# Euroopan unionin L 111/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.111.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 111 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta4. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.111.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 111

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta4. toukokuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 375/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 376/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, tiettyjen elintarvikkeisiin liittyvien ja sairauden riskin vähenemiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien terveysväitteiden hyväksymisestä ja hyväksymisen epäämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 983/2009 muuttamisesta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 377/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa | 5 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 378/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/251/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2010, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä | 19 |
| | | 2010/252/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, Schengenin rajasäännöstön täydentämisestä Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavan ulkoisten merirajojen valvonnan osalta | 20 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | 2010/253/EU |
| | * | Komission suositus, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2010, tutkimusaloitteen Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos yhteissuunnittelusta | 27 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 375/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 376/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, tiettyjen elintarvikkeisiin liittyvien ja sairauden riskin vähenemiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien terveysväitteiden hyväksymisestä ja hyväksymisen epäämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 983/2009 muuttamisesta (
  1
  )

1

3

*

Komission asetus (EU) N:o 377/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa

5

Komission asetus (EU) N:o 378/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

PÄÄTÖKSET

2010/251/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2010, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

19

2010/252/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, Schengenin rajasäännöstön täydentämisestä Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavan ulkoisten merirajojen valvonnan osalta

20

SUOSITUKSET

2010/253/EU

*

Komission suositus, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2010, tutkimusaloitteen Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos yhteissuunnittelusta

27

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/254/EY |
| | * | EU–Ukraina-yhteistyöneuvoston päätös N:o 1/2009, tehty 23 päivänä marraskuuta 2009, sekakomitean perustamisesta | 30 |
| | | 2010/255/EY |
| | * | EU–Ukraina-yhteistyöneuvoston suositus N:o 1/2009, annettu 23 päivänä marraskuuta 2009, EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta | 31 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/254/EY

*

EU–Ukraina-yhteistyöneuvoston päätös N:o 1/2009, tehty 23 päivänä marraskuuta 2009, sekakomitean perustamisesta

30

2010/255/EY

*

EU–Ukraina-yhteistyöneuvoston suositus N:o 1/2009, annettu 23 päivänä marraskuuta 2009, EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 375/2010,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2010,

muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat hakea lupaa terveysväitteiden esittämiseen jäsenvaltion toimivaltaiselta kansalliselta viranomaiselta. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat hakea lupaa terveysväitteiden esittämiseen jäsenvaltion toimivaltaiselta kansalliselta viranomaiselta. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’.

| (3) | Vastaanotettuaan hakemuksen elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä. |
| --- | --- |

(3)

Vastaanotettuaan hakemuksen elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä.

| (4) | Komissio tekee päätöksen terveysväitteen hyväksymisestä ja ottaa siinä huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio tekee päätöksen terveysväitteen hyväksymisestä ja ottaa siinä huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon.

| (5) | PROBI AB toimitti 22 päivänä joulukuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Lactobacillus plantarum 299v -maitohappobakteerin vaikutuksia raudan imeytymisen parantamiseen (kysymys EFSA-Q-2008-785) (2). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parantaa raudan imeytymistä”. |
| --- | --- |

(5)

PROBI AB toimitti 22 päivänä joulukuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Lactobacillus plantarum 299v -maitohappobakteerin vaikutuksia raudan imeytymisen parantamiseen (kysymys EFSA-Q-2008-785) (2). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parantaa raudan imeytymistä”.

| (6) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 6 päivänä huhtikuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) –maitohappobakteerin nauttimisen ja väitetyn vaikutuksen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei tulisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 6 päivänä huhtikuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) –maitohappobakteerin nauttimisen ja väitetyn vaikutuksen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei tulisi hyväksyä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä päätettäessä on otettu huomioon kannanotot, joita komissio on asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan nojalla saanut hakijoilta ja yleisöltä. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä päätettäessä on otettu huomioon kannanotot, joita komissio on asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan nojalla saanut hakijoilta ja yleisöltä.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut terveysväitteet kuuluvat kyseisen asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa vahvistettujen siirtymätoimenpiteiden piiriin ainoastaan, jos ne täyttävät kyseisessä kohdassa mainitut edellytykset, joihin kuuluu se edellytys, että niiden on oltava asetuksen mukaisia. Koska elintarviketurvallisuusviranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) -maitohappobakteerin nauttimisen ja väitetyn vaikutuksen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi, väite ei ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 säännösten mukainen, eikä siihen sen vuoksi sovelleta kyseisen asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa säädettyä siirtymäaikaa. On säädettävä kuuden kuukauden siirtymäajasta, jotta elintarvikealan toimijat voivat mukautua tässä asetuksessa säädettyihin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut terveysväitteet kuuluvat kyseisen asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa vahvistettujen siirtymätoimenpiteiden piiriin ainoastaan, jos ne täyttävät kyseisessä kohdassa mainitut edellytykset, joihin kuuluu se edellytys, että niiden on oltava asetuksen mukaisia. Koska elintarviketurvallisuusviranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) -maitohappobakteerin nauttimisen ja väitetyn vaikutuksen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi, väite ei ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 säännösten mukainen, eikä siihen sen vuoksi sovelleta kyseisen asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa säädettyä siirtymäaikaa. On säädettävä kuuden kuukauden siirtymäajasta, jotta elintarvikealan toimijat voivat mukautua tässä asetuksessa säädettyihin vaatimuksiin.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä esitettyä terveysväitettä ei lisätä sallittuja väitteitä koskevaan yhteisön luetteloon, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 3 kohdassa.

Sitä saa kuitenkin käyttää vielä kuuden kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 999, s. 1–9.

2

The EFSA Journal

---

LIITE

Hylätyt terveysväitteet

| Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset | Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä | Väite | EFSAn lausunnon numero |
| --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parantaa raudan imeytymistä. | Q-2008-785 |

Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset

Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä

Väite

EFSAn lausunnon numero

Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843)

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) parantaa raudan imeytymistä.

Q-2008-785

---

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 376/2010,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2010,

tiettyjen elintarvikkeisiin liittyvien ja sairauden riskin vähenemiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien terveysväitteiden hyväksymisestä ja hyväksymisen epäämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 983/2009 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan,

on kuullut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antaman lausunnon, jossa puolletaan terveysväitteen hyväksymistä, on sisällettävä tietyt yksityiskohtaiset tiedot. Kyseiset tiedot olisi esitettävä tiettyjen elintarvikkeisiin liittyvien terveysväitteiden hyväksymisestä ja hyväksymisen epäämisestä annettujen asetusten hyväksyttyjä väitteitä käsittelevässä liitteessä, ja niissä olisi ilmoitettava tapauksesta riippuen väitteen tarkistettu sanamuoto, väitteen käytön erityisedellytykset ja tarvittaessa asianomaisen elintarvikkeen nauttimisen edellytykset tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 vahvistettujen sääntöjen ja elintarviketurvallisuusviranomaisen antamien lausuntojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antaman lausunnon, jossa puolletaan terveysväitteen hyväksymistä, on sisällettävä tietyt yksityiskohtaiset tiedot. Kyseiset tiedot olisi esitettävä tiettyjen elintarvikkeisiin liittyvien terveysväitteiden hyväksymisestä ja hyväksymisen epäämisestä annettujen asetusten hyväksyttyjä väitteitä käsittelevässä liitteessä, ja niissä olisi ilmoitettava tapauksesta riippuen väitteen tarkistettu sanamuoto, väitteen käytön erityisedellytykset ja tarvittaessa asianomaisen elintarvikkeen nauttimisen edellytykset tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 vahvistettujen sääntöjen ja elintarviketurvallisuusviranomaisen antamien lausuntojen mukaisesti.

| (2) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen annettua lausunnot kasvistanoleista ja kasvisteroleista ja veren LDL-kolesterolin alentamisesta/vähentämisestä (kysymys EFSA-Q-2008-085 ja kysymys EFSA-Q-2008-118) (2) komission asetuksessa (EY) N:o 983/2009 (3) hyväksyttiin terveysväitteet, joiden mukaan kasvisterolien/kasvistanoliesterien ”on osoitettu alentavan/vähentävän veren kolesterolitasoa. Korkea kolesteroliarvo on sepelvaltimotaudin riskitekijä””ja liitti siihen sen käyttöä koskevan erityisedellytyksen””Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin vähintään 2 g kasvisteroleja/kasvistanoleja”. |
| --- | --- |

(2)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen annettua lausunnot kasvistanoleista ja kasvisteroleista ja veren LDL-kolesterolin alentamisesta/vähentämisestä (kysymys EFSA-Q-2008-085 ja kysymys EFSA-Q-2008-118) (2) komission asetuksessa (EY) N:o 983/2009 (3) hyväksyttiin terveysväitteet, joiden mukaan kasvisterolien/kasvistanoliesterien ”on osoitettu alentavan/vähentävän veren kolesterolitasoa. Korkea kolesteroliarvo on sepelvaltimotaudin riskitekijä””ja liitti siihen sen käyttöä koskevan erityisedellytyksen””Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin vähintään 2 g kasvisteroleja/kasvistanoleja”.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaisen terveysväitteiden hyväksymismenettelyn yhteydessä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20 päivänä helmikuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että elintarviketurvallisuusviranomaiselta on saatava tieteellinen lausunto määrällisen vaikutuksen ilmoittamisesta terveysväitteissä sen varmistamiseksi, että tällaiset terveysväitteet hyväksytään sellaisessa muodossa, etteivät ne johda kuluttajaa harhaan, ja että käyttöedellytykset vahvistetaan yhtenäisesti. Komissio esitti tämän vuoksi lausuntopyynnön elintarviketurvallisuusviranomaiselle kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaisen terveysväitteiden hyväksymismenettelyn yhteydessä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20 päivänä helmikuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että elintarviketurvallisuusviranomaiselta on saatava tieteellinen lausunto määrällisen vaikutuksen ilmoittamisesta terveysväitteissä sen varmistamiseksi, että tällaiset terveysväitteet hyväksytään sellaisessa muodossa, etteivät ne johda kuluttajaa harhaan, ja että käyttöedellytykset vahvistetaan yhtenäisesti. Komissio esitti tämän vuoksi lausuntopyynnön elintarviketurvallisuusviranomaiselle kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (4) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 3 päivänä elokuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon (kysymykset EFSA-Q-2009-00530 ja EFSA-Q-2009-00718) (4), jossa todettiin, että nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g rasvalevitteiden, maitotuotteiden, majoneesin ja salaatinkastikkeiden kaltaisiin elintarvikkeisiin lisättyjä kasvisteroleja/kasvistanoleja voidaan odottaa keskimäärin 7–10,5 prosentin vähentymistä ja että tällaisella vähentymisellä on biologista merkitystä. Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti lisäksi, että veren LDL-kolesterolia vähentävä vaikutus todetaan tavallisesti 2–3 viikon kuluessa ja sitä voidaan pitää yllä jatkuvalla kasvisterolien/kasvistanolien nauttimisella. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 3 päivänä elokuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon (kysymykset EFSA-Q-2009-00530 ja EFSA-Q-2009-00718) (4), jossa todettiin, että nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g rasvalevitteiden, maitotuotteiden, majoneesin ja salaatinkastikkeiden kaltaisiin elintarvikkeisiin lisättyjä kasvisteroleja/kasvistanoleja voidaan odottaa keskimäärin 7–10,5 prosentin vähentymistä ja että tällaisella vähentymisellä on biologista merkitystä. Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti lisäksi, että veren LDL-kolesterolia vähentävä vaikutus todetaan tavallisesti 2–3 viikon kuluessa ja sitä voidaan pitää yllä jatkuvalla kasvisterolien/kasvistanolien nauttimisella.

| (5) | Ottaen näin ollen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon ja sen varmistamiseksi, että väitetyn vaikutuksen suuruusluokkaan viittaavat terveysväitteet hyväksytään sellaisessa muodossa, etteivät ne johda kuluttajaa harhaan, ja niiden käytön edellytykset vahvistetaan yhtenäisesti, on tarpeen muuttaa asetettuja käytön edellytyksiä niiden kahden hyväksytyn terveysväitteen osalta, jotka liittyvät kasvisterolien ja kasvistanoliesterien vaikutuksiin veren kolesterolin alentamisessa. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen näin ollen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon ja sen varmistamiseksi, että väitetyn vaikutuksen suuruusluokkaan viittaavat terveysväitteet hyväksytään sellaisessa muodossa, etteivät ne johda kuluttajaa harhaan, ja niiden käytön edellytykset vahvistetaan yhtenäisesti, on tarpeen muuttaa asetettuja käytön edellytyksiä niiden kahden hyväksytyn terveysväitteen osalta, jotka liittyvät kasvisterolien ja kasvistanoliesterien vaikutuksiin veren kolesterolin alentamisessa.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen annettua lausunnon välttämättömistä rasvahapoista ja erityisesti α-linoleenihaposta (ALA) ja linoleiinihaposta (LA) ja lasten normaalista kasvusta ja kehityksestä (kysymys EFSA-Q-2008-079) (5) komissio hyväksyi asetuksessa (EY) N:o 983/2009 terveysväitteen ”Välttämättömiä rasvahappoja tarvitaan lasten normaaliin kasvuun ja kehitykseen””ja liitti siihen sen käyttöä koskevan erityisedellytyksen””Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin linoleiinihappoa 1 % kokonaisenergiasta ja α-linoleenihappoa 0,2 % kokonaisenergiasta”. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen annettua lausunnon välttämättömistä rasvahapoista ja erityisesti α-linoleenihaposta (ALA) ja linoleiinihaposta (LA) ja lasten normaalista kasvusta ja kehityksestä (kysymys EFSA-Q-2008-079) (5) komissio hyväksyi asetuksessa (EY) N:o 983/2009 terveysväitteen ”Välttämättömiä rasvahappoja tarvitaan lasten normaaliin kasvuun ja kehitykseen””ja liitti siihen sen käyttöä koskevan erityisedellytyksen””Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin linoleiinihappoa 1 % kokonaisenergiasta ja α-linoleenihappoa 0,2 % kokonaisenergiasta”.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaisen terveysväitteiden hyväksymismenettelyn yhteydessä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20 päivänä helmikuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että elintarviketurvallisuusviranomaista olisi kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyydettävä antamaan yleinen lausunto viitearvoista rasvahappojen merkitsemistä varten, jotta voidaan tarkistaa kyseisen hyväksytyn terveysväitteen käytön edellytykset. Komissio ja jäsenvaltiot saivat 3 päivänä elokuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon (kysymys EFSA-Q-2009-00548) (6), jossa todettiin, että monityydyttymättömälle n-3-sarjan rasvahapolle ALA ehdotettu merkintöihin sisällytettävä 2 g:n viitearvo vastaa väestölle yleensä suunnattuja saantisuosituksia Euroopan maissa. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen ehdotti monityydyttymättömälle n-6-sarjan rasvahapolle LA merkintöihin sisällytettäväksi saannin viitearvoksi 10 g. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaisen terveysväitteiden hyväksymismenettelyn yhteydessä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20 päivänä helmikuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että elintarviketurvallisuusviranomaista olisi kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyydettävä antamaan yleinen lausunto viitearvoista rasvahappojen merkitsemistä varten, jotta voidaan tarkistaa kyseisen hyväksytyn terveysväitteen käytön edellytykset. Komissio ja jäsenvaltiot saivat 3 päivänä elokuuta 2009 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon (kysymys EFSA-Q-2009-00548) (6), jossa todettiin, että monityydyttymättömälle n-3-sarjan rasvahapolle ALA ehdotettu merkintöihin sisällytettävä 2 g:n viitearvo vastaa väestölle yleensä suunnattuja saantisuosituksia Euroopan maissa. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen ehdotti monityydyttymättömälle n-6-sarjan rasvahapolle LA merkintöihin sisällytettäväksi saannin viitearvoksi 10 g.

| (8) | Ottaen näin ollen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon ja asianmukaisten käytön edellytysten asettamiseksi rasvahappojen vaikutuksiin liittyville terveysväitteille, on tarpeen muuttaa asetettuja käytön edellytyksiä sen hyväksytyn terveysväitteen osalta, joka liittyy välttämättömien rasvahappojen vaikutukseen lasten normaaliin kasvuun ja kehitykseen. |
| --- | --- |

(8)

Ottaen näin ollen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon ja asianmukaisten käytön edellytysten asettamiseksi rasvahappojen vaikutuksiin liittyville terveysväitteille, on tarpeen muuttaa asetettuja käytön edellytyksiä sen hyväksytyn terveysväitteen osalta, joka liittyy välttämättömien rasvahappojen vaikutukseen lasten normaaliin kasvuun ja kehitykseen.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 983/2009 liitteessä I oleva taulukko seuraavasti:

| 1) | Korvataan ensimmäisen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:
  ”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g kasvisteroleja. Viittaus vaikutuksen suuruusluokkaan voidaan tehdä vain seuraaviin ryhmiin kuuluvista elintarvikkeista: rasvalevitteet, maitotuotteet, majoneesi ja salaatinkastikkeet. Vaikutuksen suuruusluokkaan viitattaessa kuluttajalle on ilmoitettava koko vaihteluväli ’7–10 %’ sekä vaikutuksen saamiseksi tarvittavan käytön kesto ”2–3 viikkoa”.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan ensimmäisen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:

”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g kasvisteroleja. Viittaus vaikutuksen suuruusluokkaan voidaan tehdä vain seuraaviin ryhmiin kuuluvista elintarvikkeista: rasvalevitteet, maitotuotteet, majoneesi ja salaatinkastikkeet. Vaikutuksen suuruusluokkaan viitattaessa kuluttajalle on ilmoitettava koko vaihteluväli ’7–10 %’ sekä vaikutuksen saamiseksi tarvittavan käytön kesto ”2–3 viikkoa”.”

| 2) | Korvataan toisen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:
  ”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g kasvistanoleja. Viittaus vaikutuksen suuruusluokkaan voidaan tehdä vain seuraaviin ryhmiin kuuluvista elintarvikkeista: rasvalevitteet, maitotuotteet, majoneesi ja salaatinkastikkeet. Vaikutuksen suuruusluokkaan viitattaessa kuluttajalle on ilmoitettava koko vaihteluväli ’7–10 %’ sekä vaikutuksen saamiseksi tarvittavan käytön kesto ’2–3 viikkoa’.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan toisen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:

”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 1,5–2,4 g kasvistanoleja. Viittaus vaikutuksen suuruusluokkaan voidaan tehdä vain seuraaviin ryhmiin kuuluvista elintarvikkeista: rasvalevitteet, maitotuotteet, majoneesi ja salaatinkastikkeet. Vaikutuksen suuruusluokkaan viitattaessa kuluttajalle on ilmoitettava koko vaihteluväli ’7–10 %’ sekä vaikutuksen saamiseksi tarvittavan käytön kesto ’2–3 viikkoa’.”

| 3) | Korvataan kolmannen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:
  ”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 2 g α-linoleenihappoa (ALA) ja 10 g linoleiinihappoa (LA).” |
| --- | --- |

3)

Korvataan kolmannen kohdan viidennessä sarakkeessa (Väitteen käytön edellytykset) oleva teksti seuraavasti:

”Kuluttajalle ilmoitetaan, että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 2 g α-linoleenihappoa (ALA) ja 10 g linoleiinihappoa (LA).”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  The EFSA Journal, (2008) 781, s. 1–2 ja 825, s. 1–13.

2

The EFSA Journal

(3)  EUVL L 277, 22.10.2009, s. 3.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1175, s. 1–9.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2008) 783, s. 1–10.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2009) 1176, s. 1–11.

6

The EFSA Journal

---

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 377/2010,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2010,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn vireille paneminen

| (1) | Komissio vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin tuontia ja jonka oli tehnyt Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC), jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia kuivan natriumglukonaatin kokonaistuotannosta unionissa edustavien tuottajien puolesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin tuontia ja jonka oli tehnyt Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC), jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia kuivan natriumglukonaatin kokonaistuotannosta unionissa edustavien tuottajien puolesta.

| (2) | Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja tällaisen polkumyynnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyyntimenettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja tällaisen polkumyynnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyyntimenettelyn aloittamiselle.

| (3) | Menettely aloitettiin 11 päivänä elokuuta 2009, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Menettely aloitettiin 11 päivänä elokuuta 2009, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2).

2.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tehneille unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tehneille unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (5) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (6) | Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla, ja eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja, mukaan lukien kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä, esitti yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön saman asetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla, ja eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja, mukaan lukien kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä, esitti yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön saman asetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla.

| (7) | Koska vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa sekä tuojien määrä unionissa oli ilmeisen suuri, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tässä tapauksessa voidaan mahdollisesti käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(7)

Koska vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa sekä tuojien määrä unionissa oli ilmeisen suuri, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tässä tapauksessa voidaan mahdollisesti käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää.

| (8) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivästä heinäkuuta 200830 päivään kesäkuuta 2009). |
| --- | --- |

(8)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivästä heinäkuuta 200830 päivään kesäkuuta 2009).

| (9) | Koska otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön saatiin vain vähän vastauksia, päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien eikä unionin tuojien kohdalla. |
| --- | --- |

(9)

Koska otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön saatiin vain vähän vastauksia, päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien eikä unionin tuojien kohdalla.

| (10) | Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille niille kiinalaisille yrityksille ja unionin tuojille, jotka olivat vastanneet otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön, sekä unionin tuottajille ja kaikille tiedossa oleville unionin tuojille ja käyttäjille. Vastaukset saatiin kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdelta unionin tuottajalta sekä neljältä tuojalta/käyttäjältä. |
| --- | --- |

(10)

Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille niille kiinalaisille yrityksille ja unionin tuojille, jotka olivat vastanneet otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön, sekä unionin tuottajille ja kaikille tiedossa oleville unionin tuojille ja käyttäjille. Vastaukset saatiin kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdelta unionin tuottajalta sekä neljältä tuojalta/käyttäjältä.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  1) | unionin tuottajat:






  — | Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Ranska ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

1)

unionin tuottajat:

—

Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Ranska ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset,

| — | Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italia ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset; |
| --- | --- |

—

Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italia ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset;

| 2) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

2)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,

| — | Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;

| 3) | unionin käyttäjät/tuojat:






  — | Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Ranska, |
| --- | --- | --- |

3)

unionin käyttäjät/tuojat:

—

Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Ranska,

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Saksa, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Saksa,

| — | CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksa. |
| --- | --- |

—

CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksa.

| (12) | Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnetä markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:






  — | Yhdysvalloissa toimiva tuottaja: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, USA. |
| --- | --- | --- |

(12)

Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnetä markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:

—

Yhdysvalloissa toimiva tuottaja: PMP — Fermentation Products Inc., Peoria, USA.

3.   Tutkimusajanjakso

| (13) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(13)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva kuiva natriumglukonaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 2918 16 00. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva kuiva natriumglukonaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 2918 16 00.

| (15) | Kuivaa natriumglukonaattia käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa sitoutumisen hidastinaineena ja betonin pehmitteenä ja muussa teollisuudessa metallien pintakäsittelyyn (ruosteen, oksidien ja rasvan poisto) sekä pullojen ja teollisuuslaitteiden puhdistukseen. Tuotetta voidaan käyttää myös elintarvike- ja lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(15)

Kuivaa natriumglukonaattia käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa sitoutumisen hidastinaineena ja betonin pehmitteenä ja muussa teollisuudessa metallien pintakäsittelyyn (ruosteen, oksidien ja rasvan poisto) sekä pullojen ja teollisuuslaitteiden puhdistukseen. Tuotetta voidaan käyttää myös elintarvike- ja lääketeollisuudessa.

2.   Samankaltainen tuote

| (16) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä kuivalla natriumglukonaatilla, vertailumaaksi valitussa Yhdysvalloissa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla, Kiinassa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla sekä Kiinassa valmistetulla ja unioniin myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä kuivalla natriumglukonaatilla, vertailumaaksi valitussa Yhdysvalloissa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla, Kiinassa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla sekä Kiinassa valmistetulla ja unioniin myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet.

| (17) | Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(17)

Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (18) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (19) | Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(19)

Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; |
| --- | --- |

4)

vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (20) | Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, esitti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(20)

Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, esitti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa.

| (21) | Yritys osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(21)

Yritys osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (22) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset.

| (23) | Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; |
| --- | --- | --- |

(23)

Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;

| 2) | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; |
| --- | --- |

2)

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;

| 3) | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta; |
| --- | --- |

3)

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;

| 4) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; sekä |
| --- | --- |

4)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; sekä

| 5) | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

5)

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (24) | Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd esitti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön ja palautti yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(24)

Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd esitti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön ja palautti yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa.

| (25) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. |
| --- | --- |

(25)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.

3.   Normaaliarvo

3.1   Vertailumaa

| (26) | Kun on kyse siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(26)

Kun on kyse siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (27) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa soveltuvaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle ehdotettiin Yhdysvaltoja. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä. |
| --- | --- |

(27)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa soveltuvaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle ehdotettiin Yhdysvaltoja. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.

| (28) | Kukaan asianomaisista osapuolista ei esittänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

(28)

Kukaan asianomaisista osapuolista ei esittänyt huomautuksia.

| (29) | EU:n ulkopuolella kuivaa natriumglukonaattia valmistetaan vain muutamissa maissa, jotka ovat Yhdysvallat, Kiina ja Korean tasavalta. Sen vuoksi ainoa mahdollinen vaihtoehto Yhdysvalloille oli Korean tasavalta. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin kuivaa natriumglukonaattia valmistaviin yrityksiin Korean tasavallassa, mutta ei kuitenkaan saanut kyseisiltä tuottajilta vastausta. |
| --- | --- |

(29)

EU:n ulkopuolella kuivaa natriumglukonaattia valmistetaan vain muutamissa maissa, jotka ovat Yhdysvallat, Kiina ja Korean tasavalta. Sen vuoksi ainoa mahdollinen vaihtoehto Yhdysvalloille oli Korean tasavalta. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin kuivaa natriumglukonaattia valmistaviin yrityksiin Korean tasavallassa, mutta ei kuitenkaan saanut kyseisiltä tuottajilta vastausta.

| (30) | Yhdysvalloissa toimiva tuottaja toimi tutkimuksessa täysin yhteistyössä, vastasi kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja hyväksyi tarkastuskäynnin tekemisen. |
| --- | --- |

(30)

Yhdysvalloissa toimiva tuottaja toimi tutkimuksessa täysin yhteistyössä, vastasi kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja hyväksyi tarkastuskäynnin tekemisen.

| (31) | Komissio katsoi, että Yhdysvallat täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla myydyt määrät olivat riittäviä ja kilpailu markkinoilla oli merkittävää johtuen kotimaisesta tuotannosta ja tuonnista muista maista, kuten Kiinasta, Italiasta ja Ranskasta. Lisäksi Yhdysvalloissa ei ollut otettu käyttöön polkumyyntitullia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoi, että Yhdysvallat täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla myydyt määrät olivat riittäviä ja kilpailu markkinoilla oli merkittävää johtuen kotimaisesta tuotannosta ja tuonnista muista maista, kuten Kiinasta, Italiasta ja Ranskasta. Lisäksi Yhdysvalloissa ei ollut otettu käyttöön polkumyyntitullia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

| (32) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Yhdysvaltoja voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna soveltuvana vertailumaana. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Yhdysvaltoja voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna soveltuvana vertailumaana.

3.2   Normaaliarvon määrittämisessä käytetyt menetelmät

3.2.1   Yritys, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (33) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen osalta, oliko sen kuivan natriumglukonaatin kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia Kiinan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä unioniin. |
| --- | --- |

(33)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen osalta, oliko sen kuivan natriumglukonaatin kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia Kiinan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä unioniin.

| (34) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yrityksen kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(34)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yrityksen kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (35) | Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja unioniin vietäväksi myydyn kuivan natriumglukonaatin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(35)

Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja unioniin vietäväksi myydyn kuivan natriumglukonaatin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (36) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko sellaisen kuivan natriumglukonaatin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(36)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko sellaisen kuivan natriumglukonaatin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

| (37) | Kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten suuruinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tuolloin hinta laskettiin tietyn tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(37)

Kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten suuruinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tuolloin hinta laskettiin tietyn tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (38) | Kun kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli tuotantokustannuksia alhaisempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(38)

Kun kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli tuotantokustannuksia alhaisempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

| (39) | Koska tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja se tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvon perustana käytettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneiden kaikkien myyntitapahtumien tosiasiallista kotimarkkinahintaa. |
| --- | --- |

(39)

Koska tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja se tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvon perustana käytettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneiden kaikkien myyntitapahtumien tosiasiallista kotimarkkinahintaa.

3.2.2   Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (40) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin Kiinalle vertailumaan yhteistyötä tehneeltä tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin vientiin. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin Kiinalle vertailumaan yhteistyötä tehneeltä tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin vientiin.

| (41) | Lisäksi tutkittiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Sen vuoksi normaaliarvon perustana käytettiin kunkin tuotelajin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi tutkittiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Sen vuoksi normaaliarvon perustana käytettiin kunkin tuotelajin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

3.3   Vientihinta

| (42) | Kaikki yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, ja näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Kaikki yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, ja näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.4   Vertailu

| (43) | Normaaliarvoa ja vientihintaa vertailtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(43)

Normaaliarvoa ja vientihintaa vertailtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (44) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja vertailumaan tuottaja) myönnettiin oikaisut kuljetus-, rahti- ja vakuutus- pakkaus- ja luottokustannusten sekä epäsuoran verotuksen, pankkimaksujen ja palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(44)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja vertailumaan tuottaja) myönnettiin oikaisut kuljetus-, rahti- ja vakuutus- pakkaus- ja luottokustannusten sekä epäsuoran verotuksen, pankkimaksujen ja palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

4.   Polkumyyntimarginaalit

| (45) | Yritykselle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Yritykselle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (46) | Yrityksen, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, osalta verrattiin vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa unioniin suuntautuvan viennin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Yrityksen, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, osalta verrattiin vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa unioniin suuntautuvan viennin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

| (47) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 51,1 % |

(47)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

51,1 %

| (48) | Muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyön tason. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastauksissa ilmoittamia kokonaisvientimääriä verrattiin Eurostatin tuontitilastoista saatuihin kokonaistuontia koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

(48)

Muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyön tason. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastauksissa ilmoittamia kokonaisvientimääriä verrattiin Eurostatin tuontitilastoista saatuihin kokonaistuontia koskeviin tietoihin.

| (49) | Yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen (56 %), ja Eurostatista saadut hintatiedot eivät olleet tarkoituksenmukaisia, koska niihin sisältyi muihin kalliisiin tuotteisiin liittyviä tietoja, joita ei voitu erottaa tarkasti, joten koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin valituksessa esitettyjen, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen (56 %), ja Eurostatista saadut hintatiedot eivät olleet tarkoituksenmukaisia, koska niihin sisältyi muihin kalliisiin tuotteisiin liittyviä tietoja, joita ei voitu erottaa tarkasti, joten koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin valituksessa esitettyjen, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjen tietojen perusteella.

| (50) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 79,2 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta. |
| --- | --- |

(50)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 79,2 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotannonalan määritelmä ja tuotanto unionissa

| (51) | Yhteistyössä toimineiden teollisuusryhmien Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Yhteistyössä toimineiden teollisuusryhmien Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia.

| (52) | Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (53) | Koska unionin tuotannonalan muodostaa näin ollen vain kaksi tuottajaa, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(53)

Koska unionin tuotannonalan muodostaa näin ollen vain kaksi tuottajaa, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

2.   Unionin kulutus

| (54) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unioniin tuonnin määrän perusteella. Koska viimeksi mainitut tiedot sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen lisäksi myös muita kuin natriumglukonaattia koskevia tietoja, Eurostatin lukuihin tehtiin asianmukaisia oikaisuja, jotta voitiin kohtuudella arvioida tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä. |
| --- | --- |

(54)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unioniin tuonnin määrän perusteella. Koska viimeksi mainitut tiedot sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen lisäksi myös muita kuin natriumglukonaattia koskevia tietoja, Eurostatin lukuihin tehtiin asianmukaisia oikaisuja, jotta voitiin kohtuudella arvioida tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä.

| (55) | Kulutus unionin markkinoilla kasvoi 12 prosenttia vuosina 2005–2007. Tämän jälkeen kulutus laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana 21 prosenttia alle vuoden 2005 tason. Kaiken kaikkiaan kulutus laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia.

  Taulukko 1 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (tonnia) (indeksi) | 100 | 106 | 112 | 104 | 91 |
| Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät ja kyselylomakevastaukset. |

(55)

Kulutus unionin markkinoilla kasvoi 12 prosenttia vuosina 2005–2007. Tämän jälkeen kulutus laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana 21 prosenttia alle vuoden 2005 tason. Kaiken kaikkiaan kulutus laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia.

Taulukko 1

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (tonnia) (indeksi)

100

106

112

104

91

Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät ja kyselylomakevastaukset.

3.   Tuonti Kiinasta unioniin

3.1   Tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (56) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi noin 2 300 tonnista vuonna 2005 noin 4 000 tonniin tutkimusajanjaksolla eli noin 77 prosentilla ja oli korkeimmillaan noin 5 300 tonnia vuonna 2008. Vastaava Kiinan markkinaosuus melkein kaksinkertaistui vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,8 prosenttiin. On huomattava, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli peräti 28,6 prosenttia vuonna 2008 juuri ennen tutkimusajanjaksoa, jolloin se laski 24,8 prosenttiin.

  Taulukko 2 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 2 291 | 3 470 | 5 204 | 5 348 | 4 065 |
| Kiinasta tuleva tuonti (tonnia) (indeksi) | 100 | 152 | 227 | 234 | 177 |
| Kiinan markkinaosuus | 12,8 % | 18,3 % | 26 % | 28,6 % | 24,8 % |
| Kiinan markkinaosuus (indeksi) | 100 | 143 | 203 | 224 | 194 |
| Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät. |

(56)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi noin 2 300 tonnista vuonna 2005 noin 4 000 tonniin tutkimusajanjaksolla eli noin 77 prosentilla ja oli korkeimmillaan noin 5 300 tonnia vuonna 2008. Vastaava Kiinan markkinaosuus melkein kaksinkertaistui vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,8 prosenttiin. On huomattava, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli peräti 28,6 prosenttia vuonna 2008 juuri ennen tutkimusajanjaksoa, jolloin se laski 24,8 prosenttiin.

Taulukko 2

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

2 291

3 470

5 204

5 348

4 065

Kiinasta tuleva tuonti (tonnia) (indeksi)

100

152

227

234

177

Kiinan markkinaosuus

12,8 %

18,3 %

26 %

28,6 %

24,8 %

Kiinan markkinaosuus (indeksi)

100

143

203

224

194

Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät.

3.2   Yksikkömyyntihinta

| (57) | Vuonna 2005 Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 482 euroa tonnilta. Hinta kasvoi vakaasti saavuttaen 524 euroa tonnilta vuonna 2008 ja laski sitten tutkimusajanjaksolla 502 euroon tonnilta. Kaiken kaikkiaan hinta kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia.

  Taulukko 3 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 482 | 511 | 514 | 524 | 502 |
| Indeksi | 100 | 106 | 107 | 109 | 104 |
| Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontihinnat. |

(57)

Vuonna 2005 Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 482 euroa tonnilta. Hinta kasvoi vakaasti saavuttaen 524 euroa tonnilta vuonna 2008 ja laski sitten tutkimusajanjaksolla 502 euroon tonnilta. Kaiken kaikkiaan hinta kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia.

Taulukko 3

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

482

511

514

524

502

Indeksi

100

106

107

109

104

Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontihinnat.

3.3   Hintojen alittavuus

| (58) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. |
| --- | --- |

(58)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset.

| (59) | Tämän menetelmän perusteella edellä esitettyjen hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) osoitti, että hintojen alittavuuden marginaali vaihteli 13 prosentista 29 prosenttiin ja että marginaalit olivat suurimmat yhteistyössä toimimattomilla vientiä harjoittavilla tuottajilla. |
| --- | --- |

(59)

Tämän menetelmän perusteella edellä esitettyjen hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) osoitti, että hintojen alittavuuden marginaali vaihteli 13 prosentista 29 prosenttiin ja että marginaalit olivat suurimmat yhteistyössä toimimattomilla vientiä harjoittavilla tuottajilla.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (60) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(60)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

4.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (61) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 4 prosenttia vuosina 2005–2007 ja pysyi tällä tasolla tarkastelujakson loppuun saakka. |
| --- | --- |

(61)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 4 prosenttia vuosina 2005–2007 ja pysyi tällä tasolla tarkastelujakson loppuun saakka.

| (62) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kasvoi vuosina 2005–2007, ennen kuin se laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana. Kaiken kaikkiaan tuotanto laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kokonaistuotanto tutkimusajanjaksolla oli 30 000–40 000 tonnia. |
| --- | --- |

(62)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kasvoi vuosina 2005–2007, ennen kuin se laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana. Kaiken kaikkiaan tuotanto laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kokonaistuotanto tutkimusajanjaksolla oli 30 000–40 000 tonnia.

| (63) | Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 15 prosenttia tarkastelujaksolla.

  Taulukko 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Tuotantomäärä (indeksi) | 100 | 104 | 105 | 84 | 88 |
| Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 104 | 101 | 81 | 85 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(63)

Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 15 prosenttia tarkastelujaksolla.

Taulukko 4

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

100

100

104

104

104

Tuotantomäärä (indeksi)

100

104

105

84

88

Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)

100

104

101

81

85

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

4.2   Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat unionissa

| (64) | Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille säilyi samalla tasolla vuosina 2005–2007 ja laski sitten 13 prosenttiyksiköllä. Tarkastelujaksolla myynnin määrä laski 21 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille säilyi samalla tasolla vuosina 2005–2007 ja laski sitten 13 prosenttiyksiköllä. Tarkastelujaksolla myynnin määrä laski 21 prosenttia.

| (65) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkasteluajanjaksolla vuoden 2005 74,9 prosentista tutkimusajanjakson 64,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(65)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkasteluajanjaksolla vuoden 2005 74,9 prosentista tutkimusajanjakson 64,7 prosenttiin.

| (66) | Keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Vuosina 2006–2008 keskimääräinen myyntihinta pysyi samalla tasolla mutta laski sitten 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä (indeksi) | 100 | 104 | 99 | 86 | 79 |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 74,9 % | 73,4 % | 66,5 % | 61,4 % | 64,7 % |
| Indeksi | 100 | 98 | 89 | 82 | 86 |
| Keskimääräiset hinnat (indeksi) | 100 | 97 | 97 | 97 | 88 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(66)

Keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Vuosina 2006–2008 keskimääräinen myyntihinta pysyi samalla tasolla mutta laski sitten 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä (indeksi)

100

104

99

86

79

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

74,9 %

73,4 %

66,5 %

61,4 %

64,7 %

Indeksi

100

98

89

82

86

Keskimääräiset hinnat (indeksi)

100

97

97

97

88

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

4.3   Varastot

| (67) | Varastot pienenivät tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen määrä oli 1 000–5 000 tonnia.

  Taulukko 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (indeksi) | 100 | 92 | 120 | 92 | 63 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(67)

Varastot pienenivät tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen määrä oli 1 000–5 000 tonnia.

Taulukko 6

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Varastot (indeksi)

100

92

120

92

63

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

4.4   Kannattavuus, investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta

| (68) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla oli kannattavaa, mutta kannattavuus laski huomattavasti vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle. |
| --- | --- |

(68)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla oli kannattavaa, mutta kannattavuus laski huomattavasti vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle.

| (69) | Vaikka investoinnit jatkuivat vuosina 2005–2007, väheten vuonna 2006, ne laskivat jyrkästi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla investoinnit vähenivät 76 prosenttia. |
| --- | --- |

(69)

Vaikka investoinnit jatkuivat vuosina 2005–2007, väheten vuonna 2006, ne laskivat jyrkästi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla investoinnit vähenivät 76 prosenttia.

| (70) | Samaa kehityssuuntaa noudattaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta ja myynnistä saatu investointien tuotto pysyi vakaana vuosina 2005–2007 mutta laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(70)

Samaa kehityssuuntaa noudattaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta ja myynnistä saatu investointien tuotto pysyi vakaana vuosina 2005–2007 mutta laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla.

| (71) | Myös unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta kehittyi saman suuntaisesti kuin muut taloudelliset tekijät ja laski 51 prosenttia tarkastelujaksolla.

  Taulukko 7 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (indeksi) | 100 | 90 | 86 | 52 | 19 |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 61 | 140 | 16 | 24 |
| Investointien tuotto (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 60 | 21 |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 92 | 20 | 106 | 49 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(71)

Myös unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta kehittyi saman suuntaisesti kuin muut taloudelliset tekijät ja laski 51 prosenttia tarkastelujaksolla.

Taulukko 7

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus (indeksi)

100

90

86

52

19

Investoinnit (indeksi)

100

61

140

16

24

Investointien tuotto (indeksi)

100

100

100

60

21

Kassavirta (indeksi)

100

92

20

106

49

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

4.5   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (72) | Työllisyys lisääntyi hiukan vuosina 2005–2007 ja laski sitten vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla työllisyys laski 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Työllisyys lisääntyi hiukan vuosina 2005–2007 ja laski sitten vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla työllisyys laski 13 prosenttia.

| (73) | Palkat pienenivät 6 prosenttia vuonna 2006 mutta palautuivat vuoden 2005 tasolle vuonna 2007 ja nousivat taas vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(73)

Palkat pienenivät 6 prosenttia vuonna 2006 mutta palautuivat vuoden 2005 tasolle vuonna 2007 ja nousivat taas vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 10 prosenttia.

| (74) | Tuottavuus työntekijää kohti säilyi vakaana koko tarkastelujakson aikana lisääntyen 1 prosentilla vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle.

  Taulukko 8 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (indeksi) | 100 | 99 | 104 | 85 | 87 |
| Palkat (indeksi) | 100 | 94 | 100 | 104 | 110 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 104 | 101 | 99 | 101 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(74)

Tuottavuus työntekijää kohti säilyi vakaana koko tarkastelujakson aikana lisääntyen 1 prosentilla vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle.

Taulukko 8

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työllisyys (indeksi)

100

99

104

85

87

Palkat (indeksi)

100

94

100

104

110

Tuottavuus (indeksi)

100

104

101

99

101

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

4.6   Kasvu

| (75) | Unionin kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä laski 21 prosenttia. Tämä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(75)

Unionin kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä laski 21 prosenttia. Tämä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla.

4.7   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (76) | Edellä polkumyyntiä koskevassa osassa määritetyt Kiinan polkumyyntimarginaalit ovat merkittävät. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(76)

Edellä polkumyyntiä koskevassa osassa määritetyt Kiinan polkumyyntimarginaalit ovat merkittävät. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.   Vahinkoa koskeva päätelmä

| (77) | Useimmat unionin tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla negatiivisesti. Unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät indikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät niinikään negatiivisesti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(77)

Useimmat unionin tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla negatiivisesti. Unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät indikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät niinikään negatiivisesti tarkastelujaksolla.

| (78) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 29 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät, ja sen markkinaosuus pieneni. |
| --- | --- |

(78)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 29 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät, ja sen markkinaosuus pieneni.

| (79) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (80) | Euroopan komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(80)

Euroopan komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (81) | Tarkastelujaksolla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin määrä lisääntyi 77 prosenttia, mistä johtuen Kiinan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoista kasvoi samana ajanjaksona 94 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin vähenemistä ja sen myötä markkinaosuuden pienenemistä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei pidetä merkittävänä verrattuna tarkastelujakson kokonaistilanteeseen. |
| --- | --- |

(81)

Tarkastelujaksolla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin määrä lisääntyi 77 prosenttia, mistä johtuen Kiinan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoista kasvoi samana ajanjaksona 94 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin vähenemistä ja sen myötä markkinaosuuden pienenemistä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei pidetä merkittävänä verrattuna tarkastelujakson kokonaistilanteeseen.

| (82) | Kiinasta tulevan tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan kuin lähes kaikki unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit kääntyivät laskuun. Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski sekä määrältään että arvoltaan, mikä johti markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla, kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alittavuus esti unionin tuotannonalaa säilyttämästä hintatasonsa unionin markkinoilla. Tämä johti merkittävään kannattavuuden laskuun alle tason, joka mahdollistaisi tarpeelliset investoinnit. |
| --- | --- |

(82)

Kiinasta tulevan tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan kuin lähes kaikki unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit kääntyivät laskuun. Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski sekä määrältään että arvoltaan, mikä johti markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla, kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alittavuus esti unionin tuotannonalaa säilyttämästä hintatasonsa unionin markkinoilla. Tämä johti merkittävään kannattavuuden laskuun alle tason, joka mahdollistaisi tarpeelliset investoinnit.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneella halpatuonnilla, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tarkastelujaksolla, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tarkastelujaksolla sekä markkinaosuuden pienenemisessä. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneella halpatuonnilla, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tarkastelujaksolla, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tarkastelujaksolla sekä markkinaosuuden pienenemisessä.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1   Tuonti muista kolmansista maista

| (84) | Tuonti kolmansista maista, joita tämä tutkimus ei koskenut, laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, mikä johti niiden markkinaosuuden pienenemiseen 2 prosenttiyksiköllä. Tämän tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 102 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Tuonti kolmansista maista, joita tämä tutkimus ei koskenut, laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, mikä johti niiden markkinaosuuden pienenemiseen 2 prosenttiyksiköllä. Tämän tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 102 prosenttia.

| (85) | Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista tarkastelujaksolla kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 9











  Muut kolmannet maat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muun tuonnin kokonaismäärä (tonnia) | 2 210 | 1 566 | 1 502 | 1 867 | 1 709 |
| Indeksi | 100 | 71 | 68 | 84 | 77 |
| Muun tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 914 | 1 275 | 1 305 | 1 680 | 1 844 |
| Indeksi | 100 | 140 | 143 | 184 | 202 |
| Lähde: Oikaistut Eurostatin tiedot. |

(85)

Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista tarkastelujaksolla kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 9

Muut kolmannet maat

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Muun tuonnin kokonaismäärä (tonnia)

2 210

1 566

1 502

1 867

1 709

Indeksi

100

71

68

84

77

Muun tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

914

1 275

1 305

1 680

1 844

Indeksi

100

140

143

184

202

Lähde: Oikaistut Eurostatin tiedot.

| (86) | Tuonnin määrä muista kolmansista maista laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, kun taas tuonnin hinnat kaksinkertaistuivat samana aikana. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tuonti muista kolmansista maista poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(86)

Tuonnin määrä muista kolmansista maista laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, kun taas tuonnin hinnat kaksinkertaistuivat samana aikana. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tuonti muista kolmansista maista poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.

3.2   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (87) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan vientimyynti väheni 10 prosenttia ja hinnat nousivat 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(87)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan vientimyynti väheni 10 prosenttia ja hinnat nousivat 8 prosenttia.

| (88) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei unionin tuotannonalan vientimyynti muihin kolmansiin maihin voinut poistaa syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(88)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei unionin tuotannonalan vientimyynti muihin kolmansiin maihin voinut poistaa syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä.

3.3   Käyttö kytkösmarkkinoilla

| (89) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan käyttö kytkösmarkkinoilla kasvoi 56 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:

  Taulukko 10 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käyttö kytkösmarkkinoilla (indeksi) | 100 | 126 | 115 | 148 | 156 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(89)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan käyttö kytkösmarkkinoilla kasvoi 56 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 10

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Käyttö kytkösmarkkinoilla (indeksi)

100

126

115

148

156

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (90) | On kuitenkin huomattava, että unionin tuotannonalalla oli edelleen käyttämätöntä kapasiteettia 10 000–20 000 tonnia. Siksi voidaan katsoa, että siirtymisellä kytköskäyttöön reagoitiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin, sillä ottaen huomioon natriumglukonaatin alhainen hintataso saattaa olla kannattavampaa tuottaa jatkojalostustuotteita. Huomattava käyttämätön kapasiteetti natriumglukonaatin osalta osoittaa, että unionin tuotannonalan tarkoitus ei ole siirtyä pysyvästi jatkojalostustuotteiden valmistukseen vaan että jatkojalostustuotteiden valmistus voidaan nähdä keinona suojautua polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta. |
| --- | --- |

(90)

On kuitenkin huomattava, että unionin tuotannonalalla oli edelleen käyttämätöntä kapasiteettia 10 000–20 000 tonnia. Siksi voidaan katsoa, että siirtymisellä kytköskäyttöön reagoitiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin, sillä ottaen huomioon natriumglukonaatin alhainen hintataso saattaa olla kannattavampaa tuottaa jatkojalostustuotteita. Huomattava käyttämätön kapasiteetti natriumglukonaatin osalta osoittaa, että unionin tuotannonalan tarkoitus ei ole siirtyä pysyvästi jatkojalostustuotteiden valmistukseen vaan että jatkojalostustuotteiden valmistus voidaan nähdä keinona suojautua polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta.

| (91) | Tästä syystä katsotaan, ettei kytköskäytön lisääntyminen poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(91)

Tästä syystä katsotaan, ettei kytköskäytön lisääntyminen poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

3.4   EU:n kulutuksen kehittyminen

| (92) | EU:n kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, mikä johtunee nykyisestä taloudellisesta taantumasta. Sen vuoksi tutkittiin, onko kulutuksen laskulla voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(92)

EU:n kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, mikä johtunee nykyisestä taloudellisesta taantumasta. Sen vuoksi tutkittiin, onko kulutuksen laskulla voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

| (93) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kuitenkin huomattavasti enemmän (21 %), kun taas tuonti Kiinasta kasvoi 77 prosenttia samana aikana. Markkinaosuudet kehittyivät samansuuntaisesti. Unionin tuotannonala menetti 10 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuonti Kiinasta lähes kaksinkertaisti markkinaosuutensa vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(93)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kuitenkin huomattavasti enemmän (21 %), kun taas tuonti Kiinasta kasvoi 77 prosenttia samana aikana. Markkinaosuudet kehittyivät samansuuntaisesti. Unionin tuotannonala menetti 10 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuonti Kiinasta lähes kaksinkertaisti markkinaosuutensa vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,9 prosenttiin.

| (94) | Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, ettei EU:n kulutuksen laskun voida sellaisenaan katsoa poistavan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, ettei EU:n kulutuksen laskun voida sellaisenaan katsoa poistavan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (95) | Edellä kuvattu analyysi osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, ja sen hinnan alittavuus oli merkittävä. Kiinasta tulevan halpatuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tarkastelujaksolla. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(95)

Edellä kuvattu analyysi osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, ja sen hinnan alittavuus oli merkittävä. Kiinasta tulevan halpatuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tarkastelujaksolla. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.

| (96) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa erotettiin asianmukaisesti kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa erotettiin asianmukaisesti kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

| (97) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti Euroopan komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(97)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti Euroopan komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

2.   Unionin tuotannonala

2.1   Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset unionin tuotannonalaan

| (98) | Kuten edellä esitetään, polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista on aiheutunut vahinkoa myyntimäärien huomattavana pienenemisenä ja hinnan alenemisena, mikä puolestaan on johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. On odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen unionin tuotannonalan kuivan natriumglukonaatin myynnin määrät kasvavat ja hinnat nousevat, minkä seurauksena unionin tuotannonala voisi saavuttaa hyväksyttävän kannattavuuden tason. |
| --- | --- |

(98)

Kuten edellä esitetään, polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista on aiheutunut vahinkoa myyntimäärien huomattavana pienenemisenä ja hinnan alenemisena, mikä puolestaan on johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. On odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen unionin tuotannonalan kuivan natriumglukonaatin myynnin määrät kasvavat ja hinnat nousevat, minkä seurauksena unionin tuotannonala voisi saavuttaa hyväksyttävän kannattavuuden tason.

| (99) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku johtuu sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta unionin tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(99)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku johtuu sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta unionin tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen.

| (100) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki unionin tuotannonalan ponnistelut kannattavuuden palauttamisessa riittävällä tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi unionin tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(100)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki unionin tuotannonalan ponnistelut kannattavuuden palauttamisessa riittävällä tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi unionin tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä.

| (101) | Näin ollen on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat unionin tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(101)

Näin ollen on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat unionin tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.

3.   Tuojat/kauppiaat

| (102) | Kyselylomakkeet lähetettiin viidelle tuojalle. Yksikään niistä ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(102)

Kyselylomakkeet lähetettiin viidelle tuojalle. Yksikään niistä ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

| (103) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin/kauppiaisiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(103)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin/kauppiaisiin merkittävästi.

4.   Käyttäjät

| (104) | Kyselylomakkeet lähetettiin 23 käyttäjälle. Vain neljä käyttäjää toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja heistä vain kolme käytti ja toi suoraan Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näiden kolmen yhteistyössä toimineen käyttäjän suora tuonti kattoi 10 prosenttia Kiinasta tulevasta kuivan natriumglukonaatin kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. Neljäs yhteistyössä toiminut käyttäjä ei käyttänyt Kiinasta tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(104)

Kyselylomakkeet lähetettiin 23 käyttäjälle. Vain neljä käyttäjää toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja heistä vain kolme käytti ja toi suoraan Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näiden kolmen yhteistyössä toimineen käyttäjän suora tuonti kattoi 10 prosenttia Kiinasta tulevasta kuivan natriumglukonaatin kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. Neljäs yhteistyössä toiminut käyttäjä ei käyttänyt Kiinasta tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (105) | Kyseiset neljä käyttäjää toimivat kemian teollisuudessa Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tuottavat useita eri tuotteita; osassa tuotteita käytetään natriumglukonaattia raaka-aineena. Natriumglukonaatti ei ole erityisen merkittävä osa tuotantokustannuksia. Vaikka oletetaan, että hinnan korotusta ei voida siirtää lopullisen asiakkaan maksettavaksi, ehdotetun polkumyyntitullin enimmäisvaikutusten arvioidaan olevan hyvin vähäiset. Olisi huomattava myös, että tuotteet, joihin käytetään natriumglukonaattia, muodostavat vain alle 5 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta. |
| --- | --- |

(105)

Kyseiset neljä käyttäjää toimivat kemian teollisuudessa Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tuottavat useita eri tuotteita; osassa tuotteita käytetään natriumglukonaattia raaka-aineena. Natriumglukonaatti ei ole erityisen merkittävä osa tuotantokustannuksia. Vaikka oletetaan, että hinnan korotusta ei voida siirtää lopullisen asiakkaan maksettavaksi, ehdotetun polkumyyntitullin enimmäisvaikutusten arvioidaan olevan hyvin vähäiset. Olisi huomattava myös, että tuotteet, joihin käytetään natriumglukonaattia, muodostavat vain alle 5 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta.

| (106) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että saatujen tietojen perusteella mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että saatujen tietojen perusteella mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi.

5.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (107) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (108) | Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(108)

Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (109) | Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä. |
| --- | --- |

(109)

Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä.

| (110) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Valituksessa esitetyn voittomarginaalin (ennen veroja) katsottiin olevan kohtuullinen, ja sitä käytettiin tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(110)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Valituksessa esitetyn voittomarginaalin (ennen veroja) katsottiin olevan kohtuullinen, ja sitä käytettiin tähän tarkoitukseen.

| (111) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(111)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (112) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä oikaistua painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan painotettuun keskimääräiseen hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(112)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä oikaistua painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan painotettuun keskimääräiseen hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

| (113) | Laskettaessa kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa koko maata koskevaa vahingon korjaavaa tasoa, on huomattava, että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalia laskettaessa käytettiin valituksessa esitettyjä, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjä tietoja. |
| --- | --- |

(113)

Laskettaessa kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa koko maata koskevaa vahingon korjaavaa tasoa, on huomattava, että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalia laskettaessa käytettiin valituksessa esitettyjä, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjä tietoja.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (114) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (115) | Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:








  Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 29,9 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,3 % | 51,1 % | 27,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 53,4 % | 79,2 % | 53,4 % |

(115)

Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntitulli

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

29,9 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,3 %

51,1 %

27,3 %

Kaikki muut yritykset

53,4 %

79,2 %

53,4 %

| (116) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(116)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (117) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(117)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (118) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(118)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.

3.   Erityiset seurantatoimet

| (119) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: |
| --- | --- |

(119)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava:

| (120) | Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(120)

Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

| (121) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(121)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.

H.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (122) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(122)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2918 16 00 (TARIC-koodi 2918160010), tuonnissa.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:

| Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,3 % | A973 |
| Kaikki muut yritykset | 53,4 % | A999 |

Yritys

Tulli

Taric-lisäkoodi

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,3 %

A973

Kaikki muut yritykset

53,4 %

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 188, 11.8.2009, s. 24.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LIITE

1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavasti:

| 1. | Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1.

Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.

| 2. | Seuraava vakuutus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn kuivan natriumglukonaatin, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.
  Päiväys ja allekirjoitus” |
| --- | --- |

2.

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn kuivan natriumglukonaatin, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.

Päiväys ja allekirjoitus”

---

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/17

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 378/2010,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä toukokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 126,4 |
| TN | 107,3 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | MA | 61,4 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 86,3 |
| 0709 90 70 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 69,6 |
| MA | 60,6 |
| TN | 47,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZA | 77,8 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,0 |
| BR | 79,2 |
| CA | 80,5 |
| CL | 79,7 |
| CN | 81,9 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 107,9 |
| US | 126,4 |
| UY | 93,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

68,6

MA

126,4

TN

107,3

TR

95,9

ZZ

99,6

0707 00 05

MA

61,4

TR

111,2

ZZ

86,3

0709 90 70

TR

105,8

ZZ

105,8

0805 10 20

EG

56,8

IL

69,6

MA

60,6

TN

47,1

TR

54,8

ZZ

57,8

0805 50 10

TR

66,3

ZA

77,8

ZZ

72,1

0808 10 80

AR

82,0

BR

79,2

CA

80,5

CL

79,7

CN

81,9

MK

22,1

NZ

107,9

US

126,4

UY

93,0

ZA

92,6

ZZ

84,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/19

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 31 päivänä maaliskuuta 2010,

tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

(2010/251/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Irlannin hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Máire GEOGHEGAN-QUINN nimitettiin 23 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) uudeksi toimikaudeksi, joka alkoi 1 päivänä maaliskuuta 2006 ja päättyy 29 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Máire GEOGHEGAN-QUINN nimitettiin 23 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) uudeksi toimikaudeksi, joka alkoi 1 päivänä maaliskuuta 2006 ja päättyy 29 päivänä helmikuuta 2012.

| (2) | Neuvoston puheenjohtajalle 8 päivänä helmikuuta 2010 osoittamassaan kirjeessä Máire GEOGHEGAN-QUINN ilmoitti eroavansa tehtävästään tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston puheenjohtajalle 8 päivänä helmikuuta 2010 osoittamassaan kirjeessä Máire GEOGHEGAN-QUINN ilmoitti eroavansa tehtävästään tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä.

| (3) | Hänen eroamisensa johdosta on jäljellä olevaksi toimikaudeksi tarpeen nimittää uusi jäsen, |
| --- | --- |

(3)

Hänen eroamisensa johdosta on jäljellä olevaksi toimikaudeksi tarpeen nimittää uusi jäsen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Eoin O’SHEA tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi Máire GEOGHEGAN-QUINN in jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 29 päivään helmikuuta 2012.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EUVL L 22, 26.1.2006, s. 51.

1

---

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/20

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010,

Schengenin rajasäännöstön täydentämisestä Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavan ulkoisten merirajojen valvonnan osalta

(2010/252/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rajojen valvonnan tavoitteena on estää luvattomat rajanylitykset, torjua rajatylittävää rikollisuutta ja ottaa kiinni rajan laittomasti ylittäneet henkilöt tai toteuttaa muita heihin kohdistettavia toimenpiteitä. Rajavalvonnalla olisi pystyttävä tehokkaasti estämään henkilöitä kiertämästä rajanylityspaikoilla tehtävät tarkastukset, ehkäisemään ennalta tällaisia pyrkimyksiä sekä havaitsemaan ulkorajojen luvattomat ylitykset. |
| --- | --- |

(1)

Rajojen valvonnan tavoitteena on estää luvattomat rajanylitykset, torjua rajatylittävää rikollisuutta ja ottaa kiinni rajan laittomasti ylittäneet henkilöt tai toteuttaa muita heihin kohdistettavia toimenpiteitä. Rajavalvonnalla olisi pystyttävä tehokkaasti estämään henkilöitä kiertämästä rajanylityspaikoilla tehtävät tarkastukset, ehkäisemään ennalta tällaisia pyrkimyksiä sekä havaitsemaan ulkorajojen luvattomat ylitykset.

| (2) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto, jäljempänä ’virasto’, vastaa jäsenvaltioiden operatiivisen yhteistyön koordinoinnista unionin oikeuden soveltamisen helpottamiseksi muun muassa rajavalvonnan alalla. Rajavalvontatoimet, joita jonkin jäsenvaltion meri- ja ilmavoimien yksiköt suorittavat toisten jäsenvaltioiden merirajoilla osana viraston koordinoimaa operatiivista yhteistyötä, sekä tällaisen yhteistyön lujittaminen edellyttävät lisäsääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto, jäljempänä ’virasto’, vastaa jäsenvaltioiden operatiivisen yhteistyön koordinoinnista unionin oikeuden soveltamisen helpottamiseksi muun muassa rajavalvonnan alalla. Rajavalvontatoimet, joita jonkin jäsenvaltion meri- ja ilmavoimien yksiköt suorittavat toisten jäsenvaltioiden merirajoilla osana viraston koordinoimaa operatiivista yhteistyötä, sekä tällaisen yhteistyön lujittaminen edellyttävät lisäsääntöjä.

| (3) | Valvontaoperaatiossa toteutettujen toimenpiteiden olisi oltava oikeassa suhteessa niiden tavoitteisiin nähden, ja niissä olisi kunnioitettava täysimääräisesti perusoikeuksia sekä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikeuksia, erityisesti palauttamiskieltoa, asetuksen (EY) N:o 562/2006 ja unionin oikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltioita sitovat turvapaikkasäännöstön määräykset ja erityisesti pakolaisaseman myöntämistä tai poistamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista 1 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/85/EY (2) säännökset, jotka koskevat jäsenvaltioiden alueella, myös niiden rajoilla tai kauttakulkualueilla, tehtyjä turvapaikkahakemuksia. |
| --- | --- |

(3)

Valvontaoperaatiossa toteutettujen toimenpiteiden olisi oltava oikeassa suhteessa niiden tavoitteisiin nähden, ja niissä olisi kunnioitettava täysimääräisesti perusoikeuksia sekä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikeuksia, erityisesti palauttamiskieltoa, asetuksen (EY) N:o 562/2006 ja unionin oikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltioita sitovat turvapaikkasäännöstön määräykset ja erityisesti pakolaisaseman myöntämistä tai poistamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista 1 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/85/EY (2) säännökset, jotka koskevat jäsenvaltioiden alueella, myös niiden rajoilla tai kauttakulkualueilla, tehtyjä turvapaikkahakemuksia.

| (4) | Eurooppa-neuvosto korosti kokouksissaan 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 sekä 29 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 tarvetta tehostaa viraston koordinoimia rajavalvontaoperaatioita sekä tarvetta määritellä selkeät säännöt yhteisille partioille. Kesäkuun Eurooppa-neuvosto korosti myös tarvetta määritellä säännöt pelastettujen henkilöiden maihin laskemiselle. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto korosti kokouksissaan 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 sekä 29 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 tarvetta tehostaa viraston koordinoimia rajavalvontaoperaatioita sekä tarvetta määritellä selkeät säännöt yhteisille partioille. Kesäkuun Eurooppa-neuvosto korosti myös tarvetta määritellä säännöt pelastettujen henkilöiden maihin laskemiselle.

| (5) | Olisi otettava huomioon, että viraston koordinoimat rajavalvontaoperaatiot toteutetaan operaatiosuunnitelman mukaisesti noudattaen sen koordinointikeskuksen antamia ohjeita ja aikataulua, jossa operaatioon osallistuvat jäsenvaltiot ja virasto ovat edustettuina, ja että ennen operaation käynnistämistä määritellään yksi tai useampi isäntäjäsenvaltio, jonka rajaa valvotaan. |
| --- | --- |

(5)

Olisi otettava huomioon, että viraston koordinoimat rajavalvontaoperaatiot toteutetaan operaatiosuunnitelman mukaisesti noudattaen sen koordinointikeskuksen antamia ohjeita ja aikataulua, jossa operaatioon osallistuvat jäsenvaltiot ja virasto ovat edustettuina, ja että ennen operaation käynnistämistä määritellään yksi tai useampi isäntäjäsenvaltio, jonka rajaa valvotaan.

| (6) | Tämän päätöksen täytäntöönpano ei vaikuta unionin ja jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon, eikä se vaikuta niihin jäsenvaltioiden velvoitteisiin, jotka johtuvat Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta, ihmishengen turvallisuutta merellä koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, kansainvälisestä etsintä- ja pelastuspalveluja merellä koskevasta yleissopimuksesta, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta ja sen maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvaa maahanmuuttajien salakuljetusta koskevasta lisäpöytäkirjasta, pakolaisten oikeusasemaa koskevasta yleissopimuksesta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevasta yleissopimuksesta sekä muista kansainvälisistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(6)

Tämän päätöksen täytäntöönpano ei vaikuta unionin ja jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon, eikä se vaikuta niihin jäsenvaltioiden velvoitteisiin, jotka johtuvat Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta, ihmishengen turvallisuutta merellä koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, kansainvälisestä etsintä- ja pelastuspalveluja merellä koskevasta yleissopimuksesta, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta ja sen maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvaa maahanmuuttajien salakuljetusta koskevasta lisäpöytäkirjasta, pakolaisten oikeusasemaa koskevasta yleissopimuksesta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevasta yleissopimuksesta sekä muista kansainvälisistä sopimuksista.

| (7) | Merellä toteutettavien rajavalvontaoperaatioiden yhteydessä saatetaan joutua pelastamaan merihädässä olevia henkilöitä. |
| --- | --- |

(7)

Merellä toteutettavien rajavalvontaoperaatioiden yhteydessä saatetaan joutua pelastamaan merihädässä olevia henkilöitä.

| (8) | Kansainvälisen oikeuden säännösten mukaan kunkin valtion on velvoitettava lippunsa alla purjehtivan aluksen kapteeni auttamaan merellä hengenvaarassa olevia henkilöitä ja kiirehtimään mahdollisimman nopeasti paikalle pelastamaan merihädässä olevia henkilöitä, jos se on mahdollista aiheuttamatta vakavaa vaaraa alukselle, miehistölle tai matkustajille. Tällaista apua olisi tarjottava riippumatta autettavien henkilöiden kansalaisuudesta tai asemasta taikka olosuhteista, joista henkilöt löydetään. |
| --- | --- |

(8)

Kansainvälisen oikeuden säännösten mukaan kunkin valtion on velvoitettava lippunsa alla purjehtivan aluksen kapteeni auttamaan merellä hengenvaarassa olevia henkilöitä ja kiirehtimään mahdollisimman nopeasti paikalle pelastamaan merihädässä olevia henkilöitä, jos se on mahdollista aiheuttamatta vakavaa vaaraa alukselle, miehistölle tai matkustajille. Tällaista apua olisi tarjottava riippumatta autettavien henkilöiden kansalaisuudesta tai asemasta taikka olosuhteista, joista henkilöt löydetään.

| (9) | Jotta toimet voitaisiin tällaisissa tilanteissa koordinoida paremmin operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, tähän päätökseen olisi sisällytettävä ei-sitovat ohjeet tällaisten operaatioiden toteuttamisen helpottamiseksi. Tämä päätös ei saisi vaikuttaa etsintä- ja pelastusviranomaisten tehtäviin, joihin kuuluu muun muassa huolehtia koordinoinnista ja yhteistyöstä, jotta pelastetut henkilöt voidaan toimittaa turvalliseen paikkaan. |
| --- | --- |

(9)

Jotta toimet voitaisiin tällaisissa tilanteissa koordinoida paremmin operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, tähän päätökseen olisi sisällytettävä ei-sitovat ohjeet tällaisten operaatioiden toteuttamisen helpottamiseksi. Tämä päätös ei saisi vaikuttaa etsintä- ja pelastusviranomaisten tehtäviin, joihin kuuluu muun muassa huolehtia koordinoinnista ja yhteistyöstä, jotta pelastetut henkilöt voidaan toimittaa turvalliseen paikkaan.

| (10) | Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, joita ovat muun muassa ihmisarvon kunnioittaminen, kidutuksen sekä epäinhimillisen tai halventavan rangaistuksen ja kohtelun kielto, oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, palauttamiskiellon periaate, syrjimättömyys ja lapsen oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava tätä päätöstä kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, joita ovat muun muassa ihmisarvon kunnioittaminen, kidutuksen sekä epäinhimillisen tai halventavan rangaistuksen ja kohtelun kielto, oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, palauttamiskiellon periaate, syrjimättömyys ja lapsen oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava tätä päätöstä kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli viraston koordinoimina toimivien rajavartiolaitosten suorittamaa merirajojen valvontaa koskevien lisäsääntöjen vahvistamista, koska jäsenvaltioilla on erilaiset lait ja käytännöt, vaan se voidaan operaatioiden monikansallisen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli viraston koordinoimina toimivien rajavartiolaitosten suorittamaa merirajojen valvontaa koskevien lisäsääntöjen vahvistamista, koska jäsenvaltioilla on erilaiset lait ja käytännöt, vaan se voidaan operaatioiden monikansallisen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (12) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 22 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä päätös perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 22 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä päätös perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (13) | Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (3) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (4) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(13)

Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (3) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (4) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (14) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä kyseisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä tammikuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/146/EY (6) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(14)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä kyseisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä tammikuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/146/EY (6) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (15) | Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn päätöksen 2008/261/EY (7) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(15)

Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta 28 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn päätöksen 2008/261/EY (7) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (16) | Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (8) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(16)

Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (8) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (17) | Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (9) mukaisesti. Irlanti ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(17)

Tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (9) mukaisesti. Irlanti ei siten osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (18) | Schengenin rajasäännöstökomitea, jota kuultiin 19 päivänä lokakuuta 2009, ei antanut lausuntoa, minkä johdosta komissio antoi menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) 5 a artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä neuvostolle ja toimitti sen samanaikaisesti Euroopan parlamentille, |
| --- | --- |

(18)

Schengenin rajasäännöstökomitea, jota kuultiin 19 päivänä lokakuuta 2009, ei antanut lausuntoa, minkä johdosta komissio antoi menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) 5 a artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä neuvostolle ja toimitti sen samanaikaisesti Euroopan parlamentille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ulkoisten merirajojen valvontaan, jota toteutetaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’virasto’, koordinoiman jäsenvaltioiden operatiivisen yhteistyön yhteydessä, sovelletaan liitteessä olevassa I osassa vahvistettuja sääntöjä. Kyseiset säännöt ja liitteessä olevassa II osassa vahvistetut ei-sitovat ohjeet liitetään osaksi kutakin viraston koordinoimaa operaatiota varten laadittavaa operaatiosuunnitelmaa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 26 päivänä huhtikuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 326, 13.12.2005, s. 13.

2

(3)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

3

(4)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

4

(5)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

5

(6)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

6

(7)  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 3.

7

(8)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

8

(9)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

9

(10)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

---

LIITE

I   OSA

Viraston koordinoimia merirajaoperaatioita koskevat säännöt

1.   Yleiset periaatteet

1.1   Valvontaoperaatioon liittyvät toimenpiteet on toteutettava perusoikeuksia kunnioittaen ja niin, ettei vaaranneta pysäytettyjen tai pelastettujen henkilöiden eikä operaatioon osallistuvien yksiköiden turvallisuutta.

1.2   Ketään henkilöä ei saa laskea maihin eikä muutoin luovuttaa sellaisen maan viranomaisille, joka ei noudata palauttamiskiellon periaatetta tai josta henkilö saatetaan karkottaa tai palauttaa toiseen maahan, joka ei noudata palauttamiskieltoa. Pysäytetyille tai pelastetuille henkilöille on mahdollisuuksien mukaan annettava asianmukaisesti tietoja, jotta he voivat ilmoittaa mahdolliset syyt, joiden vuoksi he uskovat, että laskeminen maihin ehdotettuun paikkaan johtaisi palauttamiskiellon rikkomiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1.1 kohdan soveltamista.

1.3   Koko operaation aikana on kiinnitettävä huomiota lasten, ihmiskaupan uhrien, välitöntä lääkintäapua tarvitsevien, kansainvälistä suojelua tarvitsevien sekä muiden erityisen haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden erityistarpeisiin.

1.4   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaoperaatioon osallistuville rajavartijoille on annettu koulutusta perusoikeuksien ja pakolaislainsäädännön asianmukaisista säännöksistä ja että he tuntevat kansainvälisen etsintä- ja pelastusjärjestelmän.

2.   Pysäyttäminen

2.1   Kun alus tai muu meriliikenteeseen tarkoitettu kulkuväline, jäljempänä ’alus’, havaitaan, sitä on lähestyttävä sen tunnistetietojen ja kansallisuuden selvittämiseksi, ja lisätoimiin ryhtymistä odotettaessa sitä on tarkkailtava turvallisen välimatkan päästä. Tiedot aluksesta on ilmoitettava välittömästi koordinointikeskukselle, joka on perustettu viraston koordinoiman merioperaation yhteydessä ja sitä varten.

2.2   Jos alus on saapumassa tai saapunut operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion lisävyöhykkeelle tai aluevesille, tiedot aluksesta on ilmoitettava koordinointikeskukselle, joka välittää ne asianomaiselle jäsenvaltiolle.

2.3   Kaikista aluksista, joiden epäillään harjoittavan laitonta toimintaa operaation toiminta-alueeseen kuulumattomilla merialueilla, on ilmoitettava koordinointikeskukselle, joka välittää tiedot asianomaiselle jäsenvaltiolle tai asianomaisille jäsenvaltioille.

2.4   Valvontaoperaation aikana aluksiin tai muihin meriliikenteeseen tarkoitettuihin kulkuvälineisiin, joiden on perusteltua syytä epäillä kuljettavan henkilöitä, jotka aikovat kiertää rajatarkastukset rajanylityspisteissä, voidaan kohdistaa muun muassa seuraavia toimenpiteitä:

| a) | tietojen ja asiakirjojen pyytäminen aluksen omistuksesta, rekisteröinnistä ja muista matkaan liittyvistä seikoista sekä aluksella olevien henkilöiden henkilöllisyydestä, kansalaisuudesta ja muista asiaankuuluvista seikoista; |
| --- | --- |

a)

tietojen ja asiakirjojen pyytäminen aluksen omistuksesta, rekisteröinnistä ja muista matkaan liittyvistä seikoista sekä aluksella olevien henkilöiden henkilöllisyydestä, kansalaisuudesta ja muista asiaankuuluvista seikoista;

| b) | aluksen pysäyttäminen, alukselle nousu ja aluksen, sen lastin ja aluksella olevien henkilöiden tarkastaminen sekä aluksella olevien henkilöiden kuulustelu; |
| --- | --- |

b)

aluksen pysäyttäminen, alukselle nousu ja aluksen, sen lastin ja aluksella olevien henkilöiden tarkastaminen sekä aluksella olevien henkilöiden kuulustelu;

| c) | ilmoittaminen aluksella oleville henkilöille, ettei heillä ole lupaa ylittää rajaa ja että aluksen johtoa voidaan rangaista matkan mahdollistamisesta; |
| --- | --- |

c)

ilmoittaminen aluksella oleville henkilöille, ettei heillä ole lupaa ylittää rajaa ja että aluksen johtoa voidaan rangaista matkan mahdollistamisesta;

| d) | aluksen takavarikointi ja sillä olevien henkilöiden kiinniotto; |
| --- | --- |

d)

aluksen takavarikointi ja sillä olevien henkilöiden kiinniotto;

| e) | aluksen määrääminen muuttamaan reittiään siten, että se poistuu aluevesiltä tai lisävyöhykkeeltä tai välttyy saapumasta niille, ja aluksen saattaminen tai seuraaminen, kunnes se on matkalla kohti tällaista reittiä; |
| --- | --- |

e)

aluksen määrääminen muuttamaan reittiään siten, että se poistuu aluevesiltä tai lisävyöhykkeeltä tai välttyy saapumasta niille, ja aluksen saattaminen tai seuraaminen, kunnes se on matkalla kohti tällaista reittiä;

| f) | aluksen tai sillä olevien henkilöiden ohjaaminen kolmanteen maahan tai aluksen tai sillä olevien henkilöiden luovuttaminen kolmannen maan viranomaisille; |
| --- | --- |

f)

aluksen tai sillä olevien henkilöiden ohjaaminen kolmanteen maahan tai aluksen tai sillä olevien henkilöiden luovuttaminen kolmannen maan viranomaisille;

| g) | aluksen tai sillä olevien henkilöiden ohjaaminen isäntäjäsenvaltioon tai operaatioon osallistuvaan muuhun jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

g)

aluksen tai sillä olevien henkilöiden ohjaaminen isäntäjäsenvaltioon tai operaatioon osallistuvaan muuhun jäsenvaltioon.

2.5   Edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava seuraavin edellytyksin:

2.5.1   Aluevedet ja lisävyöhyke

| 2.5.1.1 | Edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava isäntäjäsenvaltion annettua luvan ja noudattaen sen antamia ohjeita, jotka on toimitettu operaatioon osallistuvalle yksikölle koordinointikeskuksen kautta. Yksikön on ilmoitettava isäntäjäsenvaltiolle koordinointikeskuksen kautta, onko pysäytetyn aluksen päällikkö pyytänyt ilmoittamaan asiasta lippuvaltion diplomaattiselle edustajalle tai konsulivirkamiehelle. |
| --- | --- |

2.5.1.1

Edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava isäntäjäsenvaltion annettua luvan ja noudattaen sen antamia ohjeita, jotka on toimitettu operaatioon osallistuvalle yksikölle koordinointikeskuksen kautta. Yksikön on ilmoitettava isäntäjäsenvaltiolle koordinointikeskuksen kautta, onko pysäytetyn aluksen päällikkö pyytänyt ilmoittamaan asiasta lippuvaltion diplomaattiselle edustajalle tai konsulivirkamiehelle.

| 2.5.1.2 | Kaikki operatiiviset toimet operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion aluevesillä tai lisävyöhykkeellä on toteutettava kyseisen rannikkovaltion luvalla. Koordinointikeskukselle on ilmoitettava kaikesta yhteydenpidosta kyseisen rannikkovaltion kanssa sekä toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

2.5.1.2

Kaikki operatiiviset toimet operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion aluevesillä tai lisävyöhykkeellä on toteutettava kyseisen rannikkovaltion luvalla. Koordinointikeskukselle on ilmoitettava kaikesta yhteydenpidosta kyseisen rannikkovaltion kanssa sekä toteutetuista toimista.

2.5.2   Lisävyöhykkeen ulkopuoliset avomerialueet

| 2.5.2.1 | Jos alus purjehtii operaatioon osallistuvan jäsenvaltion lipun alla tai käyttää operaatioon osallistuvan jäsenvaltion kansallista rekisteröintitunnusta, 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava lippuvaltion annettua luvan. Kyseistä jäsenvaltiota koordinointikeskuksessa edustavalla kansallisella viranomaisella on oltava valtuudet myöntää tai välittää tällainen lupa. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Jos alus purjehtii operaatioon osallistuvan jäsenvaltion lipun alla tai käyttää operaatioon osallistuvan jäsenvaltion kansallista rekisteröintitunnusta, 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava lippuvaltion annettua luvan. Kyseistä jäsenvaltiota koordinointikeskuksessa edustavalla kansallisella viranomaisella on oltava valtuudet myöntää tai välittää tällainen lupa.

| 2.5.2.2 | Jos alus purjehtii operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion tai kolmannen maan lipun alla tai käyttää operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion tai kolmannen maan rekisteröintitunnusta, rekisteröinnistä on pyydettävä vahvistus lippuvaltiolta asianmukaisten kanavien kautta, ja jos kansallisuus vahvistetaan, maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevan Palermon pöytäkirjan mukaisesti lippuvaltiolta on pyydettävä lupa toteuttaa 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
  Koordinointikeskukselle on ilmoitettava kaikesta yhteydenpidosta lippuvaltion kanssa. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Jos alus purjehtii operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion tai kolmannen maan lipun alla tai käyttää operaatioon osallistumattoman jäsenvaltion tai kolmannen maan rekisteröintitunnusta, rekisteröinnistä on pyydettävä vahvistus lippuvaltiolta asianmukaisten kanavien kautta, ja jos kansallisuus vahvistetaan, maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevan Palermon pöytäkirjan mukaisesti lippuvaltiolta on pyydettävä lupa toteuttaa 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.

Koordinointikeskukselle on ilmoitettava kaikesta yhteydenpidosta lippuvaltion kanssa.

| 2.5.2.3 | Jos on perusteltua syytä epäillä, että vieraan valtion lipun alla purjehtivalla tai lippuaan näyttämästä kieltäytyvällä aluksella on tosiasiassa sama kansallisuus kuin operaatioon osallistuvalla yksiköllä, yksikön on varmistuttava aluksen oikeudesta purjehtia käyttämänsä lipun alla. Tätä varten yksikkö voi lähettää upseerin komennossa olevan veneen epäilyksen kohteena olevan aluksen luokse. Jos asiakirjojen tarkastaminen ei poista epäilyksiä, yksikön on tehtävä aluksella lisätarkastus, joka on suoritettava mahdollisimman hienovaraisesti. Valtioon, jonka lipun alla aluksen uskotaan purjehtivan, on otettava yhteyttä asianmukaisten kanavien kautta. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Jos on perusteltua syytä epäillä, että vieraan valtion lipun alla purjehtivalla tai lippuaan näyttämästä kieltäytyvällä aluksella on tosiasiassa sama kansallisuus kuin operaatioon osallistuvalla yksiköllä, yksikön on varmistuttava aluksen oikeudesta purjehtia käyttämänsä lipun alla. Tätä varten yksikkö voi lähettää upseerin komennossa olevan veneen epäilyksen kohteena olevan aluksen luokse. Jos asiakirjojen tarkastaminen ei poista epäilyksiä, yksikön on tehtävä aluksella lisätarkastus, joka on suoritettava mahdollisimman hienovaraisesti. Valtioon, jonka lipun alla aluksen uskotaan purjehtivan, on otettava yhteyttä asianmukaisten kanavien kautta.

| 2.5.2.4 | Jos on perusteltua syytä epäillä, että vieraan valtion lipun alla purjehtivalla tai lippuaan näyttämästä kieltäytyvällä aluksella on tosiasiassa jonkin toisen operaatioon osallistuvan jäsenvaltion kansallisuus, aluksen oikeus purjehtia käyttämänsä lipun alla on varmistettava asianomaisen jäsenvaltion luvalla. Kyseistä jäsenvaltiota koordinointikeskuksessa edustavalla kansallisella viranomaisella on oltava valtuudet myöntää tai välittää tällainen lupa.
  Jos edellä mainituissa tapauksissa aluksen kansallisuutta koskevat epäilykset osoittautuvat perustelluiksi, on toteutettava 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet 2.5.2.1 kohdassa asetetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

2.5.2.4

Jos on perusteltua syytä epäillä, että vieraan valtion lipun alla purjehtivalla tai lippuaan näyttämästä kieltäytyvällä aluksella on tosiasiassa jonkin toisen operaatioon osallistuvan jäsenvaltion kansallisuus, aluksen oikeus purjehtia käyttämänsä lipun alla on varmistettava asianomaisen jäsenvaltion luvalla. Kyseistä jäsenvaltiota koordinointikeskuksessa edustavalla kansallisella viranomaisella on oltava valtuudet myöntää tai välittää tällainen lupa.

Jos edellä mainituissa tapauksissa aluksen kansallisuutta koskevat epäilykset osoittautuvat perustelluiksi, on toteutettava 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet 2.5.2.1 kohdassa asetetuin edellytyksin.

| 2.5.2.5 | Jos on perusteltua syytä epäillä, että alus on vailla kansallisuutta tai rinnastettavissa kansallisuutta vailla olevaan alukseen, operaatioon osallistuvan yksikön on varmistuttava aluksen oikeudesta purjehtia käyttämänsä lipun alla. Tätä varten yksikkö voi lähettää upseerin komennossa olevan veneen epäilyksen kohteena olevan aluksen luokse. Jos asiakirjojen tarkastaminen ei poista epäilyksiä, yksikön on tehtävä aluksella lisätarkastus, joka on suoritettava mahdollisimman hienovaraisesti.
  Edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava, jos epäilyt aluksen kansalaisuudettomuudesta osoittautuvat perustelluiksi ja jos on perusteltua syytä epäillä, että alus osallistuu maahanmuuttajien salakuljettamiseen meritse kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävässä, maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevassa lisäpöytäkirjassa tarkoitetulla tavalla.
  Alus on vailla kansallisuutta tai rinnastettavissa kansallisuutta vailla olevaan alukseen, jos mikään valtio ei ole myöntänyt alukselle oikeutta purjehtia lippunsa alla tai jos alus purjehtii kahden tai useamman valtion lipun alla ja käyttää lippuja itselleen edulliseksi katsomallaan tavalla. |
| --- | --- |

2.5.2.5

Jos on perusteltua syytä epäillä, että alus on vailla kansallisuutta tai rinnastettavissa kansallisuutta vailla olevaan alukseen, operaatioon osallistuvan yksikön on varmistuttava aluksen oikeudesta purjehtia käyttämänsä lipun alla. Tätä varten yksikkö voi lähettää upseerin komennossa olevan veneen epäilyksen kohteena olevan aluksen luokse. Jos asiakirjojen tarkastaminen ei poista epäilyksiä, yksikön on tehtävä aluksella lisätarkastus, joka on suoritettava mahdollisimman hienovaraisesti.

Edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava, jos epäilyt aluksen kansalaisuudettomuudesta osoittautuvat perustelluiksi ja jos on perusteltua syytä epäillä, että alus osallistuu maahanmuuttajien salakuljettamiseen meritse kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävässä, maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevassa lisäpöytäkirjassa tarkoitetulla tavalla.

Alus on vailla kansallisuutta tai rinnastettavissa kansallisuutta vailla olevaan alukseen, jos mikään valtio ei ole myöntänyt alukselle oikeutta purjehtia lippunsa alla tai jos alus purjehtii kahden tai useamman valtion lipun alla ja käyttää lippuja itselleen edulliseksi katsomallaan tavalla.

| 2.5.2.6 | Alusta on tarkkailtava turvallisen välimatkan päästä odotettaessa lippuvaltiolta lupaa ryhtyä muihin toimenpiteisiin tai jos lupaa ei ole saatu. Ilman lippuvaltion nimenomaista lupaa ei saa ryhtyä muihin toimenpiteisiin kuin niihin, jotka ovat välttämättömiä välittömän hengenvaaran välttämiseksi II osan 1 jakson mukaisesti, tai niihin, jotka perustuvat asiaankuuluviin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin, jollei alus ole saapunut lisävyöhykkeelle. |
| --- | --- |

2.5.2.6

Alusta on tarkkailtava turvallisen välimatkan päästä odotettaessa lippuvaltiolta lupaa ryhtyä muihin toimenpiteisiin tai jos lupaa ei ole saatu. Ilman lippuvaltion nimenomaista lupaa ei saa ryhtyä muihin toimenpiteisiin kuin niihin, jotka ovat välttämättömiä välittömän hengenvaaran välttämiseksi II osan 1 jakson mukaisesti, tai niihin, jotka perustuvat asiaankuuluviin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin, jollei alus ole saapunut lisävyöhykkeelle.

II   OSA

Ohjeet viraston koordinoimien merirajaoperaatioiden yhteydessä tapahtuvia etsintä- ja pelastustilanteita ja henkilöiden maihin laskemista varten

1.   Etsintä- ja pelastustilanteet

1.1   Jäsenvaltioiden on noudatettava velvoitetta antaa apua merihädässä oleville henkilöille etsintä- ja pelastustilanteita koskevien kansainvälisten yleissopimusten sovellettavien määräysten mukaisesti ja perusoikeuksien kunnioittamista koskevien vaatimusten mukaisesti. Osallistuvien yksiköiden on tarjottava apua kaikille merihädässä oleville aluksille tai henkilöille. Apua on tarjottava riippumatta tällaisen henkilön kansalaisuudesta tai asemasta taikka olosuhteista, joista henkilö löydetään.

1.2   Jos rajavalvontaoperaatioon osallistuva yksikkö joutuu operaation aikana tilanteeseen, jossa ei ole varmuutta aluksen tai jonkun sillä olevan henkilön turvallisuudesta tai näiden turvallisuutta epäillään, yksikön olisi mahdollisimman pian välitettävä kaikki saatavilla olevat tiedot sille pelastustoiminnan koordinointikeskukselle, joka vastaa etsintä- ja pelastusalueesta, jossa tilanne ilmenee.

Tapauksissa, joissa etsintä- ja pelastusalueesta vastaavan kolmannen maan pelastustoiminnan koordinointikeskus ei vastaa operaatioon osallistuvan yksikön lähettämään ilmoitukseen, yksikön olisi otettava yhteyttä isäntäjäsenvaltion pelastustoiminnan koordinointikeskukseen.

Odottaessaan pelastustoiminnan koordinointikeskuksen ohjeita operaatioon osallistuvien yksiköiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet asianomaisten henkilöiden turvallisuuden varmistamiseksi.

1.3   Operaatioon osallistuvien yksiköiden olisi otettava kaikki asiaankuuluvat seikat huomioon ja toimitettava niistä arvionsa vastaavalle pelastustoiminnan koordinointikeskukselle. Näitä seikkoja ovat erityisesti seuraavat:

| a) | onko alus pyytänyt apua; |
| --- | --- |

a)

onko alus pyytänyt apua;

| b) | onko alus merikelpoinen ja kuinka todennäköistä on, ettei alus pysty pääsemään lopulliseen määränpäähänsä; |
| --- | --- |

b)

onko alus merikelpoinen ja kuinka todennäköistä on, ettei alus pysty pääsemään lopulliseen määränpäähänsä;

| c) | matkustajamäärän suhde aluksen tyyppiin (ylikuormitus); |
| --- | --- |

c)

matkustajamäärän suhde aluksen tyyppiin (ylikuormitus);

| d) | onko aluksella riittävästi tarvikkeita (polttoainetta, vettä, elintarvikkeita jne.), jotta se pääsee rannikolle asti; |
| --- | --- |

d)

onko aluksella riittävästi tarvikkeita (polttoainetta, vettä, elintarvikkeita jne.), jotta se pääsee rannikolle asti;

| e) | onko aluksella pätevä miehistö ja päällikkö; |
| --- | --- |

e)

onko aluksella pätevä miehistö ja päällikkö;

| f) | onko aluksella turvallisuus-, navigointi- ja viestintälaitteet; |
| --- | --- |

f)

onko aluksella turvallisuus-, navigointi- ja viestintälaitteet;

| g) | onko aluksella välitöntä lääkintäapua tarvitsevia matkustajia; |
| --- | --- |

g)

onko aluksella välitöntä lääkintäapua tarvitsevia matkustajia;

| h) | onko aluksella kuolleita matkustajia; |
| --- | --- |

h)

onko aluksella kuolleita matkustajia;

| i) | onko aluksella lapsia tai raskaana olevia naisia; |
| --- | --- |

i)

onko aluksella lapsia tai raskaana olevia naisia;

| j) | sää- ja meriolosuhteet. |
| --- | --- |

j)

sää- ja meriolosuhteet.

1.4   Hätätilan olemassaolon ei pitäisi riippua yksinomaan siitä, onko apua tosiasiassa pyydetty, eikä sitä pitäisi määritellä yksinomaan tällä perusteella.

Tapauksissa, joissa aluksella olevat henkilöt kieltäytyvät avusta, vaikka aluksen havaitaan olevan hätätilassa, operaatioon osallistuvan yksikön olisi ilmoitettava asiasta pelastustoiminnan koordinointiyksikölle sekä täytettävä huolehtimisvelvollisuutensa toteuttamalla kaikki toimenpiteet, joita kyseisten henkilöiden turvallisuus edellyttää. Samalla olisi kuitenkin vältettävä toimia, jotka voisivat pahentaa tilannetta tai mahdollisesti lisätä loukkaantumisten tai kuolemien määrää.

1.5   Operaation koordinointikeskukselle olisi ilmoitettava mahdollisimman pian kaikista yhteydenotoista pelastustoiminnan koordinointikeskukseen ja toimista, joihin operaatioon osallistuva yksikkö on ryhtynyt.

1.6   Jos aluksen ei voida katsoa tai ei voida enää katsoa olevan hätätilassa tai jos etsintä- ja pelastusoperaatio on saatu päätökseen, operaatioon osallistuvan yksikön olisi jatkettava operaatiota I osan mukaisesti neuvoteltuaan operaation koordinointikeskuksen kanssa.

2.   Maihin laskeminen

2.1   Operaatiosuunnitelmassa olisi esitettävä pysäytettyjen tai pelastettujen henkilöiden maihin laskemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joiden on oltava kansainvälisen oikeuden ja voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten mukaisia. Operaatiosuunnitelmasta ei saa johtua velvoitteita niille jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu operaatioon.

Henkilöt olisi laskettava maihin ensisijaisesti siihen kolmanteen maahan, josta heitä kuljettava alus on lähtenyt, tai maahan, jonka aluevesien tai etsintä- ja pelastusalueen kautta se on kulkenut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta pelastustoiminnan koordinointikeskuksen vastuuta, ja jos tämä ei ole mahdollista, henkilöt olisi laskettava maihin ensisijaisesti isäntäjäsenvaltioon, ellei ole välttämätöntä toimia toisin heidän turvallisuutensa varmistamiseksi.

2.2   Koordinointikeskukselle olisi ilmoitettava I osan 1.2 kohdassa tarkoitetuista henkilöistä, ja sen olisi toimitettava nämä tiedot isäntäjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Operaatiosuunnitelmassa olisi kyseisten tietojen perusteella vahvistettava, mitä jatkotoimia voidaan toteuttaa.

---

SUOSITUKSET

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/27

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 28 päivänä huhtikuuta 2010,

tutkimusaloitteen ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos” yhteissuunnittelusta

(2010/253/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 181 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti maatalouteen ja metsätalouteen, koska ne ovat suoraan riippuvaisia ilmasto-oloista. Samalla unionin maiden maatalouden päästöt ovat 14 prosenttia koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti maatalouteen ja metsätalouteen, koska ne ovat suoraan riippuvaisia ilmasto-oloista. Samalla unionin maiden maatalouden päästöt ovat 14 prosenttia koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä.

| (2) | Ilmastonmuutos on tärkeimpiä uhkatekijöitä, jotka vaikuttavat maatalouden kykyyn ruokkia maailman väestö, jonka odotetaan kasvavan 9 miljardiin vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutos on tärkeimpiä uhkatekijöitä, jotka vaikuttavat maatalouden kykyyn ruokkia maailman väestö, jonka odotetaan kasvavan 9 miljardiin vuoteen 2050 mennessä.

| (3) | Elintarvikkeiden kysynnän odotetaan lisääntyvän 50 prosenttia koko maailmassa vuoteen 2030 mennessä ja kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä. Muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysynnän ennustetaan samalla kasvavan voimakkaasti. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikkeiden kysynnän odotetaan lisääntyvän 50 prosenttia koko maailmassa vuoteen 2030 mennessä ja kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä. Muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysynnän ennustetaan samalla kasvavan voimakkaasti.

| (4) | Maa- ja metsätaloudelta vaaditaan yhä enemmän muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävää biomassaa. Tämä johtuu pyrkimyksestä vähentää päästöjä muilla aloilla sekä tarpeesta siirtyä vähähiiliseen talouteen. |
| --- | --- |

(4)

Maa- ja metsätaloudelta vaaditaan yhä enemmän muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävää biomassaa. Tämä johtuu pyrkimyksestä vähentää päästöjä muilla aloilla sekä tarpeesta siirtyä vähähiiliseen talouteen.

| (5) | Joidenkin peruselintarvikkeiden varastot ovat pienentyneet koko maailmassa, ja elintarvikkeiden hinnat saattavat yhä useammin nousta nopeasti, kuten vuonna 2008, jos tarjonta ei pysty jatkuvasti tyydyttämään kasvavaa kysyntää. |
| --- | --- |

(5)

Joidenkin peruselintarvikkeiden varastot ovat pienentyneet koko maailmassa, ja elintarvikkeiden hinnat saattavat yhä useammin nousta nopeasti, kuten vuonna 2008, jos tarjonta ei pysty jatkuvasti tyydyttämään kasvavaa kysyntää.

| (6) | Ilmastonmuutos voi vaikuttaa viljasatoihin, karjanhoitoon ja tuotannon sijaintiin. Sillä voi myös olla merkittäviä vaikutuksia maatilojen tuloihin, maankäyttöön ja maaseudun talouteen tietyissä unionin osissa. |
| --- | --- |

(6)

Ilmastonmuutos voi vaikuttaa viljasatoihin, karjanhoitoon ja tuotannon sijaintiin. Sillä voi myös olla merkittäviä vaikutuksia maatilojen tuloihin, maankäyttöön ja maaseudun talouteen tietyissä unionin osissa.

| (7) | Trooppisten ja subtrooppisten, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden maatalous on erittäin altis ilmastonmuutokselle, ja näillä alueilla esiintyvillä merkittävillä elintarvikekriiseillä olisi vaikutusta Eurooppaan. |
| --- | --- |

(7)

Trooppisten ja subtrooppisten, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden maatalous on erittäin altis ilmastonmuutokselle, ja näillä alueilla esiintyvillä merkittävillä elintarvikekriiseillä olisi vaikutusta Eurooppaan.

| (8) | Tällaisten vaaratekijöiden ilmaantuessa tarvitaan toiminnan yhteensovittamista, ettei vaaroista aiheudu palautumatonta vahinkoa ja että elintarvikkeita pystytään toimittamaan kestävällä tavalla ilmasto-olojen muuttuessa. |
| --- | --- |

(8)

Tällaisten vaaratekijöiden ilmaantuessa tarvitaan toiminnan yhteensovittamista, ettei vaaroista aiheudu palautumatonta vahinkoa ja että elintarvikkeita pystytään toimittamaan kestävällä tavalla ilmasto-olojen muuttuessa.

| (9) | Tämä yhteissuunnittelualoite on tärkeä myös yhteisen maatalouspolitiikan kehittämiselle. |
| --- | --- |

(9)

Tämä yhteissuunnittelualoite on tärkeä myös yhteisen maatalouspolitiikan kehittämiselle.

| (10) | Kilpailuneuvosto totesi kokouksessaan 3 päivänä joulukuuta 2009, että ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos” on ala, jossa tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla tuotettaisiin merkittävää lisäarvoa jäsenvaltioiden tutkimustoiminnalle, joka nykyisellään on pirstaloitunutta. Kilpailuneuvoston päätelmissä todetaan, että tästä aiheesta olisi käynnistettävä yhteissuunnittelualoite, ja pyydetään komissiota myötävaikuttamaan sen valmisteluun. Neuvosto vahvisti myös, että yhteisen suunnittelun johto kuuluu jäsenvaltioille ja että komission tehtävä on avustaa siinä. |
| --- | --- |

(10)

Kilpailuneuvosto totesi kokouksessaan 3 päivänä joulukuuta 2009, että ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos” on ala, jossa tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla tuotettaisiin merkittävää lisäarvoa jäsenvaltioiden tutkimustoiminnalle, joka nykyisellään on pirstaloitunutta. Kilpailuneuvoston päätelmissä todetaan, että tästä aiheesta olisi käynnistettävä yhteissuunnittelualoite, ja pyydetään komissiota myötävaikuttamaan sen valmisteluun. Neuvosto vahvisti myös, että yhteisen suunnittelun johto kuuluu jäsenvaltioille ja että komission tehtävä on avustaa siinä.

| (11) | Maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla rohkaistaisiin taitojen, tietojen ja varojen yhdistämistä, jotta voitaisiin tutkia elintarvikehuoltoon ja ilmastonmuutokseen, maailman väestönkasvuun sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntään liittyviä haasteita. |
| --- | --- |

(11)

Maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla rohkaistaisiin taitojen, tietojen ja varojen yhdistämistä, jotta voitaisiin tutkia elintarvikehuoltoon ja ilmastonmuutokseen, maailman väestönkasvuun sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntään liittyviä haasteita.

| (12) | Jotta tässä suosituksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa, jäsenvaltioiden olisi kartoitettava yhdessä komission kanssa komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Jotta tässä suosituksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa, jäsenvaltioiden olisi kartoitettava yhdessä komission kanssa komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa.

| (13) | Jotta komissio voisi raportoida asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäsenvaltioiden olisi säännöllisesti raportoitava komissiolle tämän tutkimusaloitteen yhteissuunnittelun edistymisestä, |
| --- | --- |

(13)

Jotta komissio voisi raportoida asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäsenvaltioiden olisi säännöllisesti raportoitava komissiolle tämän tutkimusaloitteen yhteissuunnittelun edistymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

| 1. | Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään yhteinen näkemys siitä, miten unionin tasolla toteutettavalla tutkimusyhteistyöllä ja koordinoinnilla voidaan puuttua haasteeseen, jonka elintarvikehuolto ja ilmastonmuutoksen uhka, väestönkasvu koko maailmassa sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntä asettavat. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään yhteinen näkemys siitä, miten unionin tasolla toteutettavalla tutkimusyhteistyöllä ja koordinoinnilla voidaan puuttua haasteeseen, jonka elintarvikehuolto ja ilmastonmuutoksen uhka, väestönkasvu koko maailmassa sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntä asettavat.

| 2. | Jäsenvaltioita kehotetaan laatimaan yhteinen strateginen tutkimusohjelma, jossa vahvistetaan sellaisen tutkimuksen keskipitkän tai pitkän aikavälin tutkimustarpeet ja -tavoitteet, jossa selvitetään, miten maataloudessa voitaisiin mukautua ilmastonmuutokseen ja lieventää sen vaikutuksia. Strategisessa tutkimusohjelmassa olisi esitettävä toteutussuunnitelma, jossa vahvistetaan ensisijaiset tutkimuskohteet ja aikataulut ja eritellään toteuttamiseen tarvittavat toimet, välineet ja varat. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioita kehotetaan laatimaan yhteinen strateginen tutkimusohjelma, jossa vahvistetaan sellaisen tutkimuksen keskipitkän tai pitkän aikavälin tutkimustarpeet ja -tavoitteet, jossa selvitetään, miten maataloudessa voitaisiin mukautua ilmastonmuutokseen ja lieventää sen vaikutuksia. Strategisessa tutkimusohjelmassa olisi esitettävä toteutussuunnitelma, jossa vahvistetaan ensisijaiset tutkimuskohteet ja aikataulut ja eritellään toteuttamiseen tarvittavat toimet, välineet ja varat.

| 3. | Jäsenvaltioiden olisi strategisessa tutkimusohjelmassa ja toimeenpanosuunnitelmassa:






  a) | yksilöitävä sellaiset asiaa koskevien kansallisten ohjelmien ja tutkimustoimien tiedot, joita olisi vaihdettava; |
| --- | --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden olisi strategisessa tutkimusohjelmassa ja toimeenpanosuunnitelmassa:

a)

yksilöitävä sellaiset asiaa koskevien kansallisten ohjelmien ja tutkimustoimien tiedot, joita olisi vaihdettava;

| b) | vahvistettava yhteisiä ennakointitoimia ja teknologioiden arviointikykyä varmistaakseen, että esiin tulevia ja uusia uhkia seurataan jatkuvasti ja niistä raportoidaan säännöllisesti; |
| --- | --- |

b)

vahvistettava yhteisiä ennakointitoimia ja teknologioiden arviointikykyä varmistaakseen, että esiin tulevia ja uusia uhkia seurataan jatkuvasti ja niistä raportoidaan säännöllisesti;

| c) | vaihdettava tietoja, resursseja, parhaita käytäntöjä, menetelmiä ja ohjeistoja; |
| --- | --- |

c)

vaihdettava tietoja, resursseja, parhaita käytäntöjä, menetelmiä ja ohjeistoja;

| d) | yksilöitävä aloja tai tutkimustoimia, jotka hyötyisivät koordinoinnista, yhteisistä ehdotuspyynnöistä tai resurssien yhdistämisestä; |
| --- | --- |

d)

yksilöitävä aloja tai tutkimustoimia, jotka hyötyisivät koordinoinnista, yhteisistä ehdotuspyynnöistä tai resurssien yhdistämisestä;

| e) | määriteltävä, miten d alakohdassa tarkoitettujen alojen yhteistutkimus toteutetaan; |
| --- | --- |

e)

määriteltävä, miten d alakohdassa tarkoitettujen alojen yhteistutkimus toteutetaan;

| f) | tarvittaessa käytettävä olemassa olevia tutkimuslaitoksia yhteisesti tai kehitettävä uusia laitoksia; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa käytettävä olemassa olevia tutkimuslaitoksia yhteisesti tai kehitettävä uusia laitoksia;

| g) | levitettävä tietoa, innovaatioita ja tieteidenvälisiä menetelmiä myös muihin Euroopan osiin ja kaikkialle maailmaan ja varmistettava, että tutkimuksen suoritteita käytetään tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn ja politiikan toteuttamisen parantamiseksi; |
| --- | --- |

g)

levitettävä tietoa, innovaatioita ja tieteidenvälisiä menetelmiä myös muihin Euroopan osiin ja kaikkialle maailmaan ja varmistettava, että tutkimuksen suoritteita käytetään tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn ja politiikan toteuttamisen parantamiseksi;

| h) | rohkaistava julkista ja yksityistä sektoria parempaan yhteistoimintaan ja eri alojen yrityksiä avoimeen innovointiin; |
| --- | --- |

h)

rohkaistava julkista ja yksityistä sektoria parempaan yhteistoimintaan ja eri alojen yrityksiä avoimeen innovointiin;

| i) | tarkasteltava kuluttajien ja maatalous- ja elintarvikealan yritysten muuttuvia tarpeita unionissa, kun asetetaan asiaa koskevien tutkimusohjelmien tavoitteita. |
| --- | --- |

i)

tarkasteltava kuluttajien ja maatalous- ja elintarvikealan yritysten muuttuvia tarpeita unionissa, kun asetetaan asiaa koskevien tutkimusohjelmien tavoitteita.

| 4. | Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen alalle yhteinen hallintorakenne, jolle annetaan tehtäväksi vahvistaa yhteistyötä ja koordinointia koskevat yhteiset ehdot, säännöt ja menettelyt ja seurata strategisen tutkimusohjelman toteutusta. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen alalle yhteinen hallintorakenne, jolle annetaan tehtäväksi vahvistaa yhteistyötä ja koordinointia koskevat yhteiset ehdot, säännöt ja menettelyt ja seurata strategisen tutkimusohjelman toteutusta.

| 5. | Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan strateginen tutkimusohjelma yhteisesti muun muassa kansallisten tutkimusohjelmiensa tai muiden kansallisten tutkimustoimien välityksellä. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan strateginen tutkimusohjelma yhteisesti muun muassa kansallisten tutkimusohjelmiensa tai muiden kansallisten tutkimustoimien välityksellä.

| 6. | Jäsenvaltioita kehotetaan yhdessä komission kanssa kartoittamaan komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa, sekä koordinoimaan yhteiset tutkimusohjelmat muiden Euroopan unionin tämän alan aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

6.

Jäsenvaltioita kehotetaan yhdessä komission kanssa kartoittamaan komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa, sekä koordinoimaan yhteiset tutkimusohjelmat muiden Euroopan unionin tämän alan aloitteiden kanssa.

| 7. | Jäsenvaltioita kehotetaan tutkimaan komission kanssa, millaisilla toimilla maataloudenharjoittajia ja muita sidosryhmiä voitaisiin sitouttaa soveltamaan saatuja tuloksia, ja pohtimaan, miten tämä yhteiseen suunnitteluun perustuva tutkimusaloite voitaisiin parhaiten sisällyttää yhteiseen maatalouspolitiikkaan. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltioita kehotetaan tutkimaan komission kanssa, millaisilla toimilla maataloudenharjoittajia ja muita sidosryhmiä voitaisiin sitouttaa soveltamaan saatuja tuloksia, ja pohtimaan, miten tämä yhteiseen suunnitteluun perustuva tutkimusaloite voitaisiin parhaiten sisällyttää yhteiseen maatalouspolitiikkaan.

| 8. | Jäsenvaltioita rohkaistaan käyttämään yhteistyössä komission kanssa kaikkia sopivia innovaatiopolitiikan välineitä, joilla voidaan helpottaa tutkimustulosten muuntamista tuotteiksi ja palveluiksi, ja huolehtimaan erityisesti siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset, maataloustuottajat mukaan lukien, voivat käyttää kaikkia näitä innovaatiomuotoja. |
| --- | --- |

8.

Jäsenvaltioita rohkaistaan käyttämään yhteistyössä komission kanssa kaikkia sopivia innovaatiopolitiikan välineitä, joilla voidaan helpottaa tutkimustulosten muuntamista tuotteiksi ja palveluiksi, ja huolehtimaan erityisesti siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset, maataloustuottajat mukaan lukien, voivat käyttää kaikkia näitä innovaatiomuotoja.

| 9. | Jäsenvaltioita kehotetaan tarkastelemaan yhdessä komission kanssa, miten tästä aiheesta voitaisiin konsultoida asianmukaisia kansainvälisiä elimiä tai ryhmiä ja miten niiden kanssa voitaisiin tehdä yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.

Jäsenvaltioita kehotetaan tarkastelemaan yhdessä komission kanssa, miten tästä aiheesta voitaisiin konsultoida asianmukaisia kansainvälisiä elimiä tai ryhmiä ja miten niiden kanssa voitaisiin tehdä yhteistyötä.

| 10. | Jäsenvaltioita kehotetaan yhteistyöhön myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa. |
| --- | --- |

10.

Jäsenvaltioita kehotetaan yhteistyöhön myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa.

| 11. | Jäsenvaltioita kehotetaan raportoimaan komissiolle säännöllisesti tämän yhteissuunnittelualoitteen edistymisestä. |
| --- | --- |

11.

Jäsenvaltioita kehotetaan raportoimaan komissiolle säännöllisesti tämän yhteissuunnittelualoitteen edistymisestä.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Komission jäsen

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/30

---

EU–UKRAINA-YHTEISTYÖNEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2009,

tehty 23 päivänä marraskuuta 2009,

sekakomitean perustamisesta

(2010/254/EY)

EU–UKRAINA-YHTEISTYÖNEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen kumppanuuden vahvistamisesta tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 88 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen 88 artikla antaa yhteistyöneuvostolle valtuudet perustaa sellaisia erityisiä komiteoita tai elimiä, jotka voivat avustaa sitä sen tehtävien suorittamisessa, ja määrittää näiden komiteoiden ja elinten kokoonpano, tehtävät ja työskentelytavat. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen 88 artikla antaa yhteistyöneuvostolle valtuudet perustaa sellaisia erityisiä komiteoita tai elimiä, jotka voivat avustaa sitä sen tehtävien suorittamisessa, ja määrittää näiden komiteoiden ja elinten kokoonpano, tehtävät ja työskentelytavat.

| (2) | Sopimuksen osapuolet neuvottelevat parhaillaan assosiaatiosopimuksesta, jossa olisi määräykset myös pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen osapuolet neuvottelevat parhaillaan assosiaatiosopimuksesta, jossa olisi määräykset myös pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta.

| (3) | Sopimuksen osapuolet ovat sopineet EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman tekstistä. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen osapuolet ovat sopineet EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman tekstistä.

| (4) | Assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanon edistymistä tarkastelemaan ja ohjelman tulevia painopisteitä ja siihen mahdollisesti tarvittavia mukautuksia määrittelemään tarvitaan komitea. Tämä sekakomitea toimii korkeiden virkamiesten tasolla, |
| --- | --- |

(4)

Assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanon edistymistä tarkastelemaan ja ohjelman tulevia painopisteitä ja siihen mahdollisesti tarvittavia mukautuksia määrittelemään tarvitaan komitea. Tämä sekakomitea toimii korkeiden virkamiesten tasolla,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Yhteistyöneuvosto perustaa korkeiden virkamiesten tasolla toimivan sekakomitean. Tämä sekakomitea tarkastelee assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanon edistymistä ja määrittelee ohjelman tulevat painopisteet ja siihen mahdollisesti tarvittavat mukautukset.

Sekakomitea kokoontuu säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2009.

Yhteistyöneuvoston puolesta

EU-valtuuskunnan päällikkö

C. BILDT

Ukrainan valtuuskunnan päällikkö

Y. TYMOSHENKO

---

| 4.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 111/31

---

EU–UKRAINA-YHTEISTYÖNEUVOSTON SUOSITUS N:o 1/2009,

annettu 23 päivänä marraskuuta 2009,

EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta

(2010/255/EY)

EU–UKRAINA-YHTEISTYÖNEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen kumppanuuden vahvistamisesta tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 85 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen 85 artiklassa yhteistyöneuvostolle annetaan valtuudet antaa asianmukaisia suosituksia molempien osapuolten yhteisellä sopimuksella. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen 85 artiklassa yhteistyöneuvostolle annetaan valtuudet antaa asianmukaisia suosituksia molempien osapuolten yhteisellä sopimuksella.

| (2) | Sopimuksen 102 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleistoimenpiteet tai erityistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sen tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 102 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleistoimenpiteet tai erityistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sen tavoitteet saavutetaan.

| (3) | Osapuolet neuvottelevat parhaillaan assosiaatiosopimuksesta, jossa olisi määräykset myös pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta. |
| --- | --- |

(3)

Osapuolet neuvottelevat parhaillaan assosiaatiosopimuksesta, jossa olisi määräykset myös pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta.

| (4) | Osapuolet ovat sopineet EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman tekstistä. |
| --- | --- |

(4)

Osapuolet ovat sopineet EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman tekstistä.

| (5) | EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelmalla korvataan voimassa oleva EU–Ukraina-toimintasuunnitelma ja valmistellaan ja helpotetaan tulevan EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen nopeaa voimaantuloa, sillä siinä on yhteisymmärryksessä määritetty sopimuksen valmistelua ja täytäntöönpanoa ohjaavat käytännön toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelmalla korvataan voimassa oleva EU–Ukraina-toimintasuunnitelma ja valmistellaan ja helpotetaan tulevan EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen nopeaa voimaantuloa, sillä siinä on yhteisymmärryksessä määritetty sopimuksen valmistelua ja täytäntöönpanoa ohjaavat käytännön toimenpiteet.

| (6) | Assosiaatio-ohjelman on tarkoitus toisaalta määrittää käytännön vaiheet assosiaatiosopimuksen valmistelua varten ja toisaalta luoda laajempi kehys Euroopan unionin ja Ukrainan poliittista assosiaatiota ja syvempää taloudellista yhdentymistä koskevan yleistavoitteen saavuttamiselle. |
| --- | --- |

(6)

Assosiaatio-ohjelman on tarkoitus toisaalta määrittää käytännön vaiheet assosiaatiosopimuksen valmistelua varten ja toisaalta luoda laajempi kehys Euroopan unionin ja Ukrainan poliittista assosiaatiota ja syvempää taloudellista yhdentymistä koskevan yleistavoitteen saavuttamiselle.

| (7) | Assosiaatio-ohjelma on toimenpideasiakirja, jota tarkistetaan tarvittaessa sen 3.9 jaksossa tarkoitettujen, täytäntöönpanon edistymistä koskevien tarkastelujen perusteella ja sen yleisten tavoitteiden edistämiseksi, |
| --- | --- |

(7)

Assosiaatio-ohjelma on toimenpideasiakirja, jota tarkistetaan tarvittaessa sen 3.9 jaksossa tarkoitettujen, täytäntöönpanon edistymistä koskevien tarkastelujen perusteella ja sen yleisten tavoitteiden edistämiseksi,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Ainoa artikla

Yhteistyöneuvosto suosittaa, että osapuolet panevat täytäntöön EU–Ukraina-assosiaatio-ohjelman sellaisena kuin se on asiakirjassa UE-UA 1056/2/09 REV 2 siltä osin kuin täytäntöönpano tähtää tulevan EU–Ukraina-assosiaatiosopimuksen valmisteluun ja täytäntöönpanoon.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2009.

Yhteistyöneuvoston puolesta

EU-valtuuskunnan päällikkö

C. BILDT

Ukrainan valtuuskunnan päällikkö

Y. TYMOSHENKO

---