# Euroopa Liidu L 67/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.067.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 67 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide17. märts 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.067.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 67

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide17. märts 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 221/2010, 16. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/156/ÜVJP, 16. märts 2010, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 6 |
| | | 2010/157/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 12. märts 2010, otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1314 all)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2010/158/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2010, mis käsitleb teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1862 all)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2010/159/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 11. märts 2010, enesekaitse kohta ning piraatluse ja laevade relvastatud röövimise ärahoidmise kohta (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (
  1
  )

1

1

Komisjoni määrus (EL) nr 221/2010, 16. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/156/ÜVJP, 16. märts 2010, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

6

2010/157/EL

*

Komisjoni otsus, 12. märts 2010, otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1314 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1314 all)

1

9

2010/158/EL

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2010, mis käsitleb teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1862 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1862 all)

1

10

SOOVITUSED

2010/159/EL

*

Komisjoni soovitus, 11. märts 2010, enesekaitse kohta ning piraatluse ja laevade relvastatud röövimise ärahoidmise kohta (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 220/2010,

16. märts 2010,

millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 577/98 tuleb kindlaks määrata lisaküsimustike programmi üksikasjad aastateks 2013–2015. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 577/98 tuleb kindlaks määrata lisaküsimustike programmi üksikasjad aastateks 2013–2015.

| (2) | On vaja leida täiendavaid allikaid (2) teatavate sektorite jaoks, kus tööõnnetuste või kutsehaiguste ja muude tööst tingitud terviseprobleemide ilmnemise oht on suur, kuid mida riiklik sotsiaalkindlustussüsteem ei käsitle tavapärastes küsimustikes (või käsitleb vaid osaliselt), näiteks „Kalapüük ja vesiviljelus” (NACE rev. 2, jaotis 03), „Mäetööstus” (NACE rev. 2, B jagu) või „Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne” (NACE rev. 2, Q jagu). |
| --- | --- |

(2)

On vaja leida täiendavaid allikaid (2) teatavate sektorite jaoks, kus tööõnnetuste või kutsehaiguste ja muude tööst tingitud terviseprobleemide ilmnemise oht on suur, kuid mida riiklik sotsiaalkindlustussüsteem ei käsitle tavapärastes küsimustikes (või käsitleb vaid osaliselt), näiteks „Kalapüük ja vesiviljelus” (NACE rev. 2, jaotis 03), „Mäetööstus” (NACE rev. 2, B jagu) või „Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne” (NACE rev. 2, Q jagu).

| (3) | Uus lisaküsimustik tööõnnetuste ja tööst tingitud terviseprobleemide kohta suurendab tunduvalt nende andmete väärtust, mida saadakse Euroopa tööõnnetuste statistika (European Statistics on Accidents at Work – ESAW) ja Euroopa kutsehaiguste statistika (European Occupational Diseases Statistics – EODS) alusel, ning võimaldab just eelkõige õnnetuste ja kutsehaiguste kohta saadud andmeid siduda otseselt tööturul olevate isikute olukorraga ja aitab hankida teavet, mida on vaja kujunevate riskide kindlaksmääramiseks (näiteks tööst tingitud terviseprobleemid, mida ei peeta riikliku õiguse alusel kutsehaigusteks). |
| --- | --- |

(3)

Uus lisaküsimustik tööõnnetuste ja tööst tingitud terviseprobleemide kohta suurendab tunduvalt nende andmete väärtust, mida saadakse Euroopa tööõnnetuste statistika (European Statistics on Accidents at Work – ESAW) ja Euroopa kutsehaiguste statistika (European Occupational Diseases Statistics – EODS) alusel, ning võimaldab just eelkõige õnnetuste ja kutsehaiguste kohta saadud andmeid siduda otseselt tööturul olevate isikute olukorraga ja aitab hankida teavet, mida on vaja kujunevate riskide kindlaksmääramiseks (näiteks tööst tingitud terviseprobleemid, mida ei peeta riikliku õiguse alusel kutsehaigusteks).

| (4) | Euroopa tööhõivestrateegias on otseselt kajastatud vajadust võtta arvesse sisserände mõju tööturule, eelkõige vajadust parandada sisserändajate olukorda tööturul. Nõukogu otsusega 2008/618/EÜ (3) vastu võetud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes, mis moodustavad lahutamatu osa koondsuuniste paketist ja mille eesmärk on aidata taaskäivitatud Lissaboni strateegia raames kaasa majanduskasvu ja tööhõive edendamisele Euroopas, kutsutakse üles pöörama erilist tähelepanu kehvemas olukorras olevate inimeste tööhõive probleemide olulisele vähendamisele, sealhulgas erinevuste vähendamisele kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike vahel. Suunistes öeldakse üheselt, et diskrimineerimisvastane võitlus ja sisserändajate integreerimine on väga olulised, ning kutsutakse üles paremini suunama majanduslikel põhjustel toimuvat rännet, et parandada tööturu vajaduste rahuldamist. Kõnealuste suundumuste jälgimiseks on äärmiselt vajalik asjakohaste andmete olemasolu, eelkõige kuna Euroopa Liidu tööjõuline elanikkond vananeb ja oskustööliste arv eeldatavasti väheneb, mis toob kaasa selle, et lähiaastatel kasvab vajadus võõrtöötajate järele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa tööhõivestrateegias on otseselt kajastatud vajadust võtta arvesse sisserände mõju tööturule, eelkõige vajadust parandada sisserändajate olukorda tööturul. Nõukogu otsusega 2008/618/EÜ (3) vastu võetud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes, mis moodustavad lahutamatu osa koondsuuniste paketist ja mille eesmärk on aidata taaskäivitatud Lissaboni strateegia raames kaasa majanduskasvu ja tööhõive edendamisele Euroopas, kutsutakse üles pöörama erilist tähelepanu kehvemas olukorras olevate inimeste tööhõive probleemide olulisele vähendamisele, sealhulgas erinevuste vähendamisele kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike vahel. Suunistes öeldakse üheselt, et diskrimineerimisvastane võitlus ja sisserändajate integreerimine on väga olulised, ning kutsutakse üles paremini suunama majanduslikel põhjustel toimuvat rännet, et parandada tööturu vajaduste rahuldamist. Kõnealuste suundumuste jälgimiseks on äärmiselt vajalik asjakohaste andmete olemasolu, eelkõige kuna Euroopa Liidu tööjõuline elanikkond vananeb ja oskustööliste arv eeldatavasti väheneb, mis toob kaasa selle, et lähiaastatel kasvab vajadus võõrtöötajate järele.

| (5) | Võttes arvesse käimasolevaid arutelusid kaitstud paindlikkuse (flexicurity) teemal ja selgesti välja öeldud vajadust, et Euroopa piires on vaja suurendada nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõimet, mida on rõhutatud ka Euroopa tööhõivestrateegia ja tööhõive suunistes, on vaja koguda andmeid laiaulatusliku Euroopa tasandil tehtava uuringuga, milles käsitletakse uute töökorraldusvormide kasutamise ulatust ja tööajakorraldust ning töötajate suhtumist neisse. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse käimasolevaid arutelusid kaitstud paindlikkuse (flexicurity) teemal ja selgesti välja öeldud vajadust, et Euroopa piires on vaja suurendada nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõimet, mida on rõhutatud ka Euroopa tööhõivestrateegia ja tööhõive suunistes, on vaja koguda andmeid laiaulatusliku Euroopa tasandil tehtava uuringuga, milles käsitletakse uute töökorraldusvormide kasutamise ulatust ja tööajakorraldust ning töötajate suhtumist neisse.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu lisas sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012, vastu võetud 21.2.2007 (KOM(2007) 62).

2

(3)  ELT L 198, 26.7.2008, lk 47.

3

---

LISA

TÖÖJÕU VALIKVAATLUS

Mitmeaastane lisaküsimustike programm

1.   TÖÖÕNNETUSED JA MUUD TÖÖGA SEOTUD TERVISEPROBLEEMID

Muutujate nimekiri: määratakse kindlaks enne 2011. aasta detsembrit.

Vaatlusperiood: 2013. Liikmesriigid võivad esitada andmed 52 nädala kohta või üksnes aasta teise kvartali kohta.

Hõlmatud liikmesriigid ja piirkonnad: määratakse kindlaks enne 2011. aasta detsembrit.

Tulemuste representatiivsus: määratakse kindlaks enne 2011. aasta detsembrit.

Lisaküsimustike valimi terviklikkus: lisaküsimustike valim peab vastama komisjoni määruse (EÜ) nr 377/2008 (1) I lisa punktis 4 sätestatud nõuetele, st valim, mida kasutatakse lisaküsimustikega teabe kogumisel, peab andma teavet ka struktuuriliste muutujate kohta.

Tulemuste edastamine: enne 31. märtsi 2014.

2.   VÕÕRTÖÖTAJATE JA NENDE OTSESTE JÄRELTULIJATE OLUKORD TÖÖTURUL

Muutujate nimekiri: määratakse kindlaks enne 2012. aasta detsembrit.

Vaatlusperiood: 2014. Liikmesriigid võivad esitada andmed 52 nädala kohta või üksnes aasta teise kvartali kohta.

Hõlmatud liikmesriigid ja piirkonnad: määratakse kindlaks enne 2012. aasta detsembrit.

Tulemuste representatiivsus: määratakse kindlaks enne 2012. aasta detsembrit.

Lisaküsimustike valimi terviklikkus: lisaküsimustike valim peab vastama määruse (EÜ) nr 377/2008 I lisa punktis 4 sätestatud nõuetele, st valim, mida kasutatakse lisaküsimustikega teabe kogumisel, peab andma teavet ka struktuuriliste muutujate kohta.

Tulemuste edastamine: enne 31. märtsi 2015.

3.   TÖÖKORRALDUS JA TÖÖAJA KORRALDUS

Muutujate nimekiri: määratakse kindlaks enne 2013. aasta detsembrit.

Vaatlusperiood: 2015. Liikmesriigid võivad esitada andmed 52 nädala kohta või üksnes aasta teise kvartali kohta.

Hõlmatud liikmesriigid ja piirkonnad: määratakse kindlaks enne 2013. aasta detsembrit.

Tulemuste representatiivsus: määratakse kindlaks enne 2013. aasta detsembrit.

Lisaküsimustike valimi terviklikkus: lisaküsimustike valim peab vastama määruse (EÜ) nr 377/2008 I lisa punktis 4 sätestatud nõuetele, st valim, mida kasutatakse lisaküsimustikega teabe kogumisel, peab andma teavet ka struktuuriliste muutujate kohta.

Tulemuste edastamine: enne 31. märtsi 2016.

---

(1)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 57.

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 221/2010,

16. märts 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 59,4 |
| MA | 78,3 |
| TN | 133,8 |
| TR | 115,0 |
| ZZ | 98,7 |
| 0707 00 05 | EG | 219,6 |
| JO | 134,1 |
| MK | 134,1 |
| TR | 137,6 |
| ZZ | 156,4 |
| 0709 90 70 | MA | 192,2 |
| TR | 93,9 |
| ZZ | 143,1 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | EG | 42,9 |
| IL | 54,6 |
| MA | 56,9 |
| TN | 49,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 53,1 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 97,8 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | AR | 103,6 |
| BR | 89,3 |
| CA | 73,7 |
| CN | 74,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 116,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0808 20 50 | AR | 84,0 |
| CL | 74,8 |
| CN | 82,0 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

107,2

JO

59,4

MA

78,3

TN

133,8

TR

115,0

ZZ

98,7

0707 00 05

EG

219,6

JO

134,1

MK

134,1

TR

137,6

ZZ

156,4

0709 90 70

MA

192,2

TR

93,9

ZZ

143,1

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

EG

42,9

IL

54,6

MA

56,9

TN

49,7

TR

61,4

ZZ

53,1

0805 50 10

EG

76,3

IL

97,8

TR

68,0

ZZ

80,7

0808 10 80

AR

103,6

BR

89,3

CA

73,7

CN

74,2

MK

24,7

US

116,6

ZZ

80,4

0808 20 50

AR

84,0

CL

74,8

CN

82,0

ZA

101,9

ZZ

85,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/6

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/156/ÜVJP,

16. märts 2010,

millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

| (2) | Nõukogu võttis 15. septembril 2009 vastu ühismeetme 2009/706/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. märtsini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 15. septembril 2009 vastu ühismeetme 2009/706/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. märtsini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) soovituse põhjal nii otsustab, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) soovituse põhjal nii otsustab,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (edaspidi „ELi eriesindaja”) kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja soovituse põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu poliitika eesmärgil endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis aidata kaasa rahumeelse poliitilise protsessi tagamisele ja Ohridi raamlepingu täielikule rakendamisele, hõlbustades seeläbi edasisi edusamme Euroopa integratsiooni suunas läbi stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessi.

ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | hoida tihedaid sidemeid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusega ja poliitilises protsessis osalejatega; |
| --- | --- |

a)

hoida tihedaid sidemeid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusega ja poliitilises protsessis osalejatega;

| b) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

b)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| c) | tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine 13. augusti 2001. aasta raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse tagamiseks vastavalt nimetatud lepingus ja selles lisades sätestatule; |
| --- | --- |

c)

tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine 13. augusti 2001. aasta raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse tagamiseks vastavalt nimetatud lepingus ja selles lisades sätestatule;

| d) | jälgida pingsalt olukorda julgeolekut ja rahvustevahelisi suhteid käsitlevates küsimustes ja anda nende kohta aru ning suhelda kõigi selleks vajalike asjaomaste organitega; |
| --- | --- |

d)

jälgida pingsalt olukorda julgeolekut ja rahvustevahelisi suhteid käsitlevates küsimustes ja anda nende kohta aru ning suhelda kõigi selleks vajalike asjaomaste organitega;

| e) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kooskõlas ELi inimõigusi käsitleva poliitika ja ELi inimõigusi käsitlevate suunistega. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kooskõlas ELi inimõigusi käsitleva poliitika ja ELi inimõigusi käsitlevate suunistega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning see on tema peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. aprillist 2010 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 340 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. aprillist 2010. Nimetatud kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne ametniku tööle lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ning tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole / vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

Euroopa Liidu eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline abi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel kokku lepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel kokku lepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. ELi eriesindaja aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  ELT L 272, 18.10.2005, lk 26.

1

(2)  ELT L 244, 16.9.2009, lk 25.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/9

---

KOMISJONI OTSUS,

12. märts 2010,

otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1314 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/157/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2006/502/EÜ (2) nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2006/502/EÜ (2) nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine.

| (2) | Otsus 2006/502/EÜ võeti vastu kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 13, milles piiratakse otsuste kehtivus kõige rohkem ühe aastaga, kuid neid võib samas korras kehtestada järgmisteks ajavahemikeks, millest ükski ei ole pikem kui aasta. |
| --- | --- |

(2)

Otsus 2006/502/EÜ võeti vastu kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 13, milles piiratakse otsuste kehtivus kõige rohkem ühe aastaga, kuid neid võib samas korras kehtestada järgmisteks ajavahemikeks, millest ükski ei ole pikem kui aasta.

| (3) | Otsust 2006/502/EÜ on muudetud kolm korda: esiteks otsusega 2007/231/EÜ, (3) millega pikendati otsuse kehtivust kuni 11. maini 2008, teiseks otsusega 2008/322/EÜ, (4) millega pikendati otsust veel ühe aasta võrra, kuni 11. maini 2009, ning kolmandaks otsusega 2009/298/EÜ, (5) millega pikendati otsuse kehtivust veel aasta võrra, kuni 11. maini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2006/502/EÜ on muudetud kolm korda: esiteks otsusega 2007/231/EÜ, (3) millega pikendati otsuse kehtivust kuni 11. maini 2008, teiseks otsusega 2008/322/EÜ, (4) millega pikendati otsust veel ühe aasta võrra, kuni 11. maini 2009, ning kolmandaks otsusega 2009/298/EÜ, (5) millega pikendati otsuse kehtivust veel aasta võrra, kuni 11. maini 2010.

| (4) | Kuna puuduvad muud asjakohased meetmed, et tagada tulemasinate ohutus lastele, tuleb pikendada otsuse 2006/502/EÜ kehtivust veel 12 kuu võrra ning seda otsust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna puuduvad muud asjakohased meetmed, et tagada tulemasinate ohutus lastele, tuleb pikendada otsuse 2006/502/EÜ kehtivust veel 12 kuu võrra ning seda otsust vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/502/EÜ artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 11. maini 2011.”

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 11. maiks 2010 ja avaldavad need. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. märts 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  ELT L 198, 20.7.2006, lk 41.

2

(3)  ELT L 99, 14.4.2007, lk 16.

3

(4)  ELT L 109, 19.4.2008, lk 40.

4

(5)  ELT L 81, 27.3.2009, lk 23.

5

---

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/10

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2010,

mis käsitleb teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1862 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/158/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (3) eriti selle artikli 18 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripi viirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega vorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suur suremus. Kõnealusel haigusel võib olla tõsine mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele. |
| --- | --- |

(1)

Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripi viirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega vorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suur suremus. Kõnealusel haigusel võib olla tõsine mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele.

| (2) | Linnugrippi esineb peamiselt lindudel, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi see risk on üldiselt väga väike. |
| --- | --- |

(2)

Linnugrippi esineb peamiselt lindudel, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi see risk on üldiselt väga väike.

| (3) | Linnugripipuhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse kodulinnukasvatusettevõtetesse ja metslindudele. Selle tulemusel võib see eluslindude või nendest saadud toodetega kauplemise ja metslindude rände tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripipuhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse kodulinnukasvatusettevõtetesse ja metslindudele. Selle tulemusel võib see eluslindude või nendest saadud toodetega kauplemise ja metslindude rände tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete kohta (4) on kehtestatud tõrjemeetmed, mida kohaldatakse nii madala kui ka kõrge patogeensusega linnugripi vormide suhtes. Kõnealuse direktiivi artiklis 16 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide ning täiendavate piirangutsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangute korral. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete kohta (4) on kehtestatud tõrjemeetmed, mida kohaldatakse nii madala kui ka kõrge patogeensusega linnugripi vormide suhtes. Kõnealuse direktiivi artiklis 16 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide ning täiendavate piirangutsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangute korral.

| (5) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsuses 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses, (5) on sätestatud täiendavad kaitsemeetmed, mida tuleb kohaldada liikmesriigis, kus on esinenud nakatumist alatüüpi H5N1 kuuluvasse kõrge patogeensusega linnugripi viirusesse, et vältida kõnealuse haiguse levikut, võttes arvesse konkreetse viirusetüve epidemioloogia eripära. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsuses 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses, (5) on sätestatud täiendavad kaitsemeetmed, mida tuleb kohaldada liikmesriigis, kus on esinenud nakatumist alatüüpi H5N1 kuuluvasse kõrge patogeensusega linnugripi viirusesse, et vältida kõnealuse haiguse levikut, võttes arvesse konkreetse viirusetüve epidemioloogia eripära.

| (6) | Otsuse 2006/415/EÜ artiklis 4 on nõutud, et liikmesriik peab kohe pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangut või puhangu kahtlust kehtestama kõrge riskiteguriga piirkonna, mis koosneb ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist (edaspidi „A-piirkond”), ja madala riskiteguriga piirkonna, mis eraldab A-piirkonda asjaomase liikmesriigi haigusvabast osast (edaspidi „B-piirkond”). Kõnealused piirkonnad on loetletud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2006/415/EÜ artiklis 4 on nõutud, et liikmesriik peab kohe pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangut või puhangu kahtlust kehtestama kõrge riskiteguriga piirkonna, mis koosneb ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist (edaspidi „A-piirkond”), ja madala riskiteguriga piirkonna, mis eraldab A-piirkonda asjaomase liikmesriigi haigusvabast osast (edaspidi „B-piirkond”). Kõnealused piirkonnad on loetletud käesoleva otsuse lisas.

| (7) | Rumeenia on teatanud komisjonile alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil ja on võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, sealhulgas kehtestanud A- ja B-piirkonna. |
| --- | --- |

(7)

Rumeenia on teatanud komisjonile alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil ja on võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, sealhulgas kehtestanud A- ja B-piirkonna.

| (8) | Komisjon on kõnealused kaitsemeetmed nüüd koostöös Rumeeniaga läbi vaadanud ja on veendunud, et nimetatud liikmesriigi pädeva ametiasutuse kehtestatud A- ja B-piirkonna piirid on puhangu tegelikust asukohast piisaval kaugusel. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on kõnealused kaitsemeetmed nüüd koostöös Rumeeniaga läbi vaadanud ja on veendunud, et nimetatud liikmesriigi pädeva ametiasutuse kehtestatud A- ja B-piirkonna piirid on puhangu tegelikust asukohast piisaval kaugusel.

| (9) | Vältimaks tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist kolmandate riikide poolt, on vaja liidu tasandil kiiresti kehtestada Rumeenias A- ja B-piirkondade loetelud. |
| --- | --- |

(9)

Vältimaks tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist kolmandate riikide poolt, on vaja liidu tasandil kiiresti kehtestada Rumeenias A- ja B-piirkondade loetelud.

| (10) | Seda silmas pidades tuleks kuni toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmise kohtumiseni käesolevas otsuses loetleda Rumeenias A- ja B-piirkonnad, kus kohaldatakse otsuses 2006/415/EÜ sätestatud kaitsemeetmeid, ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestus. |
| --- | --- |

(10)

Seda silmas pidades tuleks kuni toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmise kohtumiseni käesolevas otsuses loetleda Rumeenias A- ja B-piirkonnad, kus kohaldatakse otsuses 2006/415/EÜ sätestatud kaitsemeetmeid, ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestus.

| (11) | Käesolev otsus vaadatakse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus vaadatakse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega määratakse piirkonnad, milles kohaldatakse otsusega 2006/415/EÜ kehtestatud ajutisi kaitsemeetmeid, ja kõnealuste meetmete kohaldamise ajavahemik.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse lisa A osas loetletud piirkonda käsitletakse kõrge riskiteguriga piirkonnana (edaspidi A-piirkond) otsuse 2006/415/EÜ artikli 3 lõike 1 tähenduses.

2.   Käesoleva otsuse lisa B osas loetletud piirkonda käsitletakse madala riskiteguriga piirkonnana (edaspidi B-piirkond) otsuse 2006/415/EÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 17. aprillini 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. märts 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

4

(5)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51.

5

---

LISA

A   OSA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud A-piirkond

| ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood | Nimi |
| RO | Rumeenia | 00038 | Piirkond: | 17.4.2010 |
| Ohustatud tsoon:
  Letea |
| Järelevalvetsoon: | C.A. Rosetti |

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

Kood

Nimi

RO

Rumeenia

00038

Piirkond:

17.4.2010

Ohustatud tsoon:

Letea

Järelevalvetsoon:

C.A. Rosetti

| | Sfiștofca |
| --- | --- |

Sfiștofca

| | Cardon |
| --- | --- |

Cardon

B   OSA

Artikli 2 lõikes 2 osutatud B-piirkond

| ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood | Nimi |
| RO | Rumeenia | 00038 | Tulcea maakonna muud piirkonnad, mida ei ole nimetatud A-piirkonna all | 17.4.2010 |

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

Kood

Nimi

RO

Rumeenia

00038

Tulcea maakonna muud piirkonnad, mida ei ole nimetatud A-piirkonna all

17.4.2010

---

SOOVITUSED

| 17.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/13

---

KOMISJONI SOOVITUS,

11. märts 2010,

enesekaitse kohta ning piraatluse ja laevade relvastatud röövimise ärahoidmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/159/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses piraatlusjuhtumite sagenemisega Somaalia ranniku lähedal võttis Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation, IMO) meresõiduohutuse komitee oma 27. maist5. juunini 2009 toimunud 86. istungil vastu rea meetmeid ning saatis välja mitmeid ringkirju, milles käsitletakse piraatluse ja laevade relvastatud röövimise vastu võetavate meetmete kohta kehtivate üldsoovituste ajakohastamist ja konkreetsete meetmete määratlemist seoses piraatlusega Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal. |
| --- | --- |

(1)

Seoses piraatlusjuhtumite sagenemisega Somaalia ranniku lähedal võttis Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation, IMO) meresõiduohutuse komitee oma 27. maist5. juunini 2009 toimunud 86. istungil vastu rea meetmeid ning saatis välja mitmeid ringkirju, milles käsitletakse piraatluse ja laevade relvastatud röövimise vastu võetavate meetmete kohta kehtivate üldsoovituste ajakohastamist ja konkreetsete meetmete määratlemist seoses piraatlusega Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal.

| (2) | 23. juuni 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1334 on sõnastatud juhised laevaomanikele, laevandusettevõtjatele, kaptenitele ja meeskonnaliikmetele piraatluse ja laevade relvastatud röövimise ärahoidmise ja tõrjumise kohta („Guidance to ship owners and ship operators, shipmasters and crews on preventing and suppressing acts of piracy and armed robbery against ships”). Nimetatud ringkirjas on esitatud terviklik pake meetmeid, mida on võimalik laeva pardal võtta kõikides tingimustes rünnaku vältimiseks või selle toimumise korral meeskonna ja laeva ohustatuse minimeerimiseks. |
| --- | --- |

(2)

23. juuni 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1334 on sõnastatud juhised laevaomanikele, laevandusettevõtjatele, kaptenitele ja meeskonnaliikmetele piraatluse ja laevade relvastatud röövimise ärahoidmise ja tõrjumise kohta („Guidance to ship owners and ship operators, shipmasters and crews on preventing and suppressing acts of piracy and armed robbery against ships”). Nimetatud ringkirjas on esitatud terviklik pake meetmeid, mida on võimalik laeva pardal võtta kõikides tingimustes rünnaku vältimiseks või selle toimumise korral meeskonna ja laeva ohustatuse minimeerimiseks.

| (3) | 16. juuni 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1332 on loetletud parimad juhtimistavad piraatlusjuhtumite vältimiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal „(Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), mille on vabatahtlikkuse alusel välja töötanud laevandussektori esindajad ning mida lepinguosalised on toetanud ja edasi arendanud seoses pakilise vajadusega seista vastu rünnakutele Somaalia ranniku lähedal. Laevandussektori esindajad on ajakohastanud need meetmed versiooniga 2, mis avaldati 29. septembri 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1335. |
| --- | --- |

(3)

16. juuni 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1332 on loetletud parimad juhtimistavad piraatlusjuhtumite vältimiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal „(Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), mille on vabatahtlikkuse alusel välja töötanud laevandussektori esindajad ning mida lepinguosalised on toetanud ja edasi arendanud seoses pakilise vajadusega seista vastu rünnakutele Somaalia ranniku lähedal. Laevandussektori esindajad on ajakohastanud need meetmed versiooniga 2, mis avaldati 29. septembri 2009. aasta ringkirjas MSC.1/Circ. 1335.

| (4) | Kuigi IMO ringkirjades nimetatud meetmed ei ole kohustuslikud ega siduvad, on ilmselgelt vaja parandada meresõiduohutust ja hoolitseda selle eest, et liikmesriikide lipu all sõitvad laevad suudaksid piraatluse ja relvastatud kallaletungide ohutsoonis liigeldes end kaitsta praeguste teadmiste alusel parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi IMO ringkirjades nimetatud meetmed ei ole kohustuslikud ega siduvad, on ilmselgelt vaja parandada meresõiduohutust ja hoolitseda selle eest, et liikmesriikide lipu all sõitvad laevad suudaksid piraatluse ja relvastatud kallaletungide ohutsoonis liigeldes end kaitsta praeguste teadmiste alusel parimal võimalikul viisil.

| (5) | Laevade vastu suunatud piraatlusjuhud ja relvastatud kallaletungid on sageli seotud vägivallaga ning kujutavad endast tõsist ohtu lisaks praegusele olukorrale Somaalia ranniku lähedal, Adeni lahes ja India ookeanis veel paljudes maailma piirkondades. |
| --- | --- |

(5)

Laevade vastu suunatud piraatlusjuhud ja relvastatud kallaletungid on sageli seotud vägivallaga ning kujutavad endast tõsist ohtu lisaks praegusele olukorrale Somaalia ranniku lähedal, Adeni lahes ja India ookeanis veel paljudes maailma piirkondades.

| (6) | Alates aastast 1991, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon alustas andmete kogumist piraatluse kohta, on 2008. aasta näitajad kõige tõsisemad – 293 kallaletungi laevadele, 49 kaaperdamist, 889 pantvangi võetud meremeest, 11 tapetut, 21 teadmata kadunut ja arvatavasti hukkunut. Nimetatud aastast on laevade ründamiste ja hõivamiste arv eriti kiiresti kasvanud Somaalia ranniku lähedal, Adeni lahes ja India ookeanis. Piraadid on rünnanud ja läbi otsinud arvukalt laevu ning võtnud meeskonnad pantvangi, nõudes nende vabastamise eest lunaraha. Kinnipidamine on kestnud nädalaid ja isegi kuid, mis on meremeeste jaoks traumeeriv ja täiesti vastuvõtmatu. |
| --- | --- |

(6)

Alates aastast 1991, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon alustas andmete kogumist piraatluse kohta, on 2008. aasta näitajad kõige tõsisemad – 293 kallaletungi laevadele, 49 kaaperdamist, 889 pantvangi võetud meremeest, 11 tapetut, 21 teadmata kadunut ja arvatavasti hukkunut. Nimetatud aastast on laevade ründamiste ja hõivamiste arv eriti kiiresti kasvanud Somaalia ranniku lähedal, Adeni lahes ja India ookeanis. Piraadid on rünnanud ja läbi otsinud arvukalt laevu ning võtnud meeskonnad pantvangi, nõudes nende vabastamise eest lunaraha. Kinnipidamine on kestnud nädalaid ja isegi kuid, mis on meremeeste jaoks traumeeriv ja täiesti vastuvõtmatu.

| (7) | Alates 2009. aasta algusest on rünnakute arv India ookeanis ja Adeni lahes suurenenud, kuigi suvel mussoonide ja piraatide jaoks raskete laevatamistingimuste tõttu probleem veidi leevenes. 2009. aastal rünnati laevu vähemalt 164 korral, millest 48 lõppesid laeva hõivamisega. |
| --- | --- |

(7)

Alates 2009. aasta algusest on rünnakute arv India ookeanis ja Adeni lahes suurenenud, kuigi suvel mussoonide ja piraatide jaoks raskete laevatamistingimuste tõttu probleem veidi leevenes. 2009. aastal rünnati laevu vähemalt 164 korral, millest 48 lõppesid laeva hõivamisega.

| (8) | Parimate juhtimistavade kohaselt soovitatakse laevandusettevõtjatel ja laevadel enne Adeni lahe läbimist registreerida end Somaali poolsaare (Aafrika Sarv) meresõiduohutuse keskuse (Maritime Security Centre – Horn of Africa, MSCHOA) veebisaidil www.mschoa.org Registreerunud laevadele edastatakse kogu olemasolev teave olukorra kohta asjaomases laevaliikluse piirkonnas ning neid jälgivad Euroopa Liidu piraatlusevastase mereoperatsiooni Atalanta (EU NAVFOR-ATALANTA) relvajõud, mis vähendab rünnakuohtu. Kuid rohkem kui kolmandik Adeni lahest läbisõitvatest laevadest ei registreeru MSCHOA veebisaidil ning jäävad seetõttu ilma kõnealuse piirkonna läbimiseks kehtestatud turvameetmete kaitsest. |
| --- | --- |

(8)

Parimate juhtimistavade kohaselt soovitatakse laevandusettevõtjatel ja laevadel enne Adeni lahe läbimist registreerida end Somaali poolsaare (Aafrika Sarv) meresõiduohutuse keskuse (Maritime Security Centre – Horn of Africa, MSCHOA) veebisaidil www.mschoa.org Registreerunud laevadele edastatakse kogu olemasolev teave olukorra kohta asjaomases laevaliikluse piirkonnas ning neid jälgivad Euroopa Liidu piraatlusevastase mereoperatsiooni Atalanta (EU NAVFOR-ATALANTA) relvajõud, mis vähendab rünnakuohtu. Kuid rohkem kui kolmandik Adeni lahest läbisõitvatest laevadest ei registreeru MSCHOA veebisaidil ning jäävad seetõttu ilma kõnealuse piirkonna läbimiseks kehtestatud turvameetmete kaitsest.

| (9) | Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 15. juunil 2009 pikendada aasta võrra alates 13. detsembrist 2009 ELi sõjalist operatsiooni EU NAVFOR-ATALANTA, et aidata Somaalia ranniku lähedal piraatlusjuhtumeid vältida, ennetada ja ohjata. See sõjaline operatsioon on esimene ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames korraldatav mereväeoperatsioon. Nõukogu rõhutas, et jätkuv piraatlus Somaalia ranniku lähedal ohustab tõsiselt laevaliiklust selles piirkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 15. juunil 2009 pikendada aasta võrra alates 13. detsembrist 2009 ELi sõjalist operatsiooni EU NAVFOR-ATALANTA, et aidata Somaalia ranniku lähedal piraatlusjuhtumeid vältida, ennetada ja ohjata. See sõjaline operatsioon on esimene ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames korraldatav mereväeoperatsioon. Nõukogu rõhutas, et jätkuv piraatlus Somaalia ranniku lähedal ohustab tõsiselt laevaliiklust selles piirkonnas.

| (10) | Kuna ringkirjades MSC.1/Circ. 1334 ja MSC.1/Circ. 1335 soovitatud ennetavad meetmed on täienduseks operatsiooni EU NAVFOR-ATALANTA raames võetavatele meetmetele, siis esimeste tõhusa ja kooskõlastatud rakendamisega suureneb nõukogu otsuse alusel Somaalia ranniku piirkonnas piraatlusega võitlemiseks võetavate laevaliikluse ohutusmeetmete tulemuslikkus. |
| --- | --- |

(10)

Kuna ringkirjades MSC.1/Circ. 1334 ja MSC.1/Circ. 1335 soovitatud ennetavad meetmed on täienduseks operatsiooni EU NAVFOR-ATALANTA raames võetavatele meetmetele, siis esimeste tõhusa ja kooskõlastatud rakendamisega suureneb nõukogu otsuse alusel Somaalia ranniku piirkonnas piraatlusega võitlemiseks võetavate laevaliikluse ohutusmeetmete tulemuslikkus.

| (11) | Liikmesriikide ülesanne on rakendada meetmed meresõiduohutuse suurendamiseks ja tagada selleks vajalike vahendite eraldamine, |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide ülesanne on rakendada meetmed meresõiduohutuse suurendamiseks ja tagada selleks vajalike vahendite eraldamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   Liikmesriikidel palutakse tagada ennetavate meetmete tõhus ja kooskõlastatud rakendamine, et ohjata laevadel seoses piraatlusjuhtumite ja relvastatud kallaletungidega tekkivaid ohuolukordi. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon ja laevandussektori esindajad on kõnealustele meetmetele, mis on läbi vaadatud ja koondatud üheks pakkeks, avaldanud tugevat toetust.

2.   Üldmeetmed

| 2.1. | Liikmesriikidel palutakse teavitada oma registreeritud laevandusettevõtjaid ringkirjast MSC.1/Circ. 1334, mis kiideti heaks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 86. istungil ning milles on ette nähtud ja ajakohastatud enesekaitse ennetavad meetmed, mida laevadel ja laevandusettevõtjatel tuleb võtta ohupiirkondades piraatlusjuhtumite ja relvastatud kallaletungidega võitlemiseks vastavalt rahvusvahelisele laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksile (Ship and Port Facility Security Code, ISPS). |
| --- | --- |

2.1.

Liikmesriikidel palutakse teavitada oma registreeritud laevandusettevõtjaid ringkirjast MSC.1/Circ. 1334, mis kiideti heaks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 86. istungil ning milles on ette nähtud ja ajakohastatud enesekaitse ennetavad meetmed, mida laevadel ja laevandusettevõtjatel tuleb võtta ohupiirkondades piraatlusjuhtumite ja relvastatud kallaletungidega võitlemiseks vastavalt rahvusvahelisele laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksile (Ship and Port Facility Security Code, ISPS).

| 2.2. | Eelkõige palutakse liikmesriikidel tagada, et nende laevad on piisavalt ja tõhusal viisil mehitatud vastavalt ISPS koodeksi B osa reeglile 4.28, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004 (1) artikli 3 lõike 5 kohaselt on kohustuslik. |
| --- | --- |

2.2.

Eelkõige palutakse liikmesriikidel tagada, et nende laevad on piisavalt ja tõhusal viisil mehitatud vastavalt ISPS koodeksi B osa reeglile 4.28, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004 (1) artikli 3 lõike 5 kohaselt on kohustuslik.

3.   Somaalia ranniku lähedal kujunenud olukorrast johtuvad erimeetmed

| 3.1. | Liikmesriikidel palutakse teavitada oma registreeritud laevandusettevõtjaid ringkirjast MSC.1/Circ. 1332, mis kiideti heaks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 86. istungil ning mida täiendab ringkiri MSC.1/Circ. 1335, milles esitatakse ülemaailmselt kohaldatavad parimad juhtimistavad piraatlusjuhtumite vältimiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal, mida laevandussektori esindajad korrapäraselt ajakohastavad ja avalikustavad. |
| --- | --- |

3.1.

Liikmesriikidel palutakse teavitada oma registreeritud laevandusettevõtjaid ringkirjast MSC.1/Circ. 1332, mis kiideti heaks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 86. istungil ning mida täiendab ringkiri MSC.1/Circ. 1335, milles esitatakse ülemaailmselt kohaldatavad parimad juhtimistavad piraatlusjuhtumite vältimiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal, mida laevandussektori esindajad korrapäraselt ajakohastavad ja avalikustavad.

| 3.2. | Liikmesriikidel palutakse võtta kõik vajalikud meetmed, et levitada Somaalia ranniku lähedal toimuvate piraatlusjuhtumite ohjamise parimaid juhtimistavasid, mis on esitatud käesoleva soovituse lisas, edastada nende korrapäraselt ajakohastatud versioonid ja kontrollida nende rakendamist. |
| --- | --- |

3.2.

Liikmesriikidel palutakse võtta kõik vajalikud meetmed, et levitada Somaalia ranniku lähedal toimuvate piraatlusjuhtumite ohjamise parimaid juhtimistavasid, mis on esitatud käesoleva soovituse lisas, edastada nende korrapäraselt ajakohastatud versioonid ja kontrollida nende rakendamist.

Brüssel, 11. märts 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

1

---

LISA

Parimad juhtimistavad piraatluse ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal

(versioon 2, august 2009)

Et anda vastulöök piraatidele Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal, toetavad käesolevas lisas nimetatud juhtimistavasid järgmised rahvusvahelise laevandussektori esindajad:

| 1) | International Association of Independent Tanker Owners (INTERTANKO) |
| --- | --- |

1)

International Association of Independent Tanker Owners (INTERTANKO)

| 2) | International Chamber of Shipping (ICS) |
| --- | --- |

2)

International Chamber of Shipping (ICS)

| 3) | Oil Companies International Marine Forum (OCIMF) |
| --- | --- |

3)

Oil Companies International Marine Forum (OCIMF)

| 4) | Baltic and International Maritime Council (BIMCO) |
| --- | --- |

4)

Baltic and International Maritime Council (BIMCO)

| 5) | Society of International Gas Tanker and Terminal Operators (SIGTTO) |
| --- | --- |

5)

Society of International Gas Tanker and Terminal Operators (SIGTTO)

| 6) | International Association of Dry Cargo Ship Owners (INTERCARGO) |
| --- | --- |

6)

International Association of Dry Cargo Ship Owners (INTERCARGO)

| 7) | International Group of Protection and Indemnity Clubs (IGP&I) |
| --- | --- |

7)

International Group of Protection and Indemnity Clubs (IGP&I)

| 8) | Cruise Lines International Association (CLIA) |
| --- | --- |

8)

Cruise Lines International Association (CLIA)

| 9) | International Union of Marine Insurers (IUMI) |
| --- | --- |

9)

International Union of Marine Insurers (IUMI)

| 10) | Joint War Committee (JWC) & Joint Hull Committee (JHC) |
| --- | --- |

10)

Joint War Committee (JWC) & Joint Hull Committee (JHC)

| 11) | International Maritime Bureau (IMB) |
| --- | --- |

11)

International Maritime Bureau (IMB)

| 12) | International Transport Workers Federation (ITF) |
| --- | --- |

12)

International Transport Workers Federation (ITF)

Parimatele juhtimistavadele on väljendanud toetust ka

| 13) | Maritime Security Centre Horn of Africa (MSCHOA) |
| --- | --- |

13)

Maritime Security Centre Horn of Africa (MSCHOA)

| 14) | UK Maritime Trade Organisation (UKMTO Dubai) |
| --- | --- |

14)

UK Maritime Trade Organisation (UKMTO Dubai)

| 15) | Maritime Liaison Office (MARLO) |
| --- | --- |

15)

Maritime Liaison Office (MARLO)

Soovituslikud ennetus- ja tegevustavad Adeni lahte läbivate ja Somaalia ranniku lähedal liiklevate laevade omanikele, kasutajatele, haldajatele ja kaptenitele

Eesmärk

| 1. | Käesoleva dokumendi eesmärk on tutvustada parimaid juhtimistavasid, mis aitaksid ettevõtjatel ja laevadel hoiduda Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal piraatide rünnakutest, neid peletada ja nende toimumist edasi lükata. Käesoleva dokumendi koostamise käigus konsulteeritud organisatsioonid esindavad kõnealuses piirkonnas liiklevate laevade omanike ja kasutajate rõhuvat enamust. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva dokumendi eesmärk on tutvustada parimaid juhtimistavasid, mis aitaksid ettevõtjatel ja laevadel hoiduda Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal piraatide rünnakutest, neid peletada ja nende toimumist edasi lükata. Käesoleva dokumendi koostamise käigus konsulteeritud organisatsioonid esindavad kõnealuses piirkonnas liiklevate laevade omanike ja kasutajate rõhuvat enamust.

| 2. | Nimetatud organisatsioonid soovitavad oma liikmetel need juhtimistavad kasutusele võtta ning püüavad neid laevandusvaldkondades laiemalt levitada, et selles piirkonnas parimal võimalikul viisil võidelda piraatlusega. Käesolev dokument on täienduseks juhistele, mis on esitatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation, IMO) meresõiduohutuse komitee ringkirjas MSC.1/Circ.1334. |
| --- | --- |

2.

Nimetatud organisatsioonid soovitavad oma liikmetel need juhtimistavad kasutusele võtta ning püüavad neid laevandusvaldkondades laiemalt levitada, et selles piirkonnas parimal võimalikul viisil võidelda piraatlusega. Käesolev dokument on täienduseks juhistele, mis on esitatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation, IMO) meresõiduohutuse komitee ringkirjas MSC.1/Circ.1334.

Tüüpiliste rünnakute iseloom ja saadud õppetunnid

| 1. | 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel poolel suurenes nii Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal kui ka laiemalt India ookeani loodeosas kaubalaevade vastu suunatud piraadirünnakute arv. Enamus rünnakuid koondus esialgu Adeni lahe põhjaossa, kuid neid on toimunud ka kaugemal Somaalia ranniku lähedal. |
| --- | --- |

1.

2008. aastal ja 2009. aasta esimesel poolel suurenes nii Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal kui ka laiemalt India ookeani loodeosas kaubalaevade vastu suunatud piraadirünnakute arv. Enamus rünnakuid koondus esialgu Adeni lahe põhjaossa, kuid neid on toimunud ka kaugemal Somaalia ranniku lähedal.

| 2. | Õnnestunud rünnakute analüüsimisel selgus, et laeva muudavad piraatidele kergemini rünnatavaks järgmised omadused:






  a) | väike kiirus; |
| --- | --- | --- |

2.

Õnnestunud rünnakute analüüsimisel selgus, et laeva muudavad piraatidele kergemini rünnatavaks järgmised omadused:

a)

väike kiirus;

| b) | madal vabaparras; |
| --- | --- |

b)

madal vabaparras;

| c) | ebapiisav eeltöö ja tegevustõhusus; |
| --- | --- |

c)

ebapiisav eeltöö ja tegevustõhusus;

| d) | ilmne vähene ohuvalmidus ja/või enesekaitsevahendite puudumine; |
| --- | --- |

d)

ilmne vähene ohuvalmidus ja/või enesekaitsevahendite puudumine;

| e) | laeva selgelt aeglane reageerimisvõime. |
| --- | --- |

e)

laeva selgelt aeglane reageerimisvõime.

| 3. | Tavaliselt kasutavad piraadid ründamisel kaht või enamat kiiret (kuni 25 sõlme) lahtist väikepaati (skiff), mis sageli lähenevad vasaku parda ja/või ahtri poolt. |
| --- | --- |

3.

Tavaliselt kasutavad piraadid ründamisel kaht või enamat kiiret (kuni 25 sõlme) lahtist väikepaati (skiff), mis sageli lähenevad vasaku parda ja/või ahtri poolt.

| 4. | „Emalaeva” (suurem laev meeskonna, varustuse, seadmete ja väiksemate rünnakualuste jaoks) kasutamine on võimaldanud piraatidel edukalt rünnata ka kaldast kaugemal. |
| --- | --- |

4.

„Emalaeva” (suurem laev meeskonna, varustuse, seadmete ja väiksemate rünnakualuste jaoks) kasutamine on võimaldanud piraatidel edukalt rünnata ka kaldast kaugemal.

| 5. | Valvsus peab olema suurim päikesetõusu ja -loojangu ajal, sest just siis on toimunud enamus rünnakuid. |
| --- | --- |

5.

Valvsus peab olema suurim päikesetõusu ja -loojangu ajal, sest just siis on toimunud enamus rünnakuid.

| 6. | Kuigi suurema kiirusega laevad (15 sõlme ja üle selle) ei tohiks arvata end rünnakute eest kaitstud olevat, on kiirus tõhus abinõu. Et sundida kapteneid kiirust vähendama, on piirkonnas tulnud ette selliste väikerelvade nagu reaktiivgranaadiheitjad kasutamist. Sellises olukorras merel täiskiiruse säilitamine on andnud häid tulemusi. |
| --- | --- |

6.

Kuigi suurema kiirusega laevad (15 sõlme ja üle selle) ei tohiks arvata end rünnakute eest kaitstud olevat, on kiirus tõhus abinõu. Et sundida kapteneid kiirust vähendama, on piirkonnas tulnud ette selliste väikerelvade nagu reaktiivgranaadiheitjad kasutamist. Sellises olukorras merel täiskiiruse säilitamine on andnud häid tulemusi.

| 7. | Kui meeskond on end ohtliku piirkonna läbimiseks ette valmistanud, saanud asjakohast koolitust ja võtnud tulemuslikult passiivseid vastumeetmeid, on tavaliselt õnnestunud kaaperdamiskatse ka nurjata. |
| --- | --- |

7.

Kui meeskond on end ohtliku piirkonna läbimiseks ette valmistanud, saanud asjakohast koolitust ja võtnud tulemuslikult passiivseid vastumeetmeid, on tavaliselt õnnestunud kaaperdamiskatse ka nurjata.

| 8. | Samuti mõjutavad ründajate toimevõimet suurel määral ilmaolud ja meresõidutingimused. Tuuletugevus üle 18 sõlme ja lainekõrgus üle 2 meetri pakuvad piisavalt kaitset kõigile alustele peale kõige vähem kaitstute ning eriti siis, kui kaptenid lähtuvad parimatest juhtimistavadest. |
| --- | --- |

8.

Samuti mõjutavad ründajate toimevõimet suurel määral ilmaolud ja meresõidutingimused. Tuuletugevus üle 18 sõlme ja lainekõrgus üle 2 meetri pakuvad piisavalt kaitset kõigile alustele peale kõige vähem kaitstute ning eriti siis, kui kaptenid lähtuvad parimatest juhtimistavadest.

Soovituslikud parimad juhtimistavad

1.   Sissejuhatus

a)   Käesolev dokument parimate juhtimistavade kohta on mõeldud laevade omanikele ja haldajatele, kaptenitele ja meeskonnaliikmetele. Kaptenitel on siiski täielik otsustusõigus selle üle, milliseid meetmeid võtta ohupiirkonnas piraatide kallaletungidest hoidumiseks, nende peletamiseks ja nende toimumise edasilükkamiseks.

b)   Mitte kõik dokumendis esitatud meetmed ei sobi kasutamiseks kõigi laevade puhul. Seega soovitatakse riskianalüüsi käigus teha otsus ka selle kohta, millised parimad juhtimistavad konkreetse laeva puhul kõige sobilikumad oleksid. Üldiselt on oma tõhusust tõestanud järgmised juhtimistavad.

2.   Enne ohupiirkonna läbimist – üldine valmisolek

a)   Põhimõtted

| i) | UKMTO Dubai kontor on piirkonnas seilavatele alustele esmane kontakt. Igapäevane suhtlus kaptenite ja sõjaväelaste vahel toimub UKMTO Dubai kontori kaudu, kus ollakse ühenduses nii laevade kui ka vahetult MSCHOA ja mereväe komandöridega. UKMTO Dubai vajab korrapäraselt uuendatud teavet laevade koordinaatide ja kavandatud liikumise kohta. See teave aitab mereväeüksustel saada täpse ülevaate merel liikuvatest laevadest (vt A lisas toodud selgitusi). |
| --- | --- |

i)

UKMTO Dubai kontor on piirkonnas seilavatele alustele esmane kontakt. Igapäevane suhtlus kaptenite ja sõjaväelaste vahel toimub UKMTO Dubai kontori kaudu, kus ollakse ühenduses nii laevade kui ka vahetult MSCHOA ja mereväe komandöridega. UKMTO Dubai vajab korrapäraselt uuendatud teavet laevade koordinaatide ja kavandatud liikumise kohta. See teave aitab mereväeüksustel saada täpse ülevaate merel liikuvatest laevadest (vt A lisas toodud selgitusi).

| ii) | Somaali poolsaarel (Aafrika Sarv) asuv meresõiduturvalisuse keskus (MSCHOA) on Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal asuvate ELi relvajõudude planeerimis- ja koordineerimiskeskus (vt A lisas toodud selgitusi). |
| --- | --- |

ii)

Somaali poolsaarel (Aafrika Sarv) asuv meresõiduturvalisuse keskus (MSCHOA) on Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal asuvate ELi relvajõudude planeerimis- ja koordineerimiskeskus (vt A lisas toodud selgitusi).

| iii) | Mereteabevahetuskeskus (MARLO) toimib teabevahetuskanalina ühendatud merejõudude (Combined Maritime Forces, CMF) ja piirkonnas asuvate kaubalaevade vahel (vt A lisas toodud selgitusi). |
| --- | --- |

iii)

Mereteabevahetuskeskus (MARLO) toimib teabevahetuskanalina ühendatud merejõudude (Combined Maritime Forces, CMF) ja piirkonnas asuvate kaubalaevade vahel (vt A lisas toodud selgitusi).

| iv) | Enne ohupiirkonna läbimist tuleks laeva omanikul ja kaptenil kõige värskemate kättesaadavate andmete alusel hinnata piraatide rünnaku tõenäosust. Riskihindamise käigus tuleks kindlaks teha võimalikud ennetus-, leevendus- ja parandusmeetmed, milleks tuleb piraatluse vastu võitlemist käsitlevad seadusjärgsed nõuded ühitada täiendavate meetmetega. |
| --- | --- |

iv)

Enne ohupiirkonna läbimist tuleks laeva omanikul ja kaptenil kõige värskemate kättesaadavate andmete alusel hinnata piraatide rünnaku tõenäosust. Riskihindamise käigus tuleks kindlaks teha võimalikud ennetus-, leevendus- ja parandusmeetmed, milleks tuleb piraatluse vastu võitlemist käsitlevad seadusjärgsed nõuded ühitada täiendavate meetmetega.

| v) | Laevandusettevõtte kriisiohjemenetlus peaks hõlmama asjakohaseid meetmeid piraatlusohu kontrollimiseks, kohandades IMO ja muude laevandusvaldkondade soovitatud tavad konkreetsete olukordade ja laevatüüpide tarbeks. |
| --- | --- |

v)

Laevandusettevõtte kriisiohjemenetlus peaks hõlmama asjakohaseid meetmeid piraatlusohu kontrollimiseks, kohandades IMO ja muude laevandusvaldkondade soovitatud tavad konkreetsete olukordade ja laevatüüpide tarbeks.

| vi) | Aluse kavandatud liikumisest ohupiirkonnas tuleb eelnevalt teavitada mereteenistusi, et neil oleks võimalik määrata riski ja kavandada sobivad kaitsemeetmed. Tavaliselt toimub see järgmiselt:






  1) | esialgne teade UKMTO Dubai kontorile (e-posti või faksi teel); |
| --- | --- | --- |

vi)

Aluse kavandatud liikumisest ohupiirkonnas tuleb eelnevalt teavitada mereteenistusi, et neil oleks võimalik määrata riski ja kavandada sobivad kaitsemeetmed. Tavaliselt toimub see järgmiselt:

1)

esialgne teade UKMTO Dubai kontorile (e-posti või faksi teel);

| 2) | esialgne teade MARLOle (e-posti või faksi teel); |
| --- | --- |

2)

esialgne teade MARLOle (e-posti või faksi teel);

| 3) | kui alusel on kavas läbida Adeni laht või liigelda piirkonnas, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, siis tuleb aluse liikumine registreerida MSCHOAs (onlain, e-posti või faksi teel). |
| --- | --- |

3)

kui alusel on kavas läbida Adeni laht või liigelda piirkonnas, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, siis tuleb aluse liikumine registreerida MSCHOAs (onlain, e-posti või faksi teel).

| vii) | Kuigi piraatide laevale pääsemist tuleb takistada, on meeskonna ja reisijate turvalisus esmatähtis. |
| --- | --- |

vii)

Kuigi piraatide laevale pääsemist tuleb takistada, on meeskonna ja reisijate turvalisus esmatähtis.

b)   Laevandusettevõtte valmisolek

Juhtkonnal ja operatiivüksusel soovitatakse tungivalt registreerida end MSCHOA veebisaidi (www.mschoa.eu) piiratud juurdepääsuga osa kasutajateks, tutvuda sealse teabega ja edastada seda vastavalt vajadusele oma laevadele.

| i) | 4–5 päeva enne aluse sisenemist rahvusvahelisse soovituslikku transiidikoridori (International Recommended Transit Corridor, IRTC) või piirkonda, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, peaks aluse liikumise registreerimise taotlus olema MSCHOAle esitatud (onlain, e-posti või faksi teel). Märkus: seda võib teha kas laev või laevandusettevõte. |
| --- | --- |

i)

4–5 päeva enne aluse sisenemist rahvusvahelisse soovituslikku transiidikoridori (International Recommended Transit Corridor, IRTC) või piirkonda, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, peaks aluse liikumise registreerimise taotlus olema MSCHOAle esitatud (onlain, e-posti või faksi teel). Märkus: seda võib teha kas laev või laevandusettevõte.

| ii) | Läbi tuleks vaadata laeva turvalisuse hinnang (Ship Security Assessment, SSA) ja laeva turvaplaani (Ship Security Plan, SSP) rakendamine, nagu seda piraatlusvalmiduse tagamiseks nõuab laevade ja sadamarajatiste rahvusvaheline turvalisuse koodeks (International Ship and Port Facility Code, ISPS). |
| --- | --- |

ii)

Läbi tuleks vaadata laeva turvalisuse hinnang (Ship Security Assessment, SSA) ja laeva turvaplaani (Ship Security Plan, SSP) rakendamine, nagu seda piraatlusvalmiduse tagamiseks nõuab laevade ja sadamarajatiste rahvusvaheline turvalisuse koodeks (International Ship and Port Facility Code, ISPS).

| iii) | Ettevõtte turvaülemal tuleks hoolt kanda, et ohupiirkonna läbimiseks oleks olemas varuplaan, et seda oleks katsetatud, sellest oleks ülevaade antud ja seda arutatud laeva kapteni ja turvaohvitseriga. |
| --- | --- |

iii)

Ettevõtte turvaülemal tuleks hoolt kanda, et ohupiirkonna läbimiseks oleks olemas varuplaan, et seda oleks katsetatud, sellest oleks ülevaade antud ja seda arutatud laeva kapteni ja turvaohvitseriga.

| iv) | Erilist tähelepanu väärivad need merealad, kus teadaolevalt on suur piraatluse oht. |
| --- | --- |

iv)

Erilist tähelepanu väärivad need merealad, kus teadaolevalt on suur piraatluse oht.

| v) | Laevade kaptenitele tuleks juhiseid anda selle kohta, millised on eelistatavad ja kättesaadavad võimalused piirkonna läbimise hõlbustamiseks (rühmana, rühmana ja saatega, riikliku konvoiga jne). |
| --- | --- |

v)

Laevade kaptenitele tuleks juhiseid anda selle kohta, millised on eelistatavad ja kättesaadavad võimalused piirkonna läbimise hõlbustamiseks (rühmana, rühmana ja saatega, riikliku konvoiga jne).

| vi) | Meeskonnale tuleks perioodiliselt õppusi korraldada. |
| --- | --- |

vi)

Meeskonnale tuleks perioodiliselt õppusi korraldada.

| vii) | Ettevõte võib otsustada kasutada lisaks ka eraturvateenust, kuid relvastatud turvamist ei soovitata. |
| --- | --- |

vii)

Ettevõte võib otsustada kasutada lisaks ka eraturvateenust, kuid relvastatud turvamist ei soovitata.

| viii) | Kaaluda võiks lisaressursside kasutamist vahisolijate arvu suurendamiseks. |
| --- | --- |

viii)

Kaaluda võiks lisaressursside kasutamist vahisolijate arvu suurendamiseks.

| ix) | Enne ohupiirkondade läbimist võiks laevad varustada enesekaitsevahenditega. |
| --- | --- |

ix)

Enne ohupiirkondade läbimist võiks laevad varustada enesekaitsevahenditega.

c)   Laeva kapteni valmisolek

| i) | Esialgne teade edastatakse UKMTO Dubai kontorile ja MARLOle (e-posti või faksi teel), kui sisenetakse teavitamispiirkonda Suessi kanali ja koordinaatide 78° E ja 10° S vahel (vt piraatlusevastase valmisoleku kaarti Q6099). |
| --- | --- |

i)

Esialgne teade edastatakse UKMTO Dubai kontorile ja MARLOle (e-posti või faksi teel), kui sisenetakse teavitamispiirkonda Suessi kanali ja koordinaatide 78° E ja 10° S vahel (vt piraatlusevastase valmisoleku kaarti Q6099).

| ii) | 4–5 päeva enne aluse sisenemist rahvusvahelisse soovituslikku transiidikoridori või piirkonda, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, peab aluse liikumise registreerimise taotlus olema MSCHOAle esitatud (onlain, e-posti või faksi teel). Märkus: seda võib teha kas laev või laevandusettevõte. Kui seda teeb ettevõte, peab kapten veenduma, et MSCHOAle on edastatud õiged andmed. |
| --- | --- |

ii)

4–5 päeva enne aluse sisenemist rahvusvahelisse soovituslikku transiidikoridori või piirkonda, mis jääb koordinaatide 12° N, 58° E ja 10° S vahele, peab aluse liikumise registreerimise taotlus olema MSCHOAle esitatud (onlain, e-posti või faksi teel). Märkus: seda võib teha kas laev või laevandusettevõte. Kui seda teeb ettevõte, peab kapten veenduma, et MSCHOAle on edastatud õiged andmed.

| iii) | Enne piirkonna läbimist tuleks meeskonda oludest põhjalikult teavitada. |
| --- | --- |

iii)

Enne piirkonna läbimist tuleks meeskonda oludest põhjalikult teavitada.

| iv) | Piraatlusvastane varuplaan on osutunud kõige tõhusamaks siis, kui see on läbi proovitud enne tegelikku vajadust: enne piirkonda jõudmist on korraldatud õppus, plaan on läbi vaadatud ja kogu meeskonda on teavitatud nende ülesannetest, samuti tunnevad kõik piraatide rünnaku häiresignaali. |
| --- | --- |

iv)

Piraatlusvastane varuplaan on osutunud kõige tõhusamaks siis, kui see on läbi proovitud enne tegelikku vajadust: enne piirkonda jõudmist on korraldatud õppus, plaan on läbi vaadatud ja kogu meeskonda on teavitatud nende ülesannetest, samuti tunnevad kõik piraatide rünnaku häiresignaali.

| v) | Samuti soovitatakse kaptenitel koondada käepäraseks või sidevahendite kõrvale kogu hädaolukorras vajalik teave, mis sisaldab olulisi kontaktandmeid (nt MSCHOA, IMB PRC, CSO jm telefoninumbrid – vt kontaktandmed B osas) ja eelnevalt koostatud sõnumeid. |
| --- | --- |

v)

Samuti soovitatakse kaptenitel koondada käepäraseks või sidevahendite kõrvale kogu hädaolukorras vajalik teave, mis sisaldab olulisi kontaktandmeid (nt MSCHOA, IMB PRC, CSO jm telefoninumbrid – vt kontaktandmed B osas) ja eelnevalt koostatud sõnumeid.

| vi) | Otsustada tuleb, kuidas toimida laeva automaatsete identifitseerimissüsteemidega (automatic identification systems, AIS). Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutuse kohta merel (SOLAS) lubab kaptenil AISi välja lülitada, kui kapteni arvamuse kohaselt suurendab selle kasutamine laeva ründamisvõimalusi. Et aga merejõududel oleks võimalik Adeni lahes laevade liikumist jälgida, soovitatakse AISi kaudu andmeid siiski edastada, piirdudes laeva identifitseerimist, asukohta, kurssi, kiirust, navigatsiooniseisundit ja turvalisust käsitleva teabega. Somaalia ranniku lähedal tuleb vastav otsus samuti teha kaptenil, kuid praegu on merejõudude soovitus AIS täielikult välja lülitada. Kui tekib kahtlusi, võib ühendust võtta MSCHOAga. |
| --- | --- |

vi)

Otsustada tuleb, kuidas toimida laeva automaatsete identifitseerimissüsteemidega (automatic identification systems, AIS). Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutuse kohta merel (SOLAS) lubab kaptenil AISi välja lülitada, kui kapteni arvamuse kohaselt suurendab selle kasutamine laeva ründamisvõimalusi. Et aga merejõududel oleks võimalik Adeni lahes laevade liikumist jälgida, soovitatakse AISi kaudu andmeid siiski edastada, piirdudes laeva identifitseerimist, asukohta, kurssi, kiirust, navigatsiooniseisundit ja turvalisust käsitleva teabega. Somaalia ranniku lähedal tuleb vastav otsus samuti teha kaptenil, kuid praegu on merejõudude soovitus AIS täielikult välja lülitada. Kui tekib kahtlusi, võib ühendust võtta MSCHOAga.

3.   Enne ohupiirkonna läbimist – laevade valmisolek

a)   Ohupiirkonnas liikudes soovitatakse alustel teatada oma keskpäevased koordinaadid, kurss, kiirus, hinnanguline ja tegelik saabumisaeg UKMTO Dubai kontorile ja MARLOle.

b)   Samuti soovitatakse sellist teavitamist teha sageli, kui liigutakse teadaolevalt suure ohu/piraatluse piirkonnas, ning teatada samuti Adeni lahe punkti A või B läbimisest (vt piraatlusevastase valmisoleku kaart Q6099).

c)   Adeni lahes liigeldes

| i) | EUNAVFOR soovitab tungivalt laevadel kasutada lahe läbimiseks soovituslikku transiidikoridori IRTC. Lääne suunas liikuvad laevad peaksid hoiduma koridori põhjapoolsesse ja ida suunas liikuvad laevad lõunapoolsesse ossa. Kui kaalutakse lahe läbimist rühmana, on vastavad juhised aja ja kiiruse kohta olemas MSCHOA veebisaidil. |
| --- | --- |

i)

EUNAVFOR soovitab tungivalt laevadel kasutada lahe läbimiseks soovituslikku transiidikoridori IRTC. Lääne suunas liikuvad laevad peaksid hoiduma koridori põhjapoolsesse ja ida suunas liikuvad laevad lõunapoolsesse ossa. Kui kaalutakse lahe läbimist rühmana, on vastavad juhised aja ja kiiruse kohta olemas MSCHOA veebisaidil.

| ii) | Läbisõitvad laevad peaksid vältima sisenemist Jeemeni territoriaalvetesse. Põhjus on rahvusvaheline tavaõigus, mille kohaselt rahvusvahelistel (muud kui Jeemeni) relvajõududel ei ole õigust kaitsta laevu, mida rünnatakse Jeemeni territoriaalvetes. |
| --- | --- |

ii)

Läbisõitvad laevad peaksid vältima sisenemist Jeemeni territoriaalvetesse. Põhjus on rahvusvaheline tavaõigus, mille kohaselt rahvusvahelistel (muud kui Jeemeni) relvajõududel ei ole õigust kaitsta laevu, mida rünnatakse Jeemeni territoriaalvetes.

| iii) | Laevadel võidakse paluda oma kavandatud läbisõitu kohandada vastavalt MSCHOA soovitustele marsruudi kohta. |
| --- | --- |

iii)

Laevadel võidakse paluda oma kavandatud läbisõitu kohandada vastavalt MSCHOA soovitustele marsruudi kohta.

| iv) | Rühmana lahe läbimise ajal ei tohiks eeldada, et sõjalaevad saadavad aluseid kogu aeg. Kõik Adeni lahes paiknevad sõjalaevad, kas EUNAVFORi raames või sellega oma tegevust koordineerivad, on samas teadlikud lahte rühmana läbivatest alustest ning neil on juurdepääs kõigile üksikasjadele seoses võimalike probleemidega seal. |
| --- | --- |

iv)

Rühmana lahe läbimise ajal ei tohiks eeldada, et sõjalaevad saadavad aluseid kogu aeg. Kõik Adeni lahes paiknevad sõjalaevad, kas EUNAVFORi raames või sellega oma tegevust koordineerivad, on samas teadlikud lahte rühmana läbivatest alustest ning neil on juurdepääs kõigile üksikasjadele seoses võimalike probleemidega seal.

| v) | MSCHOA soovitab kaptenitel tungivalt püüda Adeni lahe kõige ohtlikumad piirkonnad läbida öösel (MSCHOA annab vastavad juhised). Öistest rünnakutest on õnnestunud väga vähesed. |
| --- | --- |

v)

MSCHOA soovitab kaptenitel tungivalt püüda Adeni lahe kõige ohtlikumad piirkonnad läbida öösel (MSCHOA annab vastavad juhised). Öistest rünnakutest on õnnestunud väga vähesed.

d)   Väljaspool Adeni lahte liigeldes

| i) | Somaalia idaranniku lähedal liikuvad laevad peaksid kõige värskemate soovituste saamiseks teekonna valikul vaatama MSCHOA veebisaiti või konsulteerima UKMTO Dubai kontoriga. |
| --- | --- |

i)

Somaalia idaranniku lähedal liikuvad laevad peaksid kõige värskemate soovituste saamiseks teekonna valikul vaatama MSCHOA veebisaiti või konsulteerima UKMTO Dubai kontoriga.

| ii) | Kaptenitel tuleb tavapärasel viisil teatada UKMTO Dubai kontorile ajakohastatud andmed laeva kursi kohta ja muud üksikasjad. |
| --- | --- |

ii)

Kaptenitel tuleb tavapärasel viisil teatada UKMTO Dubai kontorile ajakohastatud andmed laeva kursi kohta ja muud üksikasjad.

e)   B lisas on esitatud vajalikud kontaktandmed.

4.   Enne ohupiirkonna läbimist – kaitsemeetmed

a)   Arvestades laeva mehitatuse astet, tuleks tagada tavapäraste toimingute piisav eelnev kohandamine, et vahis oleks küllaldaselt puhanud ja informeeritud meeskonnaliikmeid. Kapten ja vahiohvitserid peaksid tundma siksakiliste manöövrite mõju oma laevale kõigi meretingimuste puhul ja eelkõige selliste manöövrite võimalikku laeva kiirust vähendavat mõju.

b)   Adeni lahe läbimisel ja Somaalia rannikust möödudes võiks kaaluda välissuhtluse (raadio, mobiiltelefonid ja AIS) piiramist üksnes turvalisusega seotud olulise sidepidamise ja SOLAS teabega.

c)   Valmisolekut tuleks suurendada ja varusüsteeme tugevdada täiendavate abiseadmete, sealhulgas generaatorite ja juhtimisseadmete kasutuselevõtuga.

d)   Rohkem mehi tuleks saata vaatluskohtadesse ja laevasillale.

e)   Mootoriruum tuleks mehitada.

f)   Turvata ja kontrollida tuleb pääsu sillale, mootoriruumi, juhtimisseadmete ruumi ning kõikidesse siseruumidesse. Kõik võimalikud sissepääsukohad (uksed, illuminaatorid, ventilatsioonikäigud jm) tuleks üle kontrollida ja piisavalt turvata, eriti kui need on küllalt suured, et ründaja sealt kaudu sisse pääseks. Ohtlikus piirkonnas tuleb meeskonna ruumidesse ja sisetööruumidesse ja sealt välja pääsemiseks kasutada vaid üht kohta. Ükski võetav meede ei tohi aga takistada avariiväljapääsu kasutamist siseruumide poolt, andmata samas piraatidele võimalust väljast sisse tungida.

g)   Hädaolukorras saab sõjalaevadega ühendust VHF kanali 16 kaudu (varukanal 08).

h)   Kõik redelid ja pardatagused vahendid peavad olema kohtadele kinnitatud või tekile tõstetud.

i)   Eelnevalt valitud enesekaitsevahendid peavad olema korralikult paigaldatud ja toimima asjakohaselt. Tuleb meeles pidada, et ajutised käepärased vahendid ei pruugi toimida soovikohaselt ja seega mitte pakkuda piisavalt kaitset.

j)   Kui laeval on suhteliselt madal vabaparras, võiks kaaluda reelingulattide laiuse suurendamist, et pootshaakidel ei oleks kinnitumiskohta. MSCHOA veebisaidil on selliste meetmete kohta toodud näiteid.

k)   Piraatide rünnaku puhuks on soovitav määrata kogunemispunkt või „kants” ning harjutada lukustusmeetmeid, et võita aega ja lükata piraatide laevalepääsu nii palju edasi kui võimalik. See kogunemiskoht ei tohiks olla välimiste vaheseinte ja illuminaatorite läheduses. Kuna selliste „kantside” ja nende kasutamise üle käib veel mõttevahetus, tuleks kaptenitel korrapäraselt MSCHOAga ühenduses olla.

l)   Kaaluda võiks elusuuruste nukkude kasutamist reelingu ääres, et jätta muljet arvukatest vahisolijatest. Kuid kui laeva ehituse tõttu tekib probleeme igakülgse nähtavusega, millest võib saada turvarisk, tuleb siiski kasutada inimesi.

m)   Tuletõrjepumbad ja/või -voolikud peaksid olema rõhu all ja valmis vee suunamiseks parda taha kogu laeva ulatuses ja eriti kõige vähem kaitstud kohtades.

n)   Piraatide pardale saamise edasilükkamiseks on üks võimalus laeva ümber veekardina tekitamine.

o)   Madalamate ligipääsukohtade nagu ahter ümber võiks kasutada okastraati või muid sellelaadseid takistusi, mis ei tohiks aga ohustada meeskonda ega vähendada põgenemisvõimalusi.

p)   Kõne alla tulevad ka passiivsed kaitsevahendid.

q)   Pimedas nägemiseks võiks kasutada asjakohaseid optikaseadmeid.

r)   Kui videovalve (closed-circuit television, CCTV) on olemas, tuleb seda kasutada.

5.   Ohupiirkonna läbimisel – tegevus

a)   Enesekaitsevahendite kasutamine ei tohiks laeva meeskonnale kaasa tuua tarbetut riski.

b)   Kõik Adeni lahes olevad laevad peaksid kindlasti kasutama IRTCd ja järgima MSCHOA veebisaidil esitatud rühmatransiidi juhiseid ja ajastust.

c)   Tähelepanu tuleks pöörata ka IMO 2009. aasta 4. augusti ringkirjale SN.1 Circ.281 (Information on Internationally Recognised Transit Corridor (IRTC) for Ships Transiting the Gulf of Aden), mille kohaselt võivad sõjaväevõimud asjaoludest lähtuvalt teha transiidikoridori kohta muudatusi. Seega tuleks meremeestel hoida end kursis ajakohastatud teabega MSCHOA veebisaidil http://www.mschoa.org või piirkonnas navigeerimise hoiatustega.

d)   IRTC läbimise korral rühmana: liikuda tuleb rühma liikumiskiirusel, kuid pidades silmas laeva piiranguid (praegune soovitus – kui laeva täiskiirus merel on 16 sõlme, tuleks liituda 14-sõlmelise kiirusega liikuva rühmaga ja hoida 2 sõlme varuks).

e)   IRTC läbimise korral eraldi: ohupiirkond tuleks läbida täiskiirusel (praegune soovitus – kui laeva täiskiirus merel on üle 18 sõlme, ei tohiks seda aeglustada rühma kiiruseni; täiskiirust tuleks kindlasti hoida ja püüda pimeduse varjus läbida võimalikult suur osa ohupiirkonnast).

f)   Laevadel tuleb igas olukorras järgida rahvusvahelisi reegleid laevade kokkupõrgete vältimiseks merel. Kaptenid peaksid püüdma transiidikoridori sisenemisel ja sealt väljumisel muude aluste ohutut liiklemist mitte takistada. Navigatsioonitulesid öösel välja lülitada ei tohi. Järgida tuleb lipuriigi pädeva asutuse juhiseid.

g)   Tekivalgustust võib kasutada ainult turvalisuse tagamiseks vajalikul määral. Varjus olevate kohtade valgustamine laevakere ümber võib suurendada vahisolijate nägemisulatust, kuid see ei tohi vähendada laeva ohutust. Kui laeva lähiümbruses täheldatakse kahtlast liikumist, võib kohe kasutada „kaugjuhtimisega” prožektoreid (kui need on olemas ja seda peetakse vajalikuks), mis võib peletada võimaliku rünnaku (praegune soovitus – liikuda ohupiirkonnas üksnes navigatsioonituledega).

h)   Kaptenisillal peaksid olema piraatide „emalaevade” fotod. Sellise emalaeva märkamisest tuleb otsekohe teatada. Kõigist kahtlusalustest emalaevadest tuleb teada anda UKMTO Dubai kontorile ja IMB PRCle (vt C lisas esitatud näidisaruannet piraatide rünnakute kohta – kuidas sellist teavet edastada või teatada mis tahes muust rünnakust või tähelepanekust).

i)   Kapten peaks püüdma võimalikult kiiresti ohu suurust ja laadi hinnata. Ohu ilmnedes tuleb kaptenil otsekohe võtta telefoniühendus UKMTO Dubai kontoriga.

j)   Kõigi võimalike vahenditega tuleb valvel olla kahtlaste aluste suhtes, eriti kui need ilmuvad ahtri suunast või igast ilmakaarest korraga.

k)   Meeskonda tuleb hoida tarbetu riski eest. Ohupiirkonda läbides peaks tegelema vaid vältimatute toimingutega. Kaptenil tuleks pimedal ajal hoida meeskonnaliikmeid nii palju kui võimalik välistekist eemal, olles samas teadlik nende kohustusest pidada kogu aeg täiel määral vahti.

l)   Et arvatavatele piraatidele anda teada nende avastamisest, tuleks kasutada tulesid, häirekella ja lisandunud aktiivsust laeval.

m)   Täiendavaid mittesurmavaid kaitsevahendeid on turul veel küllaga. Laevandusttevõtted peaksid nende eeliseid ja eriomadusi hindama konkreetse laeva kaitsevõime seisukohalt.

6.   Piraadirünnaku toimumine

a)   Järgida tuleks eelnevalt koostatud varuplaani.

b)   Hädaolukorras vajalikku koondandmestikku kasutades tuleb rünnakust kohe teatada UKMTO Dubai kontorile, kes on rünnaku puhul esmane kontaktpunkt (MSCHOA, kui pidevalt mehitatud meresõiduturvalisuse keskus piirkonnas toimib rünnaku korral varukontaktpunktina).

c)   Aktiveerida tuleb SSAS, mille kaudu hoiatatakse laevandusettevõtte turvaülemat ja lipuriiki. Rünnakujärgsed aruanded tuleb edastada kõigile asjaomastele piraatlusega tegelevatele keskustele nii kiiresti kui võimalik ja vastavalt punktile 9.

d)   Kui kapten on kasutanud oma õigust lülitada ohupiirkonna läbimisel AIS välja, tuleb see rünnaku toimumise korral uuesti sisse lülitada.

e)   Vastavalt laeva hädaolukorras toimimise kavale tuleb anda häiresignaal ja teade „piraatide rünnak”

f)   Hädasõnum „Mayday” edastatakse VHF kanali 16 kaudu (varukanal on 08, mida jälgivad mereväeüksused). Hädasignaal saadetakse kas DSC (Digital Selective Calling) süsteemi või Inmarsat-C kaudu. Telefoni teel tuleb ühendust võtta UKMTO Dubai kontoriga.

g)   Vältida tuleb väikepaatide lähenemist mitmest küljest, muutes kurssi ja suurendades võimaluse korral kiirust (1). Piraatidel on väga raske pardale tungida, kui laev

| i) | liigub kiirusega üle 15 sõlme; |
| --- | --- |

i)

liigub kiirusega üle 15 sõlme;

| ii) | manööverdab – kaptenitel soovitatakse kiirust säilitades teha kohe pidevaid väikesi siksakke, et pardaletulekut edasi lükata. Piraate võiks püüda rohkem tuule ja lainete meelevalda seada ning kasutada vööri- ja ahtrilaineid, et väikepaadid ei saaks laeva kõrvale. Kaptenid ja vahiohvitserid peaksid tundma aluse omadusi käsitsemisel ja manööverdamisel. Erilist tähelepanu tuleb pöörata roolikäsklustele, sest nende järjepidevusel on oluline mõju laeva kiirusele. |
| --- | --- |

ii)

manööverdab – kaptenitel soovitatakse kiirust säilitades teha kohe pidevaid väikesi siksakke, et pardaletulekut edasi lükata. Piraate võiks püüda rohkem tuule ja lainete meelevalda seada ning kasutada vööri- ja ahtrilaineid, et väikepaadid ei saaks laeva kõrvale. Kaptenid ja vahiohvitserid peaksid tundma aluse omadusi käsitsemisel ja manööverdamisel. Erilist tähelepanu tuleb pöörata roolikäsklustele, sest nende järjepidevusel on oluline mõju laeva kiirusele.

h)   Kaitsevahendina tuleb kasutada tuletõrjepumpa.

i)   Ettepoole suunatud tekivalgustuse võib oma alusele tähelepanu tõmbamiseks sisse lülitada ning see aitab ka relvajõududel rünnatavat laeva tuvastada.

j)   Laeva varuplaani kohaselt kogutakse kogu ülejäänud meeskond kokku.

7.   Piraatide pardale tungimine

a)   Enne kui piraadid kaptenisillale jõuavad, tuleb teavitada UKMTO Dubai kontorit ja kui aeg seda võimaldab, laevandusettevõtet.

b)   Vastupanu ei ole vaja osutada, see võib põhjustada tarbetut vägivalda ja meeskonna vigastusi.

c)   Kui kaptenisilla/mootoriruumi peab evakueerima, tuleb peatada peamasin – võimaluse korral laeva nullkiiruseni, ning laev tuleb teistest laevadest eemale juhtida.

d)   Tuleb säilitada rahu ja teha piraatidega täielikku koostööd.

e)   Kogu ülejäänud meeskond (peale kaptenisilla) peab kogunema ühte kohta.

f)   Kui see koht on lukustatud „kants”, tuleb leida seal kaitsevõimalused, kui piraadid püüavad sisse tungida. Sissepääsudest/ustest ja illuminaatoritest/akendest tuleb eemale hoida ning sissetungimisele mitte vastu seista. Ametivõimudega suhtlemiseks tuleb kasutada „kantsis” olevaid hädaolukordadeks mõeldud sidevahendeid.

8.   Sõjaliste meetmete kasutamise puhul

a)   Meeskond EI TOHIKS mingil juhul kasutada välguga kaameraid, kui on käimas mis tahes sõjaline tegevus.

b)   Kui sõjaline tegevus toimub laeva pardal, tuleb meeskonnal hoida end madalas ja teki ligidal, katta mõlema käega pea ja hoida käed nähtaval ja tühjad.

c)   Peab olema valmis, et vastata tuleb küsimustele identiteedi ja staatuse kohta pardal.

d)   Peab teadma, et inglise keel ei ole kõigi piirkonna mereväeüksuste töökeel.

e)   Sõjaväelased võivad esmalt kõik kohatavad isikud valve alla võtta. See on tavapärane. Laeva personali tuleb sellest teavitada ja neid selleks ette valmistada ning veenda neid esialgse laeva pardal toimuva sõjalise tegevuse jooksul koostööd tegema.

9.   Intsidendist teatamine (C lisa)

a)   On äärmiselt oluline, et igast piraatide rünnakust või kahtlasest tegevusest teavitataks üksikasjalikult MSCHOAd, UKMTO Dubai kontorit ja IMBd.

b)   See võimaldab piraatide tegevuse igakülgset analüüsi ja suundumuste selgitamist, samuti piraatide tehnika või taktika muutumise hindamist ning lisaks piirkonnas viibivate teiste laevade asjakohast teavitamist.

c)   Seega palutakse kaptenitel täita C lisas esitatud teavitamise standardvorm.

Parimate juhtimistavade ajakohastamine

| 1. | Eeldatakse, et parimaid juhtimistavasid ajakohastatakse perioodiliselt saadud kogemuste ja õppetundide põhjal. Dokumendi koostamisega seotud osapooled püüavad korrapäraselt kokku tulla, et koostada uuendatud versioonid ning levitada neid oma ringkondades ja teistele huvitatud organisatsioonidele. |
| --- | --- |

1.

Eeldatakse, et parimaid juhtimistavasid ajakohastatakse perioodiliselt saadud kogemuste ja õppetundide põhjal. Dokumendi koostamisega seotud osapooled püüavad korrapäraselt kokku tulla, et koostada uuendatud versioonid ning levitada neid oma ringkondades ja teistele huvitatud organisatsioonidele.

| 2. | Kahtluse korral tuleks minna MSCHOA veebisaidile, kus on alati üleval asjakohane lisateave (märkus: kõik loetletud organisatsioonid ei pruugi olla seda heaks kiitnud). |
| --- | --- |

2.

Kahtluse korral tuleks minna MSCHOA veebisaidile, kus on alati üleval asjakohane lisateave (märkus: kõik loetletud organisatsioonid ei pruugi olla seda heaks kiitnud).

---

(1)  Kui on võimalik aega võita relvajõudude saabumiseni, katkestavad piraadid sageli rünnaku. Seepärast on äärmiselt oluline MSCHOA registreering, rühmatransiidi ajastuse kasutamine ja UKMTO Dubai kontori pidev teavitamine oma asukohast. Sellega kasvab tõenäosus, et merejõud jõuavad piraatide rünnaku toimumise ajaks kohale.

A LISA

SELGITUSED

Asjaomaste koordineerimisasutuste roll ja nendevahelised suhted.

EUNAVFOR

EUNAVFOR on koordineeriv asutus, kes juhib Somaali poolsaarel (Aafrika Sarv) asuvat meresõiduturvalisuse keskust (Maritime Security Centre (Horn of Africa) – MSCHOA). Kogu teave ja kontaktandmed on MSCHOA veebisaidil.

MSC (HOA) Maritime Security Centre (Horn of Africa)

MSCHOA loodi Euroopa Liidu (EL) poolt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika Somaali poolsaare piraatlusega võitlemist käsitleva algatuse raames. Töö algas EU NAVCO moodustamisega septembris 2008. See Brüsselis asuv koordineerimisüksus lõi sidemed merendusvaldkonna laia läbilõiget esindavate organisatsioonidega ning koordineeris tegevust piirkonnas tegutsevate ELi relvajõududega. Novembris 2008 tegi Euroopa Liidu Nõukogu suure sammu edasi, kutsudes ellu mereväemissiooni EU NAVFOR ATALANTA, et parandada Somaalia ranniku lähedal meresõiduturvalisust – püüdes ära hoida piraatide rünnakuid ja aidates kaitsta piirkonnas seilavaid kaubalaevu.

UKMTO Dubai – (UK) Maritime Trade Operations

Ühendkuningriigi Merekaubandusorganisatsiooni Dubai kontor (UKMTO Dubai) toimib piirkonnas asuvate kaubalaevade ja ühendatud merejõudude kontaktpunktina. UKMTO Dubai haldab ka vabatahtliku teavitamise süsteemi, mille raames ergutatakse kaubalaevu edastama iga päev andmed oma asukoha ja arvatava saabumisaja kohta järgmisesse sadamasse, kui laev läbib Suessi kanali ja koordinaatide 78° E ja 10° S vahelist piirkonda. UKMTO Dubai saab andmete alusel laevu jälgida ning edastada teabe nende asukoha kohta ühendatud merejõududele ja ELi peakorterisse. Kaubalaevaliiklust mõjutava kõige värskema ja olulisema teabe saab sel juhu saata laevandusettevõtte asemel otse laevadele, mis parandab valmisolekut probleemide tekkeks ja säästab aega.

Täiendava teabe saamiseks või vabatahtliku teavitamise süsteemiga ühinemiseks tuleks võtta ühendust UKMTO Dubai kontoriga e-posti aadressil UKMTO@eim.ae

B LISA

Vajalikud kontaktandmed

UKMTO Dubai

| E-post | UKMTO@eim.ae |
| --- | --- |
| Telefon | + 971 505523215 |
| Mobiiltelefon |
| Faks | + 971 43065710 |
| Teleks | (51) 210473 |

E-post

UKMTO@eim.ae

Telefon

- 971 505523215

Mobiiltelefon

Faks

- 971 43065710

Teleks

(51) 210473

MSCHOA

| Veebisait aruandluseks | www.mschoa.org |
| --- | --- |
| Telefon | + 44 (0) 1923958545 |
| Faks | + 44 (0) 1923958520 |
| E-post | postmaster@mschoa.org |

Veebisait aruandluseks

www.mschoa.org

Telefon

- 44 (0) 1923958545

Faks

- 44 (0) 1923958520

E-post

postmaster@mschoa.org

IMB PRC

| E-post | piracy@icc-ccs.org |
| --- | --- |
| Telefon | + 60 320310014 |
| Mobiiltelefon |
| Faks | + 60 320785769 |
| Teleks | MA34199 IMBPC1 |

E-post

piracy@icc-ccs.org

Telefon

- 60 320310014

Mobiiltelefon

Faks

- 60 320785769

Teleks

MA34199 IMBPC1

MARLO

| E-post | Marlo.bahrain@me.navy.mil |
| --- | --- |
| Telefon | + 973 17853927 |
| Mobiiltelefon | + 973 39442117 |

E-post

Marlo.bahrain@me.navy.mil

Telefon

+ 973 17853927

Mobiiltelefon

+ 973 39442117

C LISA

ARUANNE – TEAVE PIRAATIDE RÜNNAKU KOHTA

Image

Image

Parimaid juhtimistavasid täiendavad lisajuhised kalalaevadele piraatluse ohjamiseks Adeni lahes ja Somaalia ranniku lähedal

I.   Soovitused kalastamisvööndites asuvatele alustele

| 1. | Muud kui somaali kalalaevad peaksid vältima kalastamist ja liikumist Somaalia rannikule lähemal kui 200 nm vaatamata sellekohase loa olemasolule. |
| --- | --- |

1.

Muud kui somaali kalalaevad peaksid vältima kalastamist ja liikumist Somaalia rannikule lähemal kui 200 nm vaatamata sellekohase loa olemasolule.

| 2. | Kalastustegevusega ei tohi alustada, kui radar näitab lähikonnas tuvastamata paate. |
| --- | --- |

2.

Kalastustegevusega ei tohi alustada, kui radar näitab lähikonnas tuvastamata paate.

| 3. | Kui meeskond märkab piraatidele tavapäraseid polüestermaterjalist väikepaate, liikuge täiskäigul eemale tuulisemale alale, et raskendada nende navigeerimisvõimalusi. |
| --- | --- |

3.

Kui meeskond märkab piraatidele tavapäraseid polüestermaterjalist väikepaate, liikuge täiskäigul eemale tuulisemale alale, et raskendada nende navigeerimisvõimalusi.

| 4. | Vältige peatumist öisel ajal, ärge kaotage valvsust ning hoidke kaptenisillal, laevatekil ja mootoriruumis meeskonnaliikmed vahis. |
| --- | --- |

4.

Vältige peatumist öisel ajal, ärge kaotage valvsust ning hoidke kaptenisillal, laevatekil ja mootoriruumis meeskonnaliikmed vahis.

| 5. | Kalastamise ajal, kui laev on kõige kergemini rünnatav, ärge kaotage valvsust ja säilitage radarivalve, et ametivõimudele saaks rünnaku toimumise ajal sellest võimalikult üksikasjalikult teatada. |
| --- | --- |

5.

Kalastamise ajal, kui laev on kõige kergemini rünnatav, ärge kaotage valvsust ja säilitage radarivalve, et ametivõimudele saaks rünnaku toimumise ajal sellest võimalikult üksikasjalikult teatada.

| 6. | Kui liigutakse pimedas, kasutage üksnes vältimatuid navigeerimis- ja ohutulesid, et mitte äratada piraatide tähelepanu, kes võivad olla lähikonnas radariteta paatides. |
| --- | --- |

6.

Kui liigutakse pimedas, kasutage üksnes vältimatuid navigeerimis- ja ohutulesid, et mitte äratada piraatide tähelepanu, kes võivad olla lähikonnas radariteta paatides.

| 7. | Kui laev triivib öise kalastamise ajal, hoidke kaptenisillal, laevatekil ja mootoriruumis meeskonnaliikmed vahis. Kasutage üksnes vältimatuid navigeerimis- ja ohutulesid. Mootor peab olema käivitamisvalmis. |
| --- | --- |

7.

Kui laev triivib öise kalastamise ajal, hoidke kaptenisillal, laevatekil ja mootoriruumis meeskonnaliikmed vahis. Kasutage üksnes vältimatuid navigeerimis- ja ohutulesid. Mootor peab olema käivitamisvalmis.

| 8. | Hoidke eemale tuvastamata laevadest. |
| --- | --- |

8.

Hoidke eemale tuvastamata laevadest.

| 9. | Kasutage VHF sagedust nii vähe kui võimalik, et piraadid ei kuuleks teid ja et neil oleks teie asukoha määramine raske. |
| --- | --- |

9.

Kasutage VHF sagedust nii vähe kui võimalik, et piraadid ei kuuleks teid ja et neil oleks teie asukoha määramine raske.

| 10. | Kui piirkonnas on merepatrulli õhusõidukeid, aktiveerige aluse tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks automaatne identifitseerimissüsteem (AIS). |
| --- | --- |

10.

Kui piirkonnas on merepatrulli õhusõidukeid, aktiveerige aluse tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks automaatne identifitseerimissüsteem (AIS).

II.   Identifitseerimine

| 1. | Juhtkonnal soovitatakse tungivalt registreerida oma kalalaevad MSCHOA veebisaidil kogu Somaalia ranniku lähedal toimuva tegevuse ajaks. Võimaluse korral peaks see hõlmama laevapardal olevate meeskonnaliikmete täisnimekirja ja laeva kavandatud tegevust ja liikumist. |
| --- | --- |

1.

Juhtkonnal soovitatakse tungivalt registreerida oma kalalaevad MSCHOA veebisaidil kogu Somaalia ranniku lähedal toimuva tegevuse ajaks. Võimaluse korral peaks see hõlmama laevapardal olevate meeskonnaliikmete täisnimekirja ja laeva kavandatud tegevust ja liikumist.

| 2. | Enne piirkonna läbimist või kalastamist seal tuleks läbi viia õppused. |
| --- | --- |

2.

Enne piirkonna läbimist või kalastamist seal tuleks läbi viia õppused.

| 3. | Kui kalalaeval on olemas VMS seadmed, tuleks MSCHOAle võimaldada juurdepääs VMS andmetele. |
| --- | --- |

3.

Kui kalalaeval on olemas VMS seadmed, tuleks MSCHOAle võimaldada juurdepääs VMS andmetele.

| 4. | Kalalaevad peaksid vältima selliseid piirkondi, kus on tuvastatud arvatavaid piraatide „emalaevu”, ning peaksid kasutama kõiki võimalusi, et võimalikult kiiresti välja selgitada kõigi kahtlaste suurte või väikeste laevade liikumised. |
| --- | --- |

4.

Kalalaevad peaksid vältima selliseid piirkondi, kus on tuvastatud arvatavaid piraatide „emalaevu”, ning peaksid kasutama kõiki võimalusi, et võimalikult kiiresti välja selgitada kõigi kahtlaste suurte või väikeste laevade liikumised.

| 5. | Kalalaevad peavad end alati identifitseerima, kui seda nõuavad operatsiooni ATALANTA või muude rahvusvaheliste või riiklike piraatlusvastaste operatsioonide õhusõidukid või laevad. |
| --- | --- |

5.

Kalalaevad peavad end alati identifitseerima, kui seda nõuavad operatsiooni ATALANTA või muude rahvusvaheliste või riiklike piraatlusvastaste operatsioonide õhusõidukid või laevad.

| 6. | Sõja-, kauba- ja kalalaevad peavad viivitamata vastama mis tahes identifitseerimispalvele, mille edastab kalalaev, millele läheneb kahtlane alus (et hõlbustada kiiret tegutsemist eemaldumise võimaldamiseks, eriti juhul, kui laev tegeleb kalapüügiga). |
| --- | --- |

6.

Sõja-, kauba- ja kalalaevad peavad viivitamata vastama mis tahes identifitseerimispalvele, mille edastab kalalaev, millele läheneb kahtlane alus (et hõlbustada kiiret tegutsemist eemaldumise võimaldamiseks, eriti juhul, kui laev tegeleb kalapüügiga).

III.   Soovitused rünnaku puhul

| 1. | Rünnaku puhul või kahtlast alust silmates tuleb hoiatada vastavaid ametivõime (UKMTO ja MSCHOA) ning teisi laevu. |
| --- | --- |

1.

Rünnaku puhul või kahtlast alust silmates tuleb hoiatada vastavaid ametivõime (UKMTO ja MSCHOA) ning teisi laevu.

| 2. | Edastage laeva varukapteni (kes on maal) kontaktandmed, sest tema teadmised laeva kohta võivad sõjalise sekkumise edule kaasa aidata. |
| --- | --- |

2.

Edastage laeva varukapteni (kes on maal) kontaktandmed, sest tema teadmised laeva kohta võivad sõjalise sekkumise edule kaasa aidata.

Üksnes seinereid puudutavad soovitused

| 3. | Evakueerige kogu meeskond tekilt ja mastikorvist. |
| --- | --- |

3.

Evakueerige kogu meeskond tekilt ja mastikorvist.

| 4. | Kui seinnoot on aluse hõivamise ajal vette lastud, püüdke veenda piraate vajaduses noot välja tõmmata. Kui seda lubatakse, järgige nooda paigutamiseeskirju ning selgitage seadmete tööpõhimõtet, selleks et vältida vääriti mõistmist. |
| --- | --- |

4.

Kui seinnoot on aluse hõivamise ajal vette lastud, püüdke veenda piraate vajaduses noot välja tõmmata. Kui seda lubatakse, järgige nooda paigutamiseeskirju ning selgitage seadmete tööpõhimõtet, selleks et vältida vääriti mõistmist.

---