uzņēmumus, kuri nesadarbojās. Valsts mēroga kaitējuma novēršanas pakāpe bija 34,2 %, kas bija divu iepriekšminēto elementu vidējais svērtais rādītājs. |
| --- | --- |

(148)

Lai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas pakāpi visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, jāņem vērā, ka sadarbības apjoms bija neliels. Tāpēc vidējo svērto apjomu aprēķināja, pamatojoties uz a) kaitējuma apjomu tiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, un b) vislielāko kaitējuma apjomu tiem uzņēmumiem, kuriem nebija piešķirts ne AR, ne TER, lai pārstāvētu tos uzņēmumus, kuri nesadarbojās. Valsts mēroga kaitējuma novēršanas pakāpe bija 34,2 %, kas bija divu iepriekšminēto elementu vidējais svērtais rādītājs.

35.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (149) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu jāievieš pagaidu antidempinga maksājumi attiecīgā produkta ĶTR izcelsmes importam. Antidempinga maksājumi jānosaka zemākās dempinga starpības un zemākā zaudējumu apmēra līmenī saskaņā ar noteikumu par mazākā maksājuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu jāievieš pagaidu antidempinga maksājumi attiecīgā produkta ĶTR izcelsmes importam. Antidempinga maksājumi jānosaka zemākās dempinga starpības un zemākā zaudējumu apmēra līmenī saskaņā ar noteikumu par mazākā maksājuma piemērošanu.

| (150) | Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā. Tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem tika konstatēts attiecīgajā izmeklēšanā. Tāpēc šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši konkrētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav atsevišķi minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tai skaitā personas, kas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem ir saistītas, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tām attiecas maksājuma likme, kuru piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(150)

Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā. Tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem tika konstatēts attiecīgajā izmeklēšanā. Tāpēc šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši konkrētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav atsevišķi minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tai skaitā personas, kas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem ir saistītas, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tām attiecas maksājuma likme, kuru piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (151) | Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(151)

Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (152) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai tiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu. |
| --- | --- |

(152)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai tiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu.

| (153) | Ierosinātie provizoriskie antidempinga maksājumi ir šādi:








  Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība | Ieteiktais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 18,1 % | 0 % | 0 % |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 % | 31,1 % | 12,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,2 % | 66,9 % | 34,2 % |

(153)

Ierosinātie provizoriskie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Zaudējumu novēršanas apmērs

Dempinga starpība

Ieteiktais antidempinga maksājums

Yantai Yongchang Foodstuff

18,1 %

0 %

0 %

Dandong Junao Foodstuff

12,6 %

31,1 %

12,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

34,2 %

66,9 %

34,2 %

G.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (154) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā periodā, var par sevi paziņot rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(154)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā periodā, var par sevi paziņot rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, kuras klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, 1. punktā aprakstītajiem produktiem ir šāda:

| Ražotājs | Antidempinga maksājums
  % | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0 | A779 |
| Dandong Junao Foodstuff | 12,6 | A780 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,2 | A999 |

Ražotājs

Antidempinga maksājums

%

TARIC papildu kods

Yantai Yongchang Foodstuff

0

A779

Dandong Junao Foodstuff

12,6

A780

Visi pārējie uzņēmumi

34,2

A999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām izpauž būtiskos faktu un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas viena mēneša laikā pēc šās regulas spēkā stāšanās dienas var izteikt komentārus par tās piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 14, 19.1.2006., 14. lpp.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate-General for Trade

Direction B

Direction B

Office J-79 5/16

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

---

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1552/2006

(2006. gada 17. oktobris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1520/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1520/2006 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1002/2006 36. pantā minētajiem produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 18. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 55, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 179, 1.7.2006., 36. lpp.

3

(4)  OV L 282, 13.10.2006., 21. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 18. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 22,40 | 5,10 |
| 1701 11 90 (1) | 22,40 | 10,33 |
| 1701 12 10 (1) | 22,40 | 4,91 |
| 1701 12 90 (1) | 22,40 | 9,90 |
| 1701 91 00 (2) | 32,66 | 8,90 |
| 1701 99 10 (2) | 32,66 | 4,54 |
| 1701 99 90 (2) | 32,66 | 4,54 |
| 1702 90 99 (3) | 0,33 | 0,33 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

22,40

5,10

1701 11 90 (1)

22,40

10,33

1701 12 10 (1)

22,40

4,91

1701 12 90 (1)

22,40

9,90

1701 91 00 (2)

32,66

8,90

1701 99 10 (2)

32,66

4,54

1701 99 90 (2)

32,66

4,54

1702 90 99 (3)

0,33

0,33

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1553/2006

(2006. gada 17. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas ICES I un II b zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2006. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2006. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī.

| (3) | Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīto turpat norādīto krājumu nozvejas kvotu 2006. gadam uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zveja, ko veic kuģi, kuri peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no šajā pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1262/2006 (OV L 230, 24.8.2006., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 38 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Krājumi | COD/1/2B. |
| Suga(-s) | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | ICES I un II b zona |
| Datums | 2006. gada 28. septembris |

Nr.

38

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Krājumi

COD/1/2B.

Suga(-s)

Menca (Gadus morhua)

Zona

ICES I un II b zona

Datums

2006. gada 28. septembris

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 16. oktobris)

par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz zvejniecības produktiem, kas ievesti no Brazīlijas un paredzēti lietošanai cilvēku uzturā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4819)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/698/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 jāveic atbilstīgi pasākumi, ja no trešās valsts importēta pārtika nepārprotami var radīt nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ja šos draudus nevar apmierinoši novērst ar attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 jāveic atbilstīgi pasākumi, ja no trešās valsts importēta pārtika nepārprotami var radīt nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ja šos draudus nevar apmierinoši novērst ar attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem.

| (2) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), pārtikas uzņēmumiem jānodrošina, lai netiktu pārsniegti histamīna ierobežojumi zvejniecības produktos. Šos ierobežojumus līdz ar paraugu ņemšanas un analīzes metodēm nosaka Komisijas 2005. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (3). |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), pārtikas uzņēmumiem jānodrošina, lai netiktu pārsniegti histamīna ierobežojumi zvejniecības produktos. Šos ierobežojumus līdz ar paraugu ņemšanas un analīzes metodēm nosaka Komisijas 2005. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (3).

| (3) | Komisijas nesenās pārbaudes Brazīlijā atklāja nopietnus higiēnas trūkumus zvejniecības produkcijas apstrādē. Šādu trūkumu rezultātā zivis nav tik svaigas, kādām tām vajadzētu būt, un ātri bojājas, tādēļ dažu sugu zivīs ir augsts histamīna līmenis (jo īpaši šo dzimtu zivīs: Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae, Scombresosidae). Pārbaudēs atklātas arī Brazīlijas iestāžu ierobežotās iespējas veikt vajadzīgās zivju pārbaudes, jo īpaši, lai attiecīgajās sugās konstatētu histamīnu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas nesenās pārbaudes Brazīlijā atklāja nopietnus higiēnas trūkumus zvejniecības produkcijas apstrādē. Šādu trūkumu rezultātā zivis nav tik svaigas, kādām tām vajadzētu būt, un ātri bojājas, tādēļ dažu sugu zivīs ir augsts histamīna līmenis (jo īpaši šo dzimtu zivīs: Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae, Scombresosidae). Pārbaudēs atklātas arī Brazīlijas iestāžu ierobežotās iespējas veikt vajadzīgās zivju pārbaudes, jo īpaši, lai attiecīgajās sugās konstatētu histamīnu.

| (4) | Pārāk augsts histamīna līmenis zvejniecības produktos nopietni apdraud cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(4)

Pārāk augsts histamīna līmenis zvejniecības produktos nopietni apdraud cilvēku veselību.

| (5) | Lai nodrošinātu efektīvu un vienādu aizsardzību visās dalībvalstīs, ir lietderīgi Kopienas līmenī pieņemt pasākumus, kas attiecas uz tādu zvejniecības produktu importu, kuri varētu būt piesārņoti. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu efektīvu un vienādu aizsardzību visās dalībvalstīs, ir lietderīgi Kopienas līmenī pieņemt pasākumus, kas attiecas uz tādu zvejniecības produktu importu, kuri varētu būt piesārņoti.

| (6) | Zvejniecības produktu no to sugu zivīm, kas saistās ar augstu histamīna līmeni, imports jāatļauj tikai tad, ja var pierādīt, ka izcelsmes vietā tie ir sistemātiski pārbaudīti, lai pārliecinātos, ka to histamīna līmenis nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktās robežas. |
| --- | --- |

(6)

Zvejniecības produktu no to sugu zivīm, kas saistās ar augstu histamīna līmeni, imports jāatļauj tikai tad, ja var pierādīt, ka izcelsmes vietā tie ir sistemātiski pārbaudīti, lai pārliecinātos, ka to histamīna līmenis nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktās robežas.

| (7) | Tomēr ir lietderīgi uz laiku apstiprināt tādu sūtījumu importu, kuriem nav pievienoti pārbaužu rezultāti izcelsmes vietā, ar noteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, ka sūtījumi tiek atbilstīgi pārbaudīti uz Kopienas robežas, lai pārliecinātos, ka to histamīna līmenis nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktās robežas. Šī pagaidu atļauja jāierobežo līdz laikam, kad Brazīlijas iestādes būs izveidojušas savas pārbaudes jaudas. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr ir lietderīgi uz laiku apstiprināt tādu sūtījumu importu, kuriem nav pievienoti pārbaužu rezultāti izcelsmes vietā, ar noteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, ka sūtījumi tiek atbilstīgi pārbaudīti uz Kopienas robežas, lai pārliecinātos, ka to histamīna līmenis nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktās robežas. Šī pagaidu atļauja jāierobežo līdz laikam, kad Brazīlijas iestādes būs izveidojušas savas pārbaudes jaudas.

| (8) | Ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 izveidota Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēma, kura jāizmanto, lai īstenotu prasību par savstarpēju informācijas sniegšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (4) 22. panta 2. punktu. Turklāt dalībvalstis pastāvīgi informēs Komisiju, sniedzot periodiskus pārskatus par visu to oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas veiktas attiecībā uz zvejniecības produktu sūtījumiem no Brazīlijas. |
| --- | --- |

(8)

Ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 izveidota Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēma, kura jāizmanto, lai īstenotu prasību par savstarpēju informācijas sniegšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (4) 22. panta 2. punktu. Turklāt dalībvalstis pastāvīgi informēs Komisiju, sniedzot periodiskus pārskatus par visu to oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas veiktas attiecībā uz zvejniecības produktu sūtījumiem no Brazīlijas.

| (9) | Šis lēmums jāpārskata, ņemot vērā Brazīlijas kompetento iestāžu sniegtās garantijas un dalībvalstu veikto analīžu rezultātus. |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums jāpārskata, ņemot vērā Brazīlijas kompetento iestāžu sniegtās garantijas un dalībvalstu veikto analīžu rezultātus.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro zvejniecības produktiem no dzimtām Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae, Scombresosidae piederīgām zivīm, kas ievesti no Brazīlijas un paredzēti lietošanai cilvēku uzturā.

2. pants

Histamīna analītiskās pārbaudes

1.   Dalībvalstis atļauj 1. pantā minēto produktu importu Kopienā tikai tad, ja tiem pievienoti pirms nosūtīšanas Brazīlijā veiktas histamīna analītiskās pārbaudes rezultāti, kas atspoguļo zemāku histamīna līmeni nekā Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktie ierobežojumi. Šīs pārbaudes jāveic, izmantojot Regulā (EK) Nr. 2073/2005 minēto paraugu ņemšanas un analīzes metodi.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis atļauj 1. pantā minēto produktu importu bez 1. punktā minētajiem analītiskās pārbaudes rezultātiem, ar noteikumu, ka importētāja dalībvalsts nodrošina, lai katrs šo produktu sūtījums tiktu pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka histamīna līmenis nepārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 noteiktās robežas. Šīs pārbaudes jāveic, izmantojot Regulā (EK) Nr. 2073/2005 minēto paraugu ņemšanas un analīzes metodi.

3. pants

Ziņojumi

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju, ja atbilstīgi 2. panta 2. punktam veiktās pārbaudes atklāj, ka histamīna līmenis pārsniedz Regulā (EK) Nr. 2073/2005 zvejniecības produktiem noteikto.

Decembrī, martā un jūnijā dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par visām pārbaudēm, kas iepriekšējā kvartālā veiktas atbilstīgi 2. panta 2. punktam.

Minētās informācijas un ziņojumu iesniegšanai dalībvalstis izmanto Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002.

4. pants

Izmaksu segšana

Visi izdevumi, kas radušies, piemērojot šo lēmumu, jāpieprasa no nosūtītāja, sūtījuma saņēmēja vai to pārstāvja.

5. pants

Atbilstība

Par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.

6. pants

Piemērošanas laiks

Šo lēmumu piemēro līdz 2006. gada 31. decembrim.

7. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē 2006. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2005 (OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.).

2

(3)  OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.).

4

---

| 18.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 287/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 287/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 17. oktobris),

ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4857)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/699/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir vērsta uz to, lai izstrādātu nosacījumus, kas regulē pieejamību konfidenciāliem datiem, kas Kopienas iestādei nosūtīti zinātniskiem nolūkiem nepieciešamu statistikas secinājumu iegūšanai, un izstrādātu Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumus, lai šo piekļuvi atvieglotu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir vērsta uz to, lai izstrādātu nosacījumus, kas regulē pieejamību konfidenciāliem datiem, kas Kopienas iestādei nosūtīti zinātniskiem nolūkiem nepieciešamu statistikas secinājumu iegūšanai, un izstrādātu Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumus, lai šo piekļuvi atvieglotu.

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmumā 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem (3), ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmumā 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem (3), ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem.

| (3) | Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu skolas Veselības un labklājības centrs (The Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University), Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis, jāuzskata par struktūru, kas atbilst izvirzītajiem nosacījumiem, un tāpēc tā ir jāpievieno Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam resoru, organizāciju un iestāžu sarakstam. |
| --- | --- |

(3)

Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu skolas Veselības un labklājības centrs (The Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University), Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis, jāuzskata par struktūru, kas atbilst izvirzītajiem nosacījumiem, un tāpēc tā ir jāpievieno Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam resoru, organizāciju un iestāžu sarakstam.

| (4) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/452/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1104/2006 (OV L 197, 19.7.2006., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp., labots ar OV L 202, 7.6.2004., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/429/EK (OV L 172, 24.6.2006., 17. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

STRUKTŪRAS, KURU PĒTNIEKIEM ZINĀTNISKIEM NOLŪKIEM ATĻAUTS PIEKĻŪT KONFIDENCIĀLIEM DATIEM

| | Eiropas Centrālā banka |
| --- | --- |

Eiropas Centrālā banka

| | Spānijas Centrālā banka |
| --- | --- |

Spānijas Centrālā banka

| | Itālijas Centrālā banka |
| --- | --- |

Itālijas Centrālā banka

| | Kornelas Universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis) |
| --- | --- |

Kornelas Universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

| | Politikas zinātņu departaments, Baruha (Baruch) koledža, Ņujorkas pilsētas universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis) |
| --- | --- |

Politikas zinātņu departaments, Baruha (Baruch) koledža, Ņujorkas pilsētas universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

| | Vācijas Centrālā banka |
| --- | --- |

Vācijas Centrālā banka

| | Nodarbinātības analizēšanas nodaļa, Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un vienādu iespēju ģenerāldirektorāts |
| --- | --- |

Nodarbinātības analizēšanas nodaļa, Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un vienādu iespēju ģenerāldirektorāts

| | Telavivas Universitāte (Izraēla) |
| --- | --- |

Telavivas Universitāte (Izraēla)

| | Pasaules Banka |
| --- | --- |

Pasaules Banka

| | Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu skolas Veselības un labklājības centrs, Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis” |
| --- | --- |

Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu skolas Veselības un labklājības centrs, Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis”

---