# Az Európai Unió L 112/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.112.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 112 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. május 5. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.112.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 112

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. május 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 379/2010/EU rendelete (2010. május 4.) a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 380/2010/EU rendelete (2010. április 30.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 4 |
| | | A Bizottság 381/2010/EU rendelete (2010. május 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 6 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/256/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. április 30.) a 92/216/EGK határozatnak a lóversenyeket koordináló hatóságok jegyzékének közzététele tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 2630. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2010/257/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. április 30.) az Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia kifizető ügynökségeinek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009. pénzügyi évben finanszírozott, vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat érintő számláinak az elszámolásáról
  (az értesítés a C(2010) 2825. számú dokumentummal történt) | 10 |
| | | 2010/258/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. április 30.) a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009-es pénzügyi évben finanszírozott kiadásokra vonatkozó számláinak az elszámolásáról
  (az értesítés a C(2010) 2828. számú dokumentummal történt) | 17 |
| | | 2010/259/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. május 4.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Francia Köztársaságnak a Monacói Hercegséggel a Francia Köztársaság és a Monacói Hercegség közötti pénzátutalásoknak a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2010) 2634. számú dokumentummal történt) | 23 |
| | | 2010/260/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. május 4.) a Vízuminformációs Rendszer működésére vonatkozó biztonsági tervről | 25 |
| | | 2010/261/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. május 4.) a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 379/2010/EU rendelete (2010. május 4.) a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról

1

*

A Bizottság 380/2010/EU rendelete (2010. április 30.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

4

A Bizottság 381/2010/EU rendelete (2010. május 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

6

HATÁROZATOK

2010/256/EU

*

A Bizottság határozata (2010. április 30.) a 92/216/EGK határozatnak a lóversenyeket koordináló hatóságok jegyzékének közzététele tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 2630. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 2630. számú dokumentummal történt)

1

8

2010/257/EU

*

A Bizottság határozata (2010. április 30.) az Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia kifizető ügynökségeinek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009. pénzügyi évben finanszírozott, vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat érintő számláinak az elszámolásáról
  (az értesítés a C(2010) 2825. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 2825. számú dokumentummal történt)

10

2010/258/EU

*

A Bizottság határozata (2010. április 30.) a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009-es pénzügyi évben finanszírozott kiadásokra vonatkozó számláinak az elszámolásáról
  (az értesítés a C(2010) 2828. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 2828. számú dokumentummal történt)

17

2010/259/EU

*

A Bizottság határozata (2010. május 4.) az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Francia Köztársaságnak a Monacói Hercegséggel a Francia Köztársaság és a Monacói Hercegség közötti pénzátutalásoknak a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2010) 2634. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 2634. számú dokumentummal történt)

23

2010/260/EU

*

A Bizottság határozata (2010. május 4.) a Vízuminformációs Rendszer működésére vonatkozó biztonsági tervről

25

2010/261/EU

*

A Bizottság határozata (2010. május 4.) a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről

31

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/262/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 28.) az Egyesült Királyság által a Nothern Rock javára nyújtott C 14/08 (ex NN 1/08) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 8102. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/262/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 28.) az Egyesült Királyság által a Nothern Rock javára nyújtott C 14/08 (ex NN 1/08) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 8102. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 8102. számú dokumentummal történt)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/1

---

A BIZOTTSÁG 379/2010/EU RENDELETE

(2010. május 4.)

a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló, 1993. október 12-i 3030/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | A harmadik országokból származó egyes textiltermékek behozatalára vonatkozó közös szabályokat a legutóbbi változások figyelembevétele céljából frissíteni kell. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik országokból származó egyes textiltermékek behozatalára vonatkozó közös szabályokat a legutóbbi változások figyelembevétele céljából frissíteni kell.

| (2) | Az Európai Közösség és az Üzbég Köztársaság között a textiltermékek kereskedelméről kötött kétoldalú megállapodás 2004. december 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy a textil- és ruházati ágazat a partnerségi és együttműködési megállapodás hatálya alá kerüljön, a jelenleg működő ellenőrzési rendszert meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösség és az Üzbég Köztársaság között a textiltermékek kereskedelméről kötött kétoldalú megállapodás 2004. december 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy a textil- és ruházati ágazat a partnerségi és együttműködési megállapodás hatálya alá kerüljön, a jelenleg működő ellenőrzési rendszert meg kell szüntetni.

| (3) | A 3030/93/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 3030/93/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 3030/93/EGK rendelet 17. cikkével létrehozott, a textiltermékekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 3030/93/EGK rendelet 17. cikkével létrehozott, a textiltermékekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3030/93/EGK rendelet I., II. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A rendelet 2010. május 5-től alkalmazandó.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 275., 1993.11.8., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 3030/93/EK rendelet I., II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 1. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Megj.: Kizárólag az 1–114. kategóriára vonatkozik az Orosz Föderáció és Szerbia kivételével, amelyek esetében az 1–161. kategóriára vonatkozik.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet 1. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Megj.: Kizárólag az 1–114. kategóriára vonatkozik az Orosz Föderáció és Szerbia kivételével, amelyek esetében az 1–161. kategóriára vonatkozik.”

| 2. | A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „II. MELLÉKLET

  AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT EXPORTÁLÓ ORSZÁGOK

  Oroszország
  Szerbia”; |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT EXPORTÁLÓ ORSZÁGOK

Oroszország

Szerbia”;

| 3. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 28. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   E sorozatszám a következő elemekből áll:






  — | az exportáló országot jelölő két betű:








  — | = | Szerbia | = | RS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 28. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„6.   E sorozatszám a következő elemekből áll:

—

az exportáló országot jelölő két betű:

—

=

Szerbia

=

RS

| — | a tervezett rendeltetési tagállamot, illetve az ilyen tagállamok csoportját a következőképpen jelölő két betű:








  — | = | AT | = | Ausztria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | BG | = | Bulgária |
| — | = | BL | = | Benelux-államok |
| — | = | CY | = | Ciprus |
| — | = | CZ | = | Cseh Köztársaság |
| — | = | DE | = | Németországi Szövetségi Köztársaság |
| — | = | DK | = | Dánia |
| — | = | EE | = | Észtország |
| — | = | GR | = | Görögország |
| — | = | ES | = | Spanyolország |
| — | = | FI | = | Finnország |
| — | = | FR | = | Franciaország |
| — | = | GB | = | Egyesült Királyság |
| — | = | HU | = | Magyarország |
| — | = | IE | = | Írország |
| — | = | IT | = | Olaszország |
| — | = | LT | = | Litvánia |
| — | = | LV | = | Lettország |
| — | = | MT | = | Málta |
| — | = | PL | = | Lengyelország |
| — | = | PT | = | Portugália |
| — | = | RO | = | Románia |
| — | = | SE | = | Svédország |
| — | = | SI | = | Szlovénia |
| — | = | SK | = | Szlovákia |

—

a tervezett rendeltetési tagállamot, illetve az ilyen tagállamok csoportját a következőképpen jelölő két betű:

—

=

AT

=

Ausztria

—

=

BG

=

Bulgária

—

=

BL

=

Benelux-államok

—

=

CY

=

Ciprus

—

=

CZ

=

Cseh Köztársaság

—

=

DE

=

Németországi Szövetségi Köztársaság

—

=

DK

=

Dánia

—

=

EE

=

Észtország

—

=

GR

=

Görögország

—

=

ES

=

Spanyolország

—

=

FI

=

Finnország

—

=

FR

=

Franciaország

—

=

GB

=

Egyesült Királyság

—

=

HU

=

Magyarország

—

=

IE

=

Írország

—

=

IT

=

Olaszország

—

=

LT

=

Litvánia

—

=

LV

=

Lettország

—

=

MT

=

Málta

—

=

PL

=

Lengyelország

—

=

PT

=

Portugália

—

=

RO

=

Románia

—

=

SE

=

Svédország

—

=

SI

=

Szlovénia

—

=

SK

=

Szlovákia

| — | egy egyjegyű szám a kontingensév vagy azon év megjelölésére, amelyben a kivitelt regisztrálták; az e melléklet A. táblázatában felsorolt termékek esetében a kérdéses év utolsó számjegyének megfelelő szám, pl. 2009 esetében »9« és 2010 esetében »0«. |
| --- | --- |

—

egy egyjegyű szám a kontingensév vagy azon év megjelölésére, amelyben a kivitelt regisztrálták; az e melléklet A. táblázatában felsorolt termékek esetében a kérdéses év utolsó számjegyének megfelelő szám, pl. 2009 esetében »9« és 2010 esetében »0«.

| — | egy, az exportáló ország kiállító hivatalát jelölő kétjegyű szám, |
| --- | --- |

—

egy, az exportáló ország kiállító hivatalát jelölő kétjegyű szám,

| — | az érintett rendeltetési tagállamhoz folytatólagosan hozzárendelt ötjegyű szám, 00001-től 99999-ig.” |
| --- | --- |

—

az érintett rendeltetési tagállamhoz folytatólagosan hozzárendelt ötjegyű szám, 00001-től 99999-ig.”

| b) | Az A. táblázat helyébe a következő szöveg lép:
  A táblázatot törölték.” |
| --- | --- |

b)

Az A. táblázat helyébe a következő szöveg lép:

A táblázatot törölték.”

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/4

---

A BIZOTTSÁG 380/2010/EU RENDELETE

(2010. április 30.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 30-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1 772 mg tömegű tabletták kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelve, a következő alapanyagokból (tömegszázalék):







  — | kalcium-karbonát: (tablettánként 630 mg kalciumnak megfelelő mennyiség), | 88,9 |
| — | keményítő: | 3,5, |
| — | hidroxipropil-metil-cellulóz: | 2,7, |
| — | kroszpovidon: | 1,9, |
| — | maltodextrin: | 1,3, |
| — | ásványolaj: | 1,2. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1 772 mg tömegű tabletták kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelve, a következő alapanyagokból (tömegszázalék):

—

kalcium-karbonát: (tablettánként 630 mg kalciumnak megfelelő mennyiség),

88,9

—

keményítő:

3,5,

—

hidroxipropil-metil-cellulóz:

2,7,

—

kroszpovidon:

1,9,

—

maltodextrin:

1,3,

—

ásványolaj:

1,2.

A tabletták emellett egyenként 7 μg (= 284 IU [nemzetközi egység]) D3-vitamint (kolekalciferol) is tartalmaznak. 1,0 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben más anyagok is jelen vannak.

A címkén feltüntetett ajánlott napi adag egy tabletta.

A címkén található tájékoztatás szerint a termék megelőző kezelés céljára, például a csontritkulás megelőzésére, valamint a csontok erősítésére javallott.

2106 90 92

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 28. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. pontja, a 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzések 1. pontja, valamint a 2106, a 2106 90 és a 2106 90 92 KN-kód szövegezése határozza meg.

A 28. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. a), 1. d) és 1. e) pontja küzül egyik alá sem tartozó anyagok jelenléte miatt a termék ebbe az árucsoportba nem sorolható be.

A címkén feltüntetett ajánlott napi adagolás betartásával a szervezetbe jutó ásványianyag- és vitaminmennyiség (kalcium és D3-vitamin) nem jelentősen nagyobb, mint az egészség vagy a jó közérzet megőrzéséhez naponta ajánlott mennyiség. A termék tehát nem teljesíti a 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzések 1. pontjának utolsó bekezdésében foglalt követelményt, ezért nem sorolható a 3004 vtsz. alá (lásd még a Kombinált Nómenklatúra magyarázatában a 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzések 1. pontjához fűzött magyarázat 3. pontját).

Jellemzőinél fogva tehát a terméket a 2106 vtsz. alá, élelmiszer-készítményként kell besorolni.

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/6

---

A BIZOTTSÁG 381/2010/EU RENDELETE

(2010. május 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. május 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 75,0 |
| TN | 121,9 |
| TR | 85,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| MK | 64,0 |
| TR | 122,1 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 89,0 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 10 20 | EG | 40,9 |
| IL | 59,0 |
| MA | 46,9 |
| TN | 47,4 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 50 10 | TR | 70,5 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,9 |
| BR | 74,6 |
| CL | 80,4 |
| CN | 75,4 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 121,7 |
| US | 124,1 |
| UY | 82,7 |
| ZA | 86,8 |
| ZZ | 84,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

68,6

MA

75,0

TN

121,9

TR

85,4

ZZ

87,7

0707 00 05

MA

64,9

MK

64,0

TR

122,1

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

89,0

ZZ

89,0

0805 10 20

EG

40,9

IL

59,0

MA

46,9

TN

47,4

TR

55,5

ZZ

49,9

0805 50 10

TR

70,5

ZA

71,6

ZZ

71,1

0808 10 80

AR

87,9

BR

74,6

CL

80,4

CN

75,4

MK

22,1

NZ

121,7

US

124,1

UY

82,7

ZA

86,8

ZZ

84,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. április 30.)

a 92/216/EGK határozatnak a lóversenyeket koordináló hatóságok jegyzékének közzététele tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 2630. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/256/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételének megállapításáról szóló, 1990. június 26-i 90/428/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/428/EGK irányelv meghatározza a versenyzésre szánt lófélék kereskedelmének feltételeit, és a versenyeken való részvételüket szabályozó feltételeket. Különösen az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy az e célra hivatalosan jóváhagyott vagy elismert testület révén a cikkben említett bizonyos verseny vagy versenytípusból befolyó pénzdíj, illetve haszon bizonyos százalékát a tenyésztés biztosítására, fejlesztésére és javítására fordítsák. |
| --- | --- |

(1)

A 90/428/EGK irányelv meghatározza a versenyzésre szánt lófélék kereskedelmének feltételeit, és a versenyeken való részvételüket szabályozó feltételeket. Különösen az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy az e célra hivatalosan jóváhagyott vagy elismert testület révén a cikkben említett bizonyos verseny vagy versenytípusból befolyó pénzdíj, illetve haszon bizonyos százalékát a tenyésztés biztosítására, fejlesztésére és javítására fordítsák.

| (2) | A lóféléknek a 90/428/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében említett versenyeire vonatkozó adatgyűjtésről szóló, 1992. március 26-i 92/216/EGK bizottsági határozat (2) 1. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállam köteles közölni a Bizottsággal a versenyekre vonatkozó adatok összegyűjtésére és a pénzeszközök elosztására kijelölt koordináló hatóság nevét és címét a 90/428/EGK irányelv 4. cikk (2) bekezdésében megállapítottak szerint, annak érdekében, hogy a Bizottság közzétegye azokat. |
| --- | --- |

(2)

A lóféléknek a 90/428/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében említett versenyeire vonatkozó adatgyűjtésről szóló, 1992. március 26-i 92/216/EGK bizottsági határozat (2) 1. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállam köteles közölni a Bizottsággal a versenyekre vonatkozó adatok összegyűjtésére és a pénzeszközök elosztására kijelölt koordináló hatóság nevét és címét a 90/428/EGK irányelv 4. cikk (2) bekezdésében megállapítottak szerint, annak érdekében, hogy a Bizottság közzétegye azokat.

| (3) | Az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai adatok jegyzékbe foglalására és közzétételére vonatkozó eljárások egyszerűsítéséről szóló, 2008. július 15-i 2008/73/EK tanácsi irányelv (3) módosította többek közt a 90/428/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdését oly módon, hogy a tagállamokra ruházta át a tagállami hatáskörben összegyűjtött adatok hozzáférhetővé tételének kötelezettségét. |
| --- | --- |

(3)

Az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai adatok jegyzékbe foglalására és közzétételére vonatkozó eljárások egyszerűsítéséről szóló, 2008. július 15-i 2008/73/EK tanácsi irányelv (3) módosította többek közt a 90/428/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdését oly módon, hogy a tagállamokra ruházta át a tagállami hatáskörben összegyűjtött adatok hozzáférhetővé tételének kötelezettségét.

| (4) | A 90/428/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban tehát már az egyes tagállamok felelőssége a többi tagállam és a nyilvánosság tájékoztatása a szóban forgó irányelv 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdésében megállapított lehetőségekről, illetve az irányelv 4. cikkének (2) bekezdésének második francia bekezdésében megállapított alapok elosztására vonatkozó kritériumokról. |
| --- | --- |

(4)

A 90/428/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban tehát már az egyes tagállamok felelőssége a többi tagállam és a nyilvánosság tájékoztatása a szóban forgó irányelv 4. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdésében megállapított lehetőségekről, illetve az irányelv 4. cikkének (2) bekezdésének második francia bekezdésében megállapított alapok elosztására vonatkozó kritériumokról.

| (5) | Az európai uniós jog más területeihez hasonlóan, ahol a 2008/73/EK irányelv webalapú tájékoztatási rendszert vezetett be, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak és a nyilvánosságnak az adatokhoz való hozzáférésben egy olyan honlap készítésével, amelyen a tagállamok megadják nemzeti weboldalaik elérhetőségét. |
| --- | --- |

(5)

Az európai uniós jog más területeihez hasonlóan, ahol a 2008/73/EK irányelv webalapú tájékoztatási rendszert vezetett be, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak és a nyilvánosságnak az adatokhoz való hozzáférésben egy olyan honlap készítésével, amelyen a tagállamok megadják nemzeti weboldalaik elérhetőségét.

| (6) | A tagállamoknak elegendő időt kell hagyni nemzeti honlapjuk elkészítésére. Ennek megfelelően az e határozat által bevezetett módosításokat 2010. május 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak elegendő időt kell hagyni nemzeti honlapjuk elkészítésére. Ennek megfelelően az e határozat által bevezetett módosításokat 2010. május 1-jétől kell alkalmazni.

| (7) | A 92/216/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 92/216/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 92/216/EGK határozat 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt koordináló hatóság nevét és címét minden tagállam elérhetővé teszi egy honlapon a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság számára.

(3)   Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a szóban forgó információk hozzáférhetővé tételében, a Bizottság elkészít egy olyan honlapot, amelyről minden tagállam biztosít egy linket a (2) bekezdés szerint létrehozott nemzeti honlapjához.

A tagállamok legkésőbb 2010. április 30-ig megadják az említett linkeket.”

2. cikk

Ezt a határozatot 2010. május 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 30-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 60. o.

1

(2)  HL L 104., 1992.4.22., 77. o.

2

(3)  HL L 219., 2008.8.14., 40. o.

3

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/10

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. április 30.)

az Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia kifizető ügynökségeinek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009. pénzügyi évben finanszírozott, vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat érintő számláinak az elszámolásáról

(az értesítés a C(2010) 2825. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, észt, görög, lengyel, lett, litván, máltai és szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(2010/257/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. és 39. cikkére,

a mezőgazdasági alapok bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia által a vidékfejlesztési intézkedések keretében tett kiadásokra vonatkozóan benyújtott, a szükséges adatokkal kiegészített éves számlák alapján az 1290/2005/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek számláit el kell számolni. Az elszámolás keretében az igazoló szervek által készített jelentésekre figyelemmel megvizsgálják a számlák teljességét, pontosságát és valóságnak való megfelelését. |
| --- | --- |

(1)

Az Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia által a vidékfejlesztési intézkedések keretében tett kiadásokra vonatkozóan benyújtott, a szükséges adatokkal kiegészített éves számlák alapján az 1290/2005/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek számláit el kell számolni. Az elszámolás keretében az igazoló szervek által készített jelentésekre figyelemmel megvizsgálják a számlák teljességét, pontosságát és valóságnak való megfelelését.

| (2) | Az 1290/2005/EK rendeletnek a kifizető ügynökségek és más testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 885/2006/EK bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (2) bekezdése szerint az 1290/2005/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában, valamint a 885/2006/EK (3) rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentumok megküldésére Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia rendelkezésére álló határidők lejártak. |
| --- | --- |

(2)

Az 1290/2005/EK rendeletnek a kifizető ügynökségek és más testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 885/2006/EK bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (2) bekezdése szerint az 1290/2005/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában, valamint a 885/2006/EK (3) rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentumok megküldésére Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia rendelkezésére álló határidők lejártak.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és 2010. március 31. előtt tájékoztatta Észtországot, Ciprust, Lettországot, Litvániát, Máltát, Lengyelországot és Szlovákiát az ellenőrzések eredményeiről, valamint az általa javasolt módosításokról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és 2010. március 31. előtt tájékoztatta Észtországot, Ciprust, Lettországot, Litvániát, Máltát, Lengyelországot és Szlovákiát az ellenőrzések eredményeiről, valamint az általa javasolt módosításokról.

| (4) | Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti részletes szabályoknak a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában a vidékfejlesztési intézkedéseknek az EMOGA Garanciarészlegéből való finanszírozása tekintetében történő megállapításáról szóló, 2004. január 5-i 27/2004/EK bizottsági rendelet (4) 7. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési kiadások esetében az elszámolási határozat eredményét a Bizottság későbbi kifizetéseiből kell levonni, illetőleg azokhoz kell hozzáadni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti részletes szabályoknak a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában a vidékfejlesztési intézkedéseknek az EMOGA Garanciarészlegéből való finanszírozása tekintetében történő megállapításáról szóló, 2004. január 5-i 27/2004/EK bizottsági rendelet (4) 7. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési kiadások esetében az elszámolási határozat eredményét a Bizottság későbbi kifizetéseiből kell levonni, illetőleg azokhoz kell hozzáadni.

| (5) | Az elvégzett ellenőrzések fényében az éves számlák és a kísérő dokumentumok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában a benyújtott számlák teljességéről, pontosságáról és valóságnak való megfeleléséről határozatot hozzon. Ezen összegek részletezése azon összesítő bevallásban szerepel, amelyet e határozattal egy időben terjesztettek az alap bizottsága elé. |
| --- | --- |

(5)

Az elvégzett ellenőrzések fényében az éves számlák és a kísérő dokumentumok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában a benyújtott számlák teljességéről, pontosságáról és valóságnak való megfeleléséről határozatot hozzon. Ezen összegek részletezése azon összesítő bevallásban szerepel, amelyet e határozattal egy időben terjesztettek az alap bizottsága elé.

| (6) | Az elvégzett ellenőrzések fényében egyes kifizető ügynökségek esetében szükségesnek bizonyulhat a benyújtott információk további vizsgálata, így e kifizető ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni. |
| --- | --- |

(6)

Az elvégzett ellenőrzések fényében egyes kifizető ügynökségek esetében szükségesnek bizonyulhat a benyújtott információk további vizsgálata, így e kifizető ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni.

| (7) | A 27/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó vidékfejlesztési kiadások esetében a számlaelszámolási határozat alapján behajtandó vagy kifizetendő összegeket a későbbi kifizetésekből kell levonni, illetőleg azokhoz hozzá kell hozzáadni. |
| --- | --- |

(7)

A 27/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó vidékfejlesztési kiadások esetében a számlaelszámolási határozat alapján behajtandó vagy kifizetendő összegeket a későbbi kifizetésekből kell levonni, illetőleg azokhoz hozzá kell hozzáadni.

| (8) | Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által elfogadott azon későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(8)

Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által elfogadott azon későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2. cikk sérelme nélkül a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009-es pénzügyi évben finanszírozott vidékfejlesztési kiadásokat érintő számlái elszámolásra kerülnek.

Az I. és a II. melléklet tartalmazza az Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedések területén az egyes tagállamoktól e határozat alapján behajtandó, illetve azoknak kifizetendő pénzösszegeket.

2. cikk

A 2009-es pénzügyi év tekintetében a III. mellékletben szereplő tagállami kifizető ügynökségeknek az EMGA által finanszírozott, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó számláit e határozattól elkülönítik, és ezek egy későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság és a Szlovák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 30-án.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

1

(2)  HL L 171., 2006.6.23., 90. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzet.

3

(4)  HL L 5., 2004.1.9., 36. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2009-ES PÉNZÜGYI ÉV – EMGA VIDÉKFEJLESZTÉSI KIADÁSOK AZ ÚJ TAGÁLLAMOKBAN

A tagállamoktól behajtandó vagy részükre kifizetendő összegek

| TÁ | | 2009 – A kifizető ügynökségek olyan kiadásai, amelyek esetében a számlát | a + b összesen | Csökkentések | Összesen | A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések | A tagállamtól behajtandó (–) vagy annak kifizetendő (+) pénzösszeg (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elszámolják | elkülönítik |
| = az éves bevallásban szereplő kiadás | = a tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések összege |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CY | EUR | 9 474 074,82 | | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |
| LV | EUR | 2 607 932,10 | | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |
| LT | EUR | 4 033 561,97 | | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |
| MT | EUR | 5 102 120,76 | | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 | 457 469,86 | 4 644 650,90 |
| PL | EUR | 12 361 738,57 | | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |
| SK | EUR | 7 348 431,19 | | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

TÁ

2009 – A kifizető ügynökségek olyan kiadásai, amelyek esetében a számlát

a + b összesen

Csökkentések

Összesen

A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések

A tagállamtól behajtandó (–) vagy annak kifizetendő (+) pénzösszeg (1)

elszámolják

elkülönítik

= az éves bevallásban szereplő kiadás

= a tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések összege

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

CY

EUR

9 474 074,82

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LV

EUR

2 607 932,10

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LT

EUR

4 033 561,97

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MT

EUR

5 102 120,76

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

457 469,86

4 644 650,90

PL

EUR

12 361 738,57

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SK

EUR

7 348 431,19

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

| TÁ | Kifizetett, de még elszámolandó előleg a program végrehajtásának keretében [1260/1999/EK tanácsi rendelet 32. cikke] |
| --- | --- |
| EE | EUR | 24 080 000,00 |
| CY | EUR | 11 968 000,00 |
| LV | EUR | 52 496 000,00 |
| LT | EUR | 78 320 000,00 |
| MT | EUR | 4 304 000,00 |
| PL | EUR | 458 624 000,00 |
| SK | EUR | 63 536 000,00 |

TÁ

Kifizetett, de még elszámolandó előleg a program végrehajtásának keretében [1260/1999/EK tanácsi rendelet 32. cikke]

EE

EUR

24 080 000,00

CY

EUR

11 968 000,00

LV

EUR

52 496 000,00

LT

EUR

78 320 000,00

MT

EUR

4 304 000,00

PL

EUR

458 624 000,00

SK

EUR

63 536 000,00

---

(1)  Mivel a kifizetések elérték az összes tagállamra vonatkozó pénzügyi terv 95 %-át, az egyenlegeket a program lezárása során rendezik.

---

II. MELLÉKLET

A 2009-ES PÉNZÜGYI ÉVRE AZ EMGA VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSBŐL ELSZÁMOLT KIADÁSOK AZ ÚJ TAGÁLLAMOKBAN

ELTÉRÉS AZ ÉVES BESZÁMOLÓK ÉS A KIADÁSIGAZOLÓ NYILATKOZATOK KÖZÖTT

CIPRUS

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Állati eredetű hulladék kezelésére irányuló beruházások támogatása | 2 171 324,36 | | 2 171 324,36 |
| 2 | A javítás és a fejlesztés ösztönzése | 2 808 953,00 | | 2 808 953,00 |
| 3 | Termelői csoportok létesítésének ösztönzése | 100 000,00 | | 100 000,00 |
| 4 | Mezőgazdasági termelők szakképzésének előmozdítása | 214 482,99 | | 214 482,99 |
| 5 | Technikai és tanácsadó szolgáltatás mezőgazdasági termelőknek | 114 647,20 | | 114 647,20 |
| 6 | Korkedvezményes nyugdíj | 119 962,87 | | 119 962,87 |
| 7 | Fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének elindítása | 1 355 000,00 | | 1 355 000,00 |
| 8 | Az uniós előírások teljesítése | 1 059 306,78 | | 1 059 306,78 |
| 9 | Agrár-környezetvédelmi intézkedések elfogadása | –35 501,90 | | –35 501,90 |
| 10 | Agrár-környezetvédelmi intézkedések a környezeti értékek védelmében | –30 271,74 | | –30 271,74 |
| 11 | Erdőtelepítés | 2 371,79 | | 2 371,79 |
| 12 | Infrastruktúra-javítás az állattenyésztés fejlesztéséhez | 0,00 | | 0,00 |
| 13 | Hátrányos helyzetű térségek | 1 040,45 | | 1 040,45 |
| 14 | Minőségbiztosítási rendszerek támogatása | 276 389,31 | | 276 389,31 |
| 15 | A kisipari, hagyományos feldolgozás támogatása | 271 178,37 | | 271 178,37 |
| 16 | A mezőgazdasági és hagyományos tájak védelme | 152 497,44 | | 152 497,44 |
| 17 | Erdőtűz és egyéb természeti csapások elleni védelem | 369 758,71 | | 369 758,71 |
| 18 | Nem mezőgazdasági földterületek erdősítése | 295 623,90 | | 295 623,90 |
| 19 | A betakarítás menetének korszerűsítése | – 854,30 | | – 854,30 |
| 20 | Technikai támogatás a végrehajtáshoz, nyomon követés | 62 239,78 | | 62 239,78 |
| 21 | Technikai támogatás a helyi szintű közös kezdeményezésekhez | 165 925,81 | | 165 925,81 |
| | Összesen | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Állati eredetű hulladék kezelésére irányuló beruházások támogatása

2 171 324,36

2 171 324,36

2

A javítás és a fejlesztés ösztönzése

2 808 953,00

2 808 953,00

3

Termelői csoportok létesítésének ösztönzése

100 000,00

100 000,00

4

Mezőgazdasági termelők szakképzésének előmozdítása

214 482,99

214 482,99

5

Technikai és tanácsadó szolgáltatás mezőgazdasági termelőknek

114 647,20

114 647,20

6

Korkedvezményes nyugdíj

119 962,87

119 962,87

7

Fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének elindítása

1 355 000,00

1 355 000,00

8

Az uniós előírások teljesítése

1 059 306,78

1 059 306,78

9

Agrár-környezetvédelmi intézkedések elfogadása

–35 501,90

–35 501,90

10

Agrár-környezetvédelmi intézkedések a környezeti értékek védelmében

–30 271,74

–30 271,74

11

Erdőtelepítés

2 371,79

2 371,79

12

Infrastruktúra-javítás az állattenyésztés fejlesztéséhez

0,00

0,00

13

Hátrányos helyzetű térségek

1 040,45

1 040,45

14

Minőségbiztosítási rendszerek támogatása

276 389,31

276 389,31

15

A kisipari, hagyományos feldolgozás támogatása

271 178,37

271 178,37

16

A mezőgazdasági és hagyományos tájak védelme

152 497,44

152 497,44

17

Erdőtűz és egyéb természeti csapások elleni védelem

369 758,71

369 758,71

18

Nem mezőgazdasági földterületek erdősítése

295 623,90

295 623,90

19

A betakarítás menetének korszerűsítése

– 854,30

– 854,30

20

Technikai támogatás a végrehajtáshoz, nyomon követés

62 239,78

62 239,78

21

Technikai támogatás a helyi szintű közös kezdeményezésekhez

165 925,81

165 925,81

Összesen

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LETTORSZÁG

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Korkedvezményes nyugdíj | –1 195,73 | | –1 195,73 |
| 2 | Termelői csoportok | 0,00 | | 0,00 |
| 3 | Félig önellátó gazdaságok támogatása | – 264,78 | | – 264,78 |
| 4 | Előírások teljesítése | 423 612,67 | | 423 612,67 |
| 5 | Agrár-környezetvédelem | 1 853 096,73 | | 1 853 096,73 |
| 6 | Hátrányos helyzetű térségek | –13 412,76 | | –13 412,76 |
| 7 | Technikai segítségnyújtás | 391 805,87 | | 391 805,87 |
| 8 | Az előző programozási időszakból áthozott kötelezettségvállallások | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Források hozzárendelése az egységes területalapú támogatáshoz | –45 709,90 | | –45 709,90 |
| | Összesen | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Korkedvezményes nyugdíj

–1 195,73

–1 195,73

2

Termelői csoportok

0,00

0,00

3

Félig önellátó gazdaságok támogatása

– 264,78

– 264,78

4

Előírások teljesítése

423 612,67

423 612,67

5

Agrár-környezetvédelem

1 853 096,73

1 853 096,73

6

Hátrányos helyzetű térségek

–13 412,76

–13 412,76

7

Technikai segítségnyújtás

391 805,87

391 805,87

8

Az előző programozási időszakból áthozott kötelezettségvállallások

0,00

0,00

9

Források hozzárendelése az egységes területalapú támogatáshoz

–45 709,90

–45 709,90

Összesen

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LITVÁNIA

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Agrár-környezetvédelem | 3 561 291,02 | | 3 561 291,02 |
| 2 | Hátrányos helyzetű térségek és környezetvédelmi korlátozásoktól érintett térségek | –2 954,63 | | –2 954,63 |
| 3 | Előírások teljesítése | – 204 331,89 | | – 204 331,89 |
| 4 | Mezőgazdasági földterületek erdősítése | 30 628,19 | | 30 628,19 |
| 5 | Korkedvezményes nyugdíj | 104 338,87 | | 104 338,87 |
| 6 | Szerkezetátalakítás alatt álló, részben önellátó mezőgazdasági üzemek részére nyújtott támogatás | –8 179,78 | | –8 179,78 |
| 7 | Egyéb intézkedések | 96 659,66 | | 96 659,66 |
| 8 | Technikai segítségnyújtás | 455 049,09 | | 455 049,09 |
| 9 | Kiegészítő nemzeti közvetlen támogatás | 1 061,44 | | 1 061,44 |
| | Összesen | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Agrár-környezetvédelem

3 561 291,02

3 561 291,02

2

Hátrányos helyzetű térségek és környezetvédelmi korlátozásoktól érintett térségek

–2 954,63

–2 954,63

3

Előírások teljesítése

– 204 331,89

– 204 331,89

4

Mezőgazdasági földterületek erdősítése

30 628,19

30 628,19

5

Korkedvezményes nyugdíj

104 338,87

104 338,87

6

Szerkezetátalakítás alatt álló, részben önellátó mezőgazdasági üzemek részére nyújtott támogatás

–8 179,78

–8 179,78

7

Egyéb intézkedések

96 659,66

96 659,66

8

Technikai segítségnyújtás

455 049,09

455 049,09

9

Kiegészítő nemzeti közvetlen támogatás

1 061,44

1 061,44

Összesen

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MÁLTA

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Hátrányos helyzetű térségek | –5 448,47 | | –5 448,47 |
| 2 | Agrár-környezetvédelem | 1 635 984,94 | | 1 635 984,94 |
| 3 | Előírások teljesítése | 1 098 668,34 | | 1 098 668,34 |
| 4 | Termelői csoportok | 0,00 | | 0,00 |
| 5 | Technikai segítségnyújtás | 865 308,32 | | 865 308,32 |
| 6 | Kiegészítő állami támogatás | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Eseti (ad hoc) támogatás – főfoglalkozású mezőgazdasági termelők/tenyésztők | 1 507 607,63 | | 1 507 607,63 |
| | Összesen | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Hátrányos helyzetű térségek

–5 448,47

–5 448,47

2

Agrár-környezetvédelem

1 635 984,94

1 635 984,94

3

Előírások teljesítése

1 098 668,34

1 098 668,34

4

Termelői csoportok

0,00

0,00

5

Technikai segítségnyújtás

865 308,32

865 308,32

6

Kiegészítő állami támogatás

0,00

0,00

7

Eseti (ad hoc) támogatás – főfoglalkozású mezőgazdasági termelők/tenyésztők

1 507 607,63

1 507 607,63

Összesen

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

LENGYELORSZÁG

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Korkedvezményes nyugdíj | – 115 562,12 | | – 115 562,12 |
| 2 | Félig önellátó gazdaságok támogatása | – 782 545,72 | | – 782 545,72 |
| 3 | Hátrányos helyzetű térségek | –3 314 036,52 | | –3 314 036,52 |
| 4 | Agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások és állatjóllét | – 449 096,77 | | – 449 096,77 |
| 5 | Erdőtelepítés | –68 801,15 | | –68 801,15 |
| 6 | Az uniós előírások teljesítése | –2 128 574,31 | | –2 128 574,31 |
| 7 | Termelői csoportok | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Technikai segítségnyújtás | 19 304 548,86 | | 19 304 548,86 |
| 9 | A közvetlen kifizetések kiegészítései | –80 324,22 | | –80 324,22 |
| 10 | Az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek | –3 869,48 | | –3 869,48 |
| | Összesen | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Korkedvezményes nyugdíj

– 115 562,12

– 115 562,12

2

Félig önellátó gazdaságok támogatása

– 782 545,72

– 782 545,72

3

Hátrányos helyzetű térségek

–3 314 036,52

–3 314 036,52

4

Agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások és állatjóllét

– 449 096,77

– 449 096,77

5

Erdőtelepítés

–68 801,15

–68 801,15

6

Az uniós előírások teljesítése

–2 128 574,31

–2 128 574,31

7

Termelői csoportok

0,00

0,00

8

Technikai segítségnyújtás

19 304 548,86

19 304 548,86

9

A közvetlen kifizetések kiegészítései

–80 324,22

–80 324,22

10

Az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek

–3 869,48

–3 869,48

Összesen

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SZLOVÁKIA

| Sz. | Intézkedések | 2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop | Csökkentések I. melléklet „d” oszlop | 2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mezőgazdasági üzemekbe való beruházás | 320 353,71 | | 320 353,71 |
| 2 | Képzés | 8 185,24 | | 8 185,24 |
| 3 | Hátrányos helyzetű térségek és környezetvédelmi korlátozásoktól érintett térségek | 16 450,87 | | 16 450,87 |
| 4 | Előírások teljesítése | 405 119,68 | | 405 119,68 |
| 5 | Agrár-környezetvédelmi támogatás | 0,00 | | 0,00 |
| 6 | Mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása | 151 516,81 | | 151 516,81 |
| 7 | Erdőgazdálkodás | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Mezőgazdasági földterületek erdősítése | 126 911,56 | | 126 911,56 |
| 9 | Földterületek tagosítása | 30 933,37 | | 30 933,37 |
| 10 | Mezőgazdasági tevékenységek sokszínűsítése | 0,00 | | 0,00 |
| 11 | Félig önellátó gazdaságok támogatása | 248 306,32 | | 248 306,32 |
| 12 | Termelői csoportok | 1 308 323,39 | | 1 308 323,39 |
| 13 | Technikai segítségnyújtás, ideértve az értékelést is | 4 128 723,81 | | 4 128 723,81 |
| 14 | A közvetlen kifizetések kiegészítései | 9 051,97 | | 9 051,97 |
| 901 | Beruházások a mezőgazdasági üzemekbe, 1268/99/EK rendelet | 0,00 | | 0,00 |
| 905 | Agrár-környezetvédelmi támogatás – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek | 594 554,46 | | 594 554,46 |
| 907 | Erdőgazdálkodás – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek | 0,00 | | 0,00 |
| 912 | Termelői csoportok – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek | 0,00 | | 0,00 |
| | Összesen | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

Sz.

Intézkedések

2009-es kiadás I. melléklet „a” oszlop

Csökkentések I. melléklet „d” oszlop

2009-re elszámolt összeg I. melléklet „e” oszlop

i

ii

iii = i + ii

1

Mezőgazdasági üzemekbe való beruházás

320 353,71

320 353,71

2

Képzés

8 185,24

8 185,24

3

Hátrányos helyzetű térségek és környezetvédelmi korlátozásoktól érintett térségek

16 450,87

16 450,87

4

Előírások teljesítése

405 119,68

405 119,68

5

Agrár-környezetvédelmi támogatás

0,00

0,00

6

Mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása

151 516,81

151 516,81

7

Erdőgazdálkodás

0,00

0,00

8

Mezőgazdasági földterületek erdősítése

126 911,56

126 911,56

9

Földterületek tagosítása

30 933,37

30 933,37

10

Mezőgazdasági tevékenységek sokszínűsítése

0,00

0,00

11

Félig önellátó gazdaságok támogatása

248 306,32

248 306,32

12

Termelői csoportok

1 308 323,39

1 308 323,39

13

Technikai segítségnyújtás, ideértve az értékelést is

4 128 723,81

4 128 723,81

14

A közvetlen kifizetések kiegészítései

9 051,97

9 051,97

901

Beruházások a mezőgazdasági üzemekbe, 1268/99/EK rendelet

0,00

0,00

905

Agrár-környezetvédelmi támogatás – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek

594 554,46

594 554,46

907

Erdőgazdálkodás – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek

0,00

0,00

912

Termelői csoportok – az 1268/99/EK rendelet szerint jóváhagyott projektek

0,00

0,00

Összesen

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

---

III. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2009-ES PÉNZÜGYI ÉV – EMGA VIDÉKFEJLESZTÉSI KIADÁSOK AZ ÚJ TAGÁLLAMOKBAN

Azon kifizető ügynökségek jegyzéke, amelyek számláit elkülönítik és későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik

| Tagállam | Kifizető ügynökség |
| --- | --- |
| Észtország | PRIA |

Tagállam

Kifizető ügynökség

Észtország

PRIA

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/17

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. április 30.)

a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009-es pénzügyi évben finanszírozott kiadásokra vonatkozó számláinak az elszámolásáról

(az értesítés a C(2010) 2828. számú dokumentummal történt)

(2010/258/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. és 32. cikkére,

a mezőgazdasági alapok bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikke értelmében a Bizottság a tagállamok által benyújtott éves számlák – kiegészítve az elszámoláshoz szükséges adatokkal és a számlák teljességére, pontosságára és valóságnak való megfelelésére vonatkozó tanúsítvánnyal –, valamint az igazoló szervek által elkészített jelentések alapján elszámolja a rendelet 6. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikke értelmében a Bizottság a tagállamok által benyújtott éves számlák – kiegészítve az elszámoláshoz szükséges adatokkal és a számlák teljességére, pontosságára és valóságnak való megfelelésére vonatkozó tanúsítvánnyal –, valamint az igazoló szervek által elkészített jelentések alapján elszámolja a rendelet 6. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (2) | Az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a 2009-es pénzügyi évre vonatkozóan a tagállamoknál 2008. október 16. és 2009. október 15. között felmerült kiadásokat veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(2)

Az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a 2009-es pénzügyi évre vonatkozóan a tagállamoknál 2008. október 16. és 2009. október 15. között felmerült kiadásokat veszik figyelembe.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2010. március 31. előtt tájékoztatta a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről, valamint az általa javasolt módosításokról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2010. március 31. előtt tájékoztatta a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről, valamint az általa javasolt módosításokról.

| (4) | Az éves számlák és a kísérő dokumentumok birtokában a Bizottság bizonyos kifizető ügynökségek vonatkozásában képes meghozni a benyújtott éves számlák teljességéről, pontosságáról és valóságnak való megfeleléséről szóló határozatot. Az I. melléklet sorolja fel az egyes tagállamok által elszámolt összegeket, valamint a tagállamtól behajtandó vagy annak kifizetendő összegeket. |
| --- | --- |

(4)

Az éves számlák és a kísérő dokumentumok birtokában a Bizottság bizonyos kifizető ügynökségek vonatkozásában képes meghozni a benyújtott éves számlák teljességéről, pontosságáról és valóságnak való megfeleléséről szóló határozatot. Az I. melléklet sorolja fel az egyes tagállamok által elszámolt összegeket, valamint a tagállamtól behajtandó vagy annak kifizetendő összegeket.

| (5) | Egyes más kifizető ügynökségek esetében további vizsgálatra van szükség, így e kifizető ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni. Az érintett kifizető ügynökségek listáját a II. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

Egyes más kifizető ügynökségek esetében további vizsgálatra van szükség, így e kifizető ügynökségek számláit nem lehet e határozatban elszámolni. Az érintett kifizető ügynökségek listáját a II. melléklet tartalmazza.

| (6) | A 883/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a számlarevízióról hozott határozat során kell figyelembe venni. A 2009-es év e hónapjainak tekintetében egyes tagállamok által bejelentett kiadások egy részét a megadott határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket. |
| --- | --- |

(6)

A 883/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján az augusztus, szeptember és október folyamán bekövetkezett esetleges határidő-túllépéseket a számlarevízióról hozott határozat során kell figyelembe venni. A 2009-es év e hónapjainak tekintetében egyes tagállamok által bejelentett kiadások egy részét a megadott határidők lejárta után teljesítették. E határozatban ezért meg kell állapítani a megfelelő csökkentéseket.

| (7) | A Bizottság az 1290/2005/EK rendelet 17. cikkével és a 883/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban már számos havi előleget csökkentett vagy függesztett fel a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó kiadások elkönyvelésénél. A kérdéses összegek korai vagy ideiglenes visszatérítésének elkerülése érdekében azokat e határozatban nem célszerű elismerni, és az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke szerinti megfelelőségi vizsgálat keretében az említett összegek további vizsgálata indokolt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az 1290/2005/EK rendelet 17. cikkével és a 883/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban már számos havi előleget csökkentett vagy függesztett fel a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó kiadások elkönyvelésénél. A kérdéses összegek korai vagy ideiglenes visszatérítésének elkerülése érdekében azokat e határozatban nem célszerű elismerni, és az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke szerinti megfelelőségi vizsgálat keretében az említett összegek további vizsgálata indokolt.

| (8) | Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (5) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a szabálytalanságok miatti behajtásra a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítást követő négy, illetve – ha a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül nem kerül sor, akkor a szabálytalanságok miatti behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 50 %-át az érintett tagállam viseli. A szóban forgó rendelet 32. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok az éves számlákkal együtt összesítő bevallást nyújtanak be a Bizottságnak a szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról. A behajtandó összegekre vonatkozó tagállami bevallási kötelezettség végrehajtásának részletes szabályait a 885/2006/EK bizottsági rendelet (3) állapítja meg. A tagállamok által 2010-ben benyújtandó táblázatot az említett rendelet III. melléklete tartalmazza. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottság határozatot hoz a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti behajtások elmaradásának pénzügyi következményeiről. Az említett határozat nem sérti az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megfelelőségre vonatkozóan később hozandó határozatokat. |
| --- | --- |

(8)

Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (5) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a szabálytalanságok miatti behajtásra a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítást követő négy, illetve – ha a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül nem kerül sor, akkor a szabálytalanságok miatti behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 50 %-át az érintett tagállam viseli. A szóban forgó rendelet 32. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok az éves számlákkal együtt összesítő bevallást nyújtanak be a Bizottságnak a szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról. A behajtandó összegekre vonatkozó tagállami bevallási kötelezettség végrehajtásának részletes szabályait a 885/2006/EK bizottsági rendelet (3) állapítja meg. A tagállamok által 2010-ben benyújtandó táblázatot az említett rendelet III. melléklete tartalmazza. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottság határozatot hoz a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti behajtások elmaradásának pénzügyi következményeiről. Az említett határozat nem sérti az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megfelelőségre vonatkozóan később hozandó határozatokat.

| (9) | Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a behajtási eljárást nem hajtják végre. Ilyen határozatot azonban csak abban az esetben hozhatnak, ha a behajtási eljárás során felmerült költségek és a még várhatóan felmerülő költségek összességében meghaladják a behajtandó pénzösszeget, vagy ha a behajtásra nincs lehetőség, mert az adós vagy a szabálytalanságért jogszabályi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban megállapításra és elfogadásra került. Ha a határozatot a közigazgatási vagy jogi szempontból történő első ténymegállapítás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át a közösségi költségvetésből kell finanszírozni. Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében említett összesítő bevallásban a tagállam feltünteti azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy behajtásukra nem kerül sor, továbbá indokolja döntését. Ezen összegek nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat a közösségi költségvetés fedezi. E határozat nem sérti az említett rendelet 32. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megfelelőségre vonatkozóan később hozandó határozatokat. |
| --- | --- |

(9)

Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a behajtási eljárást nem hajtják végre. Ilyen határozatot azonban csak abban az esetben hozhatnak, ha a behajtási eljárás során felmerült költségek és a még várhatóan felmerülő költségek összességében meghaladják a behajtandó pénzösszeget, vagy ha a behajtásra nincs lehetőség, mert az adós vagy a szabálytalanságért jogszabályi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban megállapításra és elfogadásra került. Ha a határozatot a közigazgatási vagy jogi szempontból történő első ténymegállapítás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át a közösségi költségvetésből kell finanszírozni. Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében említett összesítő bevallásban a tagállam feltünteti azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy behajtásukra nem kerül sor, továbbá indokolja döntését. Ezen összegek nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat a közösségi költségvetés fedezi. E határozat nem sérti az említett rendelet 32. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megfelelőségre vonatkozóan később hozandó határozatokat.

| (10) | Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által elfogadott azon későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(10)

Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által elfogadott azon későbbi határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2. cikkben említett kifizető ügynökségek kivételével a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) a 2009-es pénzügyi évben finanszírozott kiadásokat érintő számlái elszámolásra kerülnek.

Az I. melléklet tartalmazza az e határozat alapján az egyes tagállamoktól behajtandó, illetve azoknak kifizetendő pénzöszszegeket, ideértve az 1290/2005/EK rendelet 32. cikke (5) bekezdésének alkalmazásából adódó pénzösszegeket is.

2. cikk

A 2009-es pénzügyi év tekintetében a II. mellékletben szereplő tagállami kifizető ügynökségeknek az EMGA által finanszírozott kiadásokra vonatkozó számláit e határozattól elkülönítik, és ezek egy későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 30-án.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

1

(2)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.

2

(3)  HL L 171., 2006.6.23., 90. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2009-ES PÉNZÜGYI ÉV

Megjegyzés: 2010. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

A tagállamoktól behajtandó vagy részükre kifizetendő összegek

| TÁ | | 2009 – A kifizető ügynökségek olyan kiadásai/célhoz kötött bevételei, amelyek esetében a számlát | a + b összesen | Az egész pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1) | Csökkentések az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkével összhangban | Összesen, beleértve a csökkentéseket és felfüggesztéseket | A tagállamnak a pénzügyi évre kifizetett előlegek | A tagállamtól behajtandó (–) vagy annak kifizetendő (+) pénzösszeg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elszámolják | elkülönítik |
| = az éves bevallásban szereplő kiadás/célhoz kötött bevétel | = havi bevallásokban szereplő kiadások/célhoz kötött bevételek összege |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 787 979 123,50 | 0,00 | 787 979 123,50 | – 369 703,64 | – 464 520,05 | 787 144 899,81 | 787 398 266,69 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | 220 774 471,11 | 0,00 | 220 774 471,11 | 0,00 | 0,00 | 220 774 471,11 | 220 995 609,16 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | 506 176 216,20 | 0,00 | 506 176 216,20 | 0,00 | 0,00 | 506 176 216,20 | 506 185 267,69 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 | 0,00 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 924 610 973,79 | 0,00 | 924 610 973,79 | –3 921,96 | 0,00 | 924 607 051,83 | 924 309 000,47 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 5 235 842 777,85 | 654 682 281,26 | 5 890 525 059,11 | –1 989 043,44 | – 461 916,14 | 5 888 074 099,53 | 5 888 016 608,23 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 54 532 997,07 | 0,00 | 54 532 997,07 | 0,00 | 0,00 | 54 532 997,07 | 54 532 997,07 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 319 888 602,56 | 0,00 | 1 319 888 602,56 | – 133 757,17 | – 169 220,35 | 1 319 585 625,04 | 1 318 985 522,43 | 600 102,61 |
| EL | EUR | 2 448 777 557,15 | 0,00 | 2 448 777 557,15 | –8 813 778,63 | – 394 282,85 | 2 439 569 495,67 | 2 443 278 830,80 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | 6 068 452 138,54 | 0,00 | 6 068 452 138,54 | –4 759 740,96 | –3 785 162,40 | 6 059 907 235,18 | 6 067 513 907,29 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 9 040 383 523,43 | 0,00 | 9 040 383 523,43 | –2 526 945,78 | –5 990 134,76 | 9 031 866 442,89 | 9 037 172 967,68 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 1 945 287 961,84 | 2 782 810 861,76 | 4 728 098 823,60 | 0,00 | –2 430 132,07 | 4 725 668 691,53 | 4 728 063 868,22 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 36 926 483,63 | 0,00 | 36 926 483,63 | – 320 385,91 | 0,00 | 36 606 097,72 | 36 606 097,72 | 0,00 |
| LV | EUR | 109 931 833,57 | 0,00 | 109 931 833,57 | 0,00 | 0,00 | 109 931 833,57 | 109 975 523,36 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 | 0,00 | –18,50 |
| LT | EUR | 221 723 843,05 | 0,00 | 221 723 843,05 | 0,00 | 0,00 | 221 723 843,05 | 221 715 676,12 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 34 886 290,40 | 0,00 | 34 886 290,40 | 0,00 | –4 560,61 | 34 881 729,79 | 34 693 249,95 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 930 754 775,93 | 0,00 | 930 754 775,93 | 0,00 | 0,00 | 930 754 775,93 | 930 434 925,76 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 3 563 547,18 | 0,00 | 3 563 547,18 | 0,00 | 0,00 | 3 563 547,18 | 3 564 387,18 | – 840,00 |
| NL | EUR | 1 046 983 725,26 | 0,00 | 1 046 983 725,26 | 0,00 | – 677 834,96 | 1 046 305 890,30 | 1 046 370 034,94 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 708 684 112,26 | 0,00 | 708 684 112,26 | 0,00 | – 169 195,85 | 708 514 916,41 | 708 571 648,36 | –56 731,95 |
| PL | EUR | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 1 855 245 584,31 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 724 724 520,34 | 0,00 | 724 724 520,34 | – 382 516,50 | –8 047 049,82 | 716 294 954,02 | 723 611 900,95 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 |
| SI | EUR | 102 542 439,28 | 0,00 | 102 542 439,28 | 0,00 | 0,00 | 102 542 439,28 | 102 613 790,15 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 252 970 915,01 | 0,00 | 252 970 915,01 | 0,00 | 0,00 | 252 970 915,01 | 252 901 885,76 | 69 029,25 |
| FI | EUR | 599 673 974,61 | 0,00 | 599 673 974,61 | 0,00 | –10 920,77 | 599 663 053,84 | 599 685 951,54 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 | 0,00 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | 724 143 091,81 | 0,00 | 724 143 091,81 | –13 177,13 | 0,00 | 724 129 914,68 | 724 281 824,45 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 | 0,00 | –86 696,06 |
| UK | EUR | 3 292 001 049,95 | 0,00 | 3 292 001 049,95 | –3 779 242,68 | 0,00 | 3 288 221 807,27 | 3 294 688 038,59 | –6 466 231,32 |

TÁ

2009 – A kifizető ügynökségek olyan kiadásai/célhoz kötött bevételei, amelyek esetében a számlát

a + b összesen

Az egész pénzügyi évre vonatkozó csökkentések és felfüggesztések (1)

Csökkentések az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkével összhangban

Összesen, beleértve a csökkentéseket és felfüggesztéseket

A tagállamnak a pénzügyi évre kifizetett előlegek

A tagállamtól behajtandó (–) vagy annak kifizetendő (+) pénzösszeg (2)

elszámolják

elkülönítik

= az éves bevallásban szereplő kiadás/célhoz kötött bevétel

= havi bevallásokban szereplő kiadások/célhoz kötött bevételek összege

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

787 979 123,50

0,00

787 979 123,50

– 369 703,64

– 464 520,05

787 144 899,81

787 398 266,69

– 253 366,88

BG

EUR

220 774 471,11

0,00

220 774 471,11

0,00

0,00

220 774 471,11

220 995 609,16

– 221 138,05

CZ

EUR

506 176 216,20

0,00

506 176 216,20

0,00

0,00

506 176 216,20

506 185 267,69

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

0,00

– 805 769,98

DK

EUR

924 610 973,79

0,00

924 610 973,79

–3 921,96

0,00

924 607 051,83

924 309 000,47

298 051,36

DE

EUR

5 235 842 777,85

654 682 281,26

5 890 525 059,11

–1 989 043,44

– 461 916,14

5 888 074 099,53

5 888 016 608,23

57 491,30

EE

EUR

54 532 997,07

0,00

54 532 997,07

0,00

0,00

54 532 997,07

54 532 997,07

0,00

IE

EUR

1 319 888 602,56

0,00

1 319 888 602,56

– 133 757,17

– 169 220,35

1 319 585 625,04

1 318 985 522,43

600 102,61

EL

EUR

2 448 777 557,15

0,00

2 448 777 557,15

–8 813 778,63

– 394 282,85

2 439 569 495,67

2 443 278 830,80

–3 709 335,13

ES

EUR

6 068 452 138,54

0,00

6 068 452 138,54

–4 759 740,96

–3 785 162,40

6 059 907 235,18

6 067 513 907,29

–7 606 672,11

FR

EUR

9 040 383 523,43

0,00

9 040 383 523,43

–2 526 945,78

–5 990 134,76

9 031 866 442,89

9 037 172 967,68

–5 306 524,79

IT

EUR

1 945 287 961,84

2 782 810 861,76

4 728 098 823,60

0,00

–2 430 132,07

4 725 668 691,53

4 728 063 868,22

–2 395 176,69

CY

EUR

36 926 483,63

0,00

36 926 483,63

– 320 385,91

0,00

36 606 097,72

36 606 097,72

0,00

LV

EUR

109 931 833,57

0,00

109 931 833,57

0,00

0,00

109 931 833,57

109 975 523,36

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

0,00

–18,50

LT

EUR

221 723 843,05

0,00

221 723 843,05

0,00

0,00

221 723 843,05

221 715 676,12

8 166,93

LU

EUR

34 886 290,40

0,00

34 886 290,40

0,00

–4 560,61

34 881 729,79

34 693 249,95

188 479,84

HU

EUR

930 754 775,93

0,00

930 754 775,93

0,00

0,00

930 754 775,93

930 434 925,76

319 850,17

MT

EUR

3 563 547,18

0,00

3 563 547,18

0,00

0,00

3 563 547,18

3 564 387,18

– 840,00

NL

EUR

1 046 983 725,26

0,00

1 046 983 725,26

0,00

– 677 834,96

1 046 305 890,30

1 046 370 034,94

–64 144,64

AT

EUR

708 684 112,26

0,00

708 684 112,26

0,00

– 169 195,85

708 514 916,41

708 571 648,36

–56 731,95

PL

EUR

1 855 200 357,31

0,00

1 855 200 357,31

0,00

0,00

1 855 200 357,31

1 855 245 584,31

–45 227,00

PT

EUR

724 724 520,34

0,00

724 724 520,34

– 382 516,50

–8 047 049,82

716 294 954,02

723 611 900,95

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

SI

EUR

102 542 439,28

0,00

102 542 439,28

0,00

0,00

102 542 439,28

102 613 790,15

–71 350,87

SK

EUR

252 970 915,01

0,00

252 970 915,01

0,00

0,00

252 970 915,01

252 901 885,76

69 029,25

FI

EUR

599 673 974,61

0,00

599 673 974,61

0,00

–10 920,77

599 663 053,84

599 685 951,54

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

0,00

– 107 975,40

SE

EUR

724 143 091,81

0,00

724 143 091,81

–13 177,13

0,00

724 129 914,68

724 281 824,45

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

0,00

–86 696,06

UK

EUR

3 292 001 049,95

0,00

3 292 001 049,95

–3 779 242,68

0,00

3 288 221 807,27

3 294 688 038,59

–6 466 231,32

| TÁ | | Kiadások (3) | Célhoz kötött bevételek (3) | Cukor Alap | 32. cikk (=e) | Összesen (=h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiadások (4) | Célhoz kötött bevételek (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| | | i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | 211 153,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 464 520,05 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | –6 044,39 | – 215 093,66 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | –9 051,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 298 051,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 519 407,44 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 461 916,14 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 988 434,35 | –1 219 111,39 | 0,00 | 0,00 | – 169 220,35 | 600 102,61 |
| EL | EUR | –3 313 301,75 | –1 750,53 | 0,00 | 0,00 | – 394 282,85 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | –3 782 850,58 | –38 659,13 | 0,00 | 0,00 | –3 785 162,40 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 683 609,97 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 990 134,76 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 34 955,38 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 430 132,07 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | –41 844,99 | –1 844,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 |
| LT | EUR | 8 166,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 193 040,45 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 560,61 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 319 850,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 0,00 | – 840,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 840,00 |
| NL | EUR | 613 690,32 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 677 834,96 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 112 463,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 169 195,85 | –56 731,95 |
| PL | EUR | –42 965,36 | –2 261,64 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 730 102,89 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –8 047 049,82 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | –71 350,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 69 071,36 | –42,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 69 029,25 |
| FI | EUR | –11 976,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –10 920,77 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | – 151 909,77 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 |
| UK | EUR | –6 175 353,20 | – 290 878,12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –6 466 231,32 |

TÁ

Kiadások (3)

Célhoz kötött bevételek (3)

Cukor Alap

32. cikk (=e)

Összesen (=h)

Kiadások (4)

Célhoz kötött bevételek (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

211 153,17

0,00

0,00

0,00

– 464 520,05

– 253 366,88

BG

EUR

–6 044,39

– 215 093,66

0,00

0,00

0,00

– 221 138,05

CZ

EUR

–9 051,49

0,00

0,00

0,00

0,00

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

DK

EUR

298 051,36

0,00

0,00

0,00

0,00

298 051,36

DE

EUR

519 407,44

0,00

0,00

0,00

– 461 916,14

57 491,30

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IE

EUR

1 988 434,35

–1 219 111,39

0,00

0,00

– 169 220,35

600 102,61

EL

EUR

–3 313 301,75

–1 750,53

0,00

0,00

– 394 282,85

–3 709 335,13

ES

EUR

–3 782 850,58

–38 659,13

0,00

0,00

–3 785 162,40

–7 606 672,11

FR

EUR

683 609,97

0,00

0,00

0,00

–5 990 134,76

–5 306 524,79

IT

EUR

34 955,38

0,00

0,00

0,00

–2 430 132,07

–2 395 176,69

CY

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

–41 844,99

–1 844,80

0,00

0,00

0,00

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

LT

EUR

8 166,93

0,00

0,00

0,00

0,00

8 166,93

LU

EUR

193 040,45

0,00

0,00

0,00

–4 560,61

188 479,84

HU

EUR

319 850,17

0,00

0,00

0,00

0,00

319 850,17

MT

EUR

0,00

– 840,00

0,00

0,00

0,00

– 840,00

NL

EUR

613 690,32

0,00

0,00

0,00

– 677 834,96

–64 144,64

AT

EUR

112 463,90

0,00

0,00

0,00

– 169 195,85

–56 731,95

PL

EUR

–42 965,36

–2 261,64

0,00

0,00

0,00

–45 227,00

PT

EUR

730 102,89

0,00

0,00

0,00

–8 047 049,82

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

–71 350,87

0,00

0,00

0,00

0,00

–71 350,87

SK

EUR

69 071,36

–42,11

0,00

0,00

0,00

69 029,25

FI

EUR

–11 976,93

0,00

0,00

0,00

–10 920,77

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

SE

EUR

– 151 909,77

0,00

0,00

0,00

0,00

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

UK

EUR

–6 175 353,20

– 290 878,12

0,00

0,00

0,00

–6 466 231,32

---

(1)  E csökkentéseket és felfüggesztéseket vették figyelembe a kifizetési rendszerben; ehhez adódnak különösen a 2009. augusztusi, szeptemberi és októberi fizetési határidők elmulasztásával járó korrekciók.

(2)  A tagállamtól behajtandó vagy annak kifizetendő összegek számításánál az elszámolt kiadásra vonatkozó éves bevallás összegét (a oszlop) vagy az elkülönített kiadásokra vonatkozó havi bevallások összegét (b oszlop) kell figyelembe venni.

Az átváltáshoz a 883/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti árfolyamot kell alkalmazni.

(3)  Ha a célhoz kötött bevételhez tartozó rész a tagállamot illeti meg, a 05 07 01 06 rovatban kell bevallani.

(4)  Ha a Cukor Alap célhoz kötött bevételhez tartozó része a tagállamot illeti meg, a 05 02 16 02 rovatban kell bevallani.

Megjegyzés: 2010. évi nómenklatúra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

II. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2009-ES PÉNZÜGYI ÉV – EMGA

Olyan kifizető ügynökségek jegyzéke, amelyek számláit elkülönítik és későbbi elszámolási határozat tárgyát képezik

| Tagállam | Kifizető ügynökség |
| --- | --- |
| Németország | Baden-Württemberg
  Hessen
  IBH
  Helaba |
| Olaszország | AGEA
  ARBEA |
| Románia | PIAA |

Tagállam

Kifizető ügynökség

Németország

Baden-Württemberg

Hessen

IBH

Helaba

Olaszország

AGEA

ARBEA

Románia

PIAA

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/23

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. május 4.)

az 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Francia Köztársaságnak a Monacói Hercegséggel a Francia Köztársaság és a Monacói Hercegség közötti pénzátutalásoknak a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként való kezeléséről szóló megállapodás megkötésére történő felhatalmazásáról

(az értesítés a C(2010) 2634. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2010/259/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikkére,

tekintettel a Francia Köztársaság kérelmére,

mivel:

| (1) | A Francia Köztársaság 2007. november 28-án a Monacói Hercegség és a Francia Köztársaság közötti pénzátutalások vonatkozásában az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke szerinti eltérést kérelmezett. |
| --- | --- |

(1)

A Francia Köztársaság 2007. november 28-án a Monacói Hercegség és a Francia Köztársaság közötti pénzátutalások vonatkozásában az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke szerinti eltérést kérelmezett.

| (2) | Az 1781/2006/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Monacói Hercegség és a Francia Köztársaság között történő pénzátutalásokat 2007. december 4-től átmenetileg a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásokként kezelik. |
| --- | --- |

(2)

Az 1781/2006/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Monacói Hercegség és a Francia Köztársaság között történő pénzátutalásokat 2007. december 4-től átmenetileg a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásokként kezelik.

| (3) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság 2009. december 17-i ülésén a tagállamokat arról tájékoztatták, hogy a Bizottság úgy véli, megkapta a Francia Köztársaság által benyújtott kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információt. |
| --- | --- |

(3)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság 2009. december 17-i ülésén a tagállamokat arról tájékoztatták, hogy a Bizottság úgy véli, megkapta a Francia Köztársaság által benyújtott kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információt.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződés 52. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerinti meghatározás alapján a Monacói Hercegség a Közösség területén kívül eső terület, azonban monetáris megállapodást kötött az Európai Közösséggel, amelyet a Francia Köztársaság képviselt. A 2001. december 26-i megállapodás értelmében a Monacói Hercegség jogosult arra, hogy az eurót saját hivatalos pénznemeként használja, és az eurobankjegyeket és az euroérméket törvényes fizetőeszközként ismerje el. Ezért a Monacói Hercegség megfelel az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételnek. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződés 52. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerinti meghatározás alapján a Monacói Hercegség a Közösség területén kívül eső terület, azonban monetáris megállapodást kötött az Európai Közösséggel, amelyet a Francia Köztársaság képviselt. A 2001. december 26-i megállapodás értelmében a Monacói Hercegség jogosult arra, hogy az eurót saját hivatalos pénznemeként használja, és az eurobankjegyeket és az euroérméket törvényes fizetőeszközként ismerje el. Ezért a Monacói Hercegség megfelel az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételnek.

| (5) | A Monacói Hercegség területén található fizetési szolgáltatók közvetlenül részt vesznek a Francia Köztársaság fizetési és elszámolási rendszereiben, legyen szó a CORE, a Target2–Banque de France vagy az ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities) rendszerről. Ezért megfelelnek az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételnek. |
| --- | --- |

(5)

A Monacói Hercegség területén található fizetési szolgáltatók közvetlenül részt vesznek a Francia Köztársaság fizetési és elszámolási rendszereiben, legyen szó a CORE, a Target2–Banque de France vagy az ESES France (Euro Settlement for Euronext-zone Securities) rendszerről. Ezért megfelelnek az 1781/2006/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételnek.

| (6) | A Monacói Hercegség az 1781/2006/EK rendelet előírásainak megfelelő rendelkezéseket épített saját jogrendjébe, különösen a pénzügyi intézményeknek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban való részvételéről szóló, 2006. augusztus 10-i 631. számú uralkodói rendelet módosításáról szóló, 2008. április 30-i 1630. számú uralkodói rendelet által. |
| --- | --- |

(6)

A Monacói Hercegség az 1781/2006/EK rendelet előírásainak megfelelő rendelkezéseket épített saját jogrendjébe, különösen a pénzügyi intézményeknek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban való részvételéről szóló, 2006. augusztus 10-i 631. számú uralkodói rendelet módosításáról szóló, 2008. április 30-i 1630. számú uralkodói rendelet által.

| (7) | A terrorizmus finanszírozása elleni harcban a pénzeszközök befagyasztásáról szóló, 2008. június 10-i 1674. és 1675. számú uralkodói rendelet értelmében megfelelő intézkedések vannak hatályban a Monacói Hercegség területén az ENSZ vagy az Európai Unió által felsorolt jogalanyokkal vagy személyekkel szembeni pénzügyi szankciók meghozatalára. |
| --- | --- |

(7)

A terrorizmus finanszírozása elleni harcban a pénzeszközök befagyasztásáról szóló, 2008. június 10-i 1674. és 1675. számú uralkodói rendelet értelmében megfelelő intézkedések vannak hatályban a Monacói Hercegség területén az ENSZ vagy az Európai Unió által felsorolt jogalanyokkal vagy személyekkel szembeni pénzügyi szankciók meghozatalára.

| (8) | A pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a korrupció elleni harcról szóló, 2009. augusztus 3-i 1362. számú törvény (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) hatályon kívül helyezte a pénzügyi vállalkozásoknak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben való részvételéről szóló, 1993. július 7-i 1162. számú törvényt, és annak helyébe lépett. Ez az új törvény – a 2009. augusztus 3-i 2318. számú uralkodói rendelettel kiegészítve – rendezi a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottságnak (Moneyval) a 2008. évi harmadik fordulós kölcsönös értékelő jelentésében a Monacói Hercegség vonatkozásában megállapított hiányosságokat, és biztosítja, hogy a pénzátutalások tekintetében a Monacói Hercegség területén a francia területen alkalmazandóval egyenértékű pénzmosás elleni rendszer működjön. |
| --- | --- |

(8)

A pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a korrupció elleni harcról szóló, 2009. augusztus 3-i 1362. számú törvény (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) hatályon kívül helyezte a pénzügyi vállalkozásoknak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben való részvételéről szóló, 1993. július 7-i 1162. számú törvényt, és annak helyébe lépett. Ez az új törvény – a 2009. augusztus 3-i 2318. számú uralkodói rendelettel kiegészítve – rendezi a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottságnak (Moneyval) a 2008. évi harmadik fordulós kölcsönös értékelő jelentésében a Monacói Hercegség vonatkozásában megállapított hiányosságokat, és biztosítja, hogy a pénzátutalások tekintetében a Monacói Hercegség területén a francia területen alkalmazandóval egyenértékű pénzmosás elleni rendszer működjön.

| (9) | Következésképpen a Monacói Hercegség elfogadta az 1781/2006/EK rendeletben megállapított szabályoknak megfelelő szabályokat, és fizetési szolgáltatóitól megköveteli ezen szabályok alkalmazását, ezzel teljesítve a rendelet 17. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt. |
| --- | --- |

(9)

Következésképpen a Monacói Hercegség elfogadta az 1781/2006/EK rendeletben megállapított szabályoknak megfelelő szabályokat, és fizetési szolgáltatóitól megköveteli ezen szabályok alkalmazását, ezzel teljesítve a rendelet 17. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt.

| (10) | Ezért helyénvaló a Francia Köztársaság számára megadni a kért eltérést. |
| --- | --- |

(10)

Ezért helyénvaló a Francia Köztársaság számára megadni a kért eltérést.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Francia Köztársaság felhatalmazást kap arra, hogy megállapodást kössön a Monacói Hercegséggel abból a célból, hogy a Monacói Hercegség és a Francia Köztársaság közötti pénzátutalások az 1781/2006/EK rendelet alkalmazásában a Francia Köztársaságon belüli pénzátutalásként legyenek kezelve.

2. cikk

E határozat címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-án.

a Bizottság részéről

Michel BARNIER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

1

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. május 4.)

a Vízuminformációs Rendszer működésére vonatkozó biztonsági tervről

(2010/260/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (VIS-rendelet) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A 767/2008/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a VIS működése tekintetében megteszi a 32. cikk (2) bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is. |
| --- | --- |

(1)

A 767/2008/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a VIS működése tekintetében megteszi a 32. cikk (2) bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.

| (2) | A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a VIS üzemeltetési igazgatásáért. |
| --- | --- |

(2)

A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a VIS üzemeltetési igazgatásáért.

| (3) | A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a VIS üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során. |
| --- | --- |

(3)

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a VIS üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során.

| (4) | A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(4)

A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat.

| (5) | Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság létrehozza a VIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét. |
| --- | --- |

(5)

Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság létrehozza a VIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét.

| (6) | A nemzeti interfészek, valamint a nemzeti interfészek és a központi VIS közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztési szakaszban alkalmazott fizikai architektúrájának és az azokra vonatkozó követelményeknek a meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/602/EK bizottsági határozat (3) meghatározta a VIS-hálózat alkalmazásában szükséges biztonsági szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti interfészek, valamint a nemzeti interfészek és a központi VIS közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztési szakaszban alkalmazott fizikai architektúrájának és az azokra vonatkozó követelményeknek a meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/602/EK bizottsági határozat (3) meghatározta a VIS-hálózat alkalmazásában szükséges biztonsági szolgáltatásokat.

| (7) | A 767/2008/EK rendelet 27. cikke értelmében a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó központi VIS Strasbourgban (Franciaország), a rendszer meghibásodása esetén az elsődleges központi VIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék-VIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található. |
| --- | --- |

(7)

A 767/2008/EK rendelet 27. cikke értelmében a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó központi VIS Strasbourgban (Franciaország), a rendszer meghibásodása esetén az elsődleges központi VIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék-VIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található.

| (8) | A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait. |
| --- | --- |

(8)

A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait.

| (9) | Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül. |
| --- | --- |

(9)

Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül.

| (10) | Meg kell állapítani a VIS működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket, |
| --- | --- |

(10)

Meg kell állapítani a VIS működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat létrehozza a 767/2008/EK rendelet (VIS-rendelet) 32. cikkének (3) bekezdése szerinti biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).

II.   FEJEZET

FELÉPÍTÉS, FELADATOK ÉS ESEMÉNYKEZELÉS

2. cikk

A Bizottság feladatai

(1)   A Bizottság végrehajtja a központi VIS-re és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.

(2)   A Bizottság rendszerbiztonsági tisztviselőt jelöl ki tisztviselői közül. A rendszerbiztonsági tisztviselőt a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki. A rendszerbiztonsági tisztviselő mindenekelőtt a következő feladatokat látja el:

| a) | kidolgozza, naprakésszé teszi és felülvizsgálja az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát; |
| --- | --- |

a)

kidolgozza, naprakésszé teszi és felülvizsgálja az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát;

| b) | nyomon követi a központi VIS-re és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának eredményességét; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a központi VIS-re és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának eredményességét;

| c) | hozzájárul a 767/2008/EK rendelet 50. cikke (3) és (4) bekezdésében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához; |
| --- | --- |

c)

hozzájárul a 767/2008/EK rendelet 50. cikke (3) és (4) bekezdésében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához;

| d) | koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkében említett ellenőrzések során; |
| --- | --- |

d)

koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkében említett ellenőrzések során;

| e) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a VIS igazgatásában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a VIS igazgatásában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

| f) | kezeli a VIS biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a központi VIS és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselői számára. |
| --- | --- |

f)

kezeli a VIS biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a központi VIS és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselői számára.

3. cikk

A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője

(1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a központi VIS helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A központi VIS helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.

(2)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője az elsődleges központi VIS tekintetében biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését. A központi VIS helyi biztonsági képviselője a tartalék-VIS tekintetében a 10. cikkben említett intézkedések kivételével biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és az azokkal összefüggő biztonsági eljárások követését.

(3)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.

(4)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője az (1) bekezdés szabta korlátok figyelembevételével elvégzi az elsődleges központi és tartalék-VIS működési helyén foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

| a) | elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

| b) | nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

| c) | összegyűjti a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek; |
| --- | --- |

c)

összegyűjti a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

| d) | tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

| e) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi VIS üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi VIS üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

| f) | biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

| g) | nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését; |
| --- | --- |

g)

nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

| h) | háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

4. cikk

A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője

(1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.

(2)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője nyomon követi a kommunikációs infrastruktúra működését, biztosítja a biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését.

(3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.

(4)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

| a) | elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

| b) | nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

| c) | összegyűjti a kommunikációs infrastruktúra, a központi VIS vagy a nemzeti rendszerek biztonságát befolyásolni képes eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek; |
| --- | --- |

c)

összegyűjti a kommunikációs infrastruktúra, a központi VIS vagy a nemzeti rendszerek biztonságát befolyásolni képes eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

| d) | tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

| e) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra irányításában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra irányításában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

| f) | biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

| g) | nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését; |
| --- | --- |

g)

nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

| h) | háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

5. cikk

Biztonsági események

(1)   Biztonsági eseménynek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a VIS működésének biztonságát, és kárt vagy veszteséget okozhat a VIS-ben, különösen akkor, ha hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, sértetlensége és bizalmas természete kárt szenvedett vagy szenvedhetett.

(2)   A biztonsági politika megállapítja azokat az eljárásokat, amelyek a biztonsági események kezeléséhez szükségesek. A biztonsági események kezelése során gyors, eredményes és megfelelő választ kell adni az eseményekre, a biztonsági politika előírásaival összhangban.

(3)   Valamely tagállamban a VIS működését vagy valamely tagállam által a VIS-be bevitt adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét vagy bizalmas természetét veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos információkat az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátani. A biztonsági eseményekről értesíteni kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét.

6. cikk

A biztonsági események kezelése

(1)   A VIS kialakításában, igazgatásában és üzemeltetésében részt vevő személyi állománynak és szerződéses feleknek a VIS működésében észlelt vagy gyanított bármely biztonsági hiányosságról értesíteniük kell – az adott esetnek megfelelően – a rendszerbiztonsági tisztviselőt, illetve a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét, és arról jelentést kell tenniük számára.

(2)   A VIS működésének biztonságát veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes bármely esemény észlelése esetén a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a lehető leggyorsabban írásban – vagy rendkívül sürgős esetben más kommunikációs csatornákon keresztül – értesíti a rendszerbiztonsági tisztviselőt és – adott esetben, és amennyiben az érintett tagállamban létezik ilyen – a VIS biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontot. Az értesítés tartalmazza a biztonsági esemény leírását, a kockázati szintet, a lehetséges következményeket és a kockázat csökkentése érdekében foganatosított vagy foganatosítandó intézkedéseket.

(3)   A központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a biztonsági eseménnyel kapcsolatos bizonyítékokat késedelem nélkül biztonságba helyezi. E bizonyítékokat a rendszerbiztonsági tisztviselő erre irányuló kérése esetén az alkalmazandó adatvédelmi rendelkezések által lehetővé tett mértékben a rendszerbiztonsági tisztviselő rendelkezésére kell bocsátani.

(4)   A biztonsági események kezelésének eredményeiről szóló, az esemény kezelését és lezárását követő tájékoztatás elősegítése érdekében visszacsatolási eljárásokat kell létrehozni.

III.   FEJEZET

BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

7. cikk

Biztonsági politika

(1)   A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója megállapítja, naprakészen tartja és rendszeresen felülvizsgálja az e határozatnak megfelelő, kötelező érvényű biztonsági politikát. A biztonsági politika részletes eljárásokat és intézkedéseket – egyebek mellett vészhelyzeti tervet – állapít meg a VIS rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem érdekében az e határozatban előírt megfelelő biztonsági szint biztosítása céljából. A biztonsági politika megfelel e határozat rendelkezéseinek.

(2)   A biztonsági politika kockázatértékelésen alapul. A biztonsági politika által megállapított intézkedések arányosak az azonosított kockázatokkal.

(3)   A kockázatértékelést és a biztonsági politikát naprakésszé kell tenni, amennyiben ezt technológiai változások, új fenyegetések azonosítása vagy bármely más körülmény szükségessé teszi. A biztonsági politikát minden esetben évente felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is megfelelő választ adjon a legutóbbi kockázatértékelésre vagy bármely más újonnan azonosított technológiai változásra, fenyegetésre vagy egyéb releváns körülményre.

(4)   A biztonsági politikát a rendszerbiztonsági tisztviselő dolgozza ki a VIS helyi biztonsági tisztviselőjével és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjével együttműködésben.

8. cikk

A biztonsági intézkedések végrehajtása

(1)   Az e határozatban és a biztonsági politikában megállapított feladatok és követelmények végrehajtása, ideértve a helyi biztonsági tisztviselő kijelölését is, szerződés alapján vagy más módon átruházható magánszervezetekre vagy közhatóságokra.

(2)   Ebben az esetben a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja az e határozatban és a biztonsági politikában foglalt követelmények maradéktalan betartását. A helyi biztonsági tisztviselő kijelölésére irányuló feladat szerződés alapján vagy más módon történő átruházása esetén a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja, hogy a helyi biztonsági tisztviselő személyéről egyeztetnek vele.

9. cikk

A létesítmény-hozzáférés ellenőrzése

(1)   Az adatfeldolgozási létesítmények elhelyezésére szolgáló területeket megfelelő sorompókkal és beléptetési ellenőrzéssel védett biztonsági övezet veszi körül.

(2)   A biztonsági övezeten belül védett területeket kell kijelölni a tárgyi összetevők (eszközök) – ideértve a hardverelemeket, adathordozókat és konzolokat, terveket és más VIS-dokumentációt – és a VIS üzemeltetésében részt vevő személyi állomány irodái és egyéb munkaterületei védelmére. A védett területeket megfelelő beléptetési ellenőrzéssel kell védeni annak biztosítása érdekében, hogy oda csak az erre feljogosított személyek léphessenek be. A védett területeken történő munkavégzés szabályait a biztonsági politikában részletesen meg kell határozni.

(3)   Gondoskodni kell az irodák, helyiségek és létesítmények fizikai biztonságáról. A jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében ellenőrizni kell, és amennyiben lehetséges, az adatfeldolgozási létesítményektől el kell választani azokat a pontokat, például a szállítási, be- és kirakodási területeket, ahol fel nem jogosított személyek beléphetnek az intézmény területére.

(4)   A biztonsági övezetek természetes vagy ember által okozott csapások elleni fizikai védelmét a kockázattal arányos mértékben kell megtervezni és biztosítani.

(5)   A berendezéseket védeni kell a fizikai és környezeti veszélyektől és a jogosulatlan hozzáférés lehetőségétől.

(6)   Amennyiben ilyen információ rendelkezésére áll, a Bizottság a 2. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett listát kiegészíti az e cikk rendelkezéseinek a tartalék-VIS működési helyén történő végrehajtását nyomon követő kapcsolattartási ponttal.

10. cikk

Az adathordozók és más eszközök ellenőrzése

(1)   Az eltávolítható adathordozókat védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől, helytelen felhasználástól és rongálódástól, és olvashatóságukat az adatok teljes élettartama alatt biztosítani kell.

(2)   A szükségtelenné vált adathordozókat biztonságos módon, a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően kell használaton kívül helyezni.

(3)   Készletnyilvántartás révén biztosítani kell a tárolás helyével, a megőrzés előírt időtartamával és a hozzáférésre vonatkozó engedélyekkel kapcsolatos információk elérhetőségét.

(4)   A központi VIS és a kommunikációs infrastruktúra minden fontos eszközét azonosítani kell a fontosságuknak megfelelő védelem biztosítása érdekében. Naprakész nyilvántartást kell vezetni a releváns informatikai berendezésekről.

(5)   Naprakész dokumentációval kell rendelkezni a központi VIS-ről és a kommunikációs infrastruktúráról. Ezt a dokumentációt védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől.

11. cikk

Az adattárolás ellenőrzése

(1)   Megfelelő intézkedéseket kell hozni az információk helyes tárolása és az információkhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

(2)   Az adatok tárolására szolgáló eszközöket tartalmazó berendezéseket ellenőrizni kell abból a szempontból, hogy a használaton kívül helyezést megelőzően a különleges adatokat azokból eltávolították-e vagy azokban teljes mértékben felülírták-e, illetőleg e berendezéseket biztonságos módon meg kell semmisíteni.

12. cikk

Jelszóellenőrzés

(1)   A jelszavakat biztonságos módon kell tárolni, és bizalmasan kell kezelni. Jelszó felfedésének gyanúja esetén a jelszót késedelem nélkül meg kell változtatni, vagy a felhasználó fiókját le kell tiltani. A felhasználó-azonosítóknak egyedieknek és személyre szólóaknak kell lenniük.

(2)   A biztonsági politika keretében be- és kijelentkezési eljárásokat kell megállapítani a jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

13. cikk

A hozzáférés ellenőrzése

(1)   A biztonsági politika keretében a központi VIS üzemeltetésének igazgatása érdekében a személyi állomány számára formális regisztrációs eljárást kell meghatározni a VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés engedélyezése és visszavonása céljából. A hozzáférést biztosító megfelelő meghatalmazások (jelszó vagy más megfelelő eszköz) kiadását és használatát a biztonsági politikában meghatározott formális irányítási folyamat révén kell ellenőrizni.

(2)   A központi VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés:

| i. | csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható; |
| --- | --- |

i.

csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható;

| ii. | azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének és 50. cikkének (2) bekezdésének megfelelő jogos cél; |
| --- | --- |

ii.

azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének és 50. cikkének (2) bekezdésének megfelelő jogos cél;

| iii. | nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint |
| --- | --- |

iii.

nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint

| iv. | csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet. |
| --- | --- |

iv.

csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet.

(3)   A központi VIS-ben csak a helyi biztonsági tisztviselő által a központi VIS számára engedélyezett konzolok és szoftverek használhatók. A rendszer és az alkalmazások beállításait felülírni képes programok használatát korlátozni és ellenőrizni kell. Eljárásokat kell megállapítani a szoftverek telepítésének ellenőrzésére.

14. cikk

A kommunikáció ellenőrzése

Az információcsere rendelkezésre állásának, sértetlenségének és bizalmas természetének biztosítása érdekében ellenőrizni kell a kommunikációs infrastruktúrát. A kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatokat kriptográfiai eszközökkel kell védeni.

15. cikk

Az adatrögzítés ellenőrzése

A központi VIS-ből a VIS-szoftverhez hozzáférni jogosult személyek felhasználói fiókjait a központi VIS helyi biztonsági tisztviselője ellenőrzi. Az e fiókok használatára vonatkozó információkról, ideértve a felhasználás idejét és a felhasználó kilétét is, nyilvántartást kell vezetni.

16. cikk

Az adathordozók szállításának ellenőrzése

(1)   A biztonsági politikában megfelelő intézkedéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni a személyes adatok a VIS-ből vagy VIS-be történő adattovábbítás vagy az adathordozók szállítása során történő, esetleges jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését. A biztonsági politika keretében rendelkezni kell a továbbítás vagy szállítás megengedhető módozatairól, valamint a tételek szállítására és a rendeltetési helyre történő megérkezésére vonatkozó elszámoltathatósági eljárásokról. Az adathordozó a küldendő adatokon kívül más adatot nem tartalmazhat.

(2)   A harmadik felek által nyújtott azon szolgáltatásoknak, amelyek kiterjednek adatfeldolgozó létesítményekhez történő hozzáférésre, adatok feldolgozására, továbbítására, adatfeldolgozó létesítmények irányítására vagy adatfeldolgozó létesítmények termékeinek vagy szolgáltatásainak bővítésére, megfelelő, integrált biztonsági ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük.

17. cikk

A kommunikációs infrastruktúra biztonsága

(1)   A kommunikációs infrastruktúrát megfelelően irányítani és ellenőrizni kell a fenyegetésektől való védelem, valamint a kommunikációs infrastruktúra és a központi VIS biztonságának megőrzése érdekében, ideértve a kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatok biztonságát is.

(2)   A hálózati szolgáltatások biztonsági jellemzőit, szolgáltatási szintjeit és irányítási követelményeit a szolgáltatóval kötött hálózati szolgáltatási megállapodásban kell meghatározni.

(3)   A VIS hozzáférési pontok védelmén kívül biztosítani kell a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában igénybe vett egyéb kiegészítő szolgáltatások védelmét is. A megfelelő intézkedéseket a biztonsági politikában kell megállapítani.

18. cikk

Nyomon követés

(1)   Azokat a nyilvántartásokat, amelyek a 767/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében említett, a központi VIS-hez történt hozzáférésekre és a központi VIS-ben végzett adatfeldolgozási műveletekre vonatkozó információkat tartalmazzák, a 767/2008/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésében említett időtartam alatt biztonságos módon kell tárolni az elsődleges és a tartalék-VIS üzemeltetési helyén, illetve hozzáférhetővé kell tenni ezek üzemeltetési helyéről.

(2)   A biztonsági politikában meg kell állapítani az információfeldolgozási létesítmények használatának és hibáinak nyomon követésére vonatkozó eljárásokat, és a nyomonkövetési tevékenységek eredményeit rendszeresen ellenőrizni kell. Szükség esetén meg kell tenni a megfelelő lépéseket.

(3)   A bizonyítékok megőrzésére vonatkozó időtartam folyamán betartandó adatgyűjtési és -megőrzési követelmények teljesítése érdekében a nyilvántartásra szolgáló létesítményeket és a nyilvántartásokat védeni kell az manipulációtól és jogosulatlan hozzáféréstől.

19. cikk

Kriptográfiai intézkedések

Az információk védelme céljából megfelelő esetben kriptográfiai intézkedések alkalmazandók. Ezek használatát, céljait és feltételeit a rendszerbiztonsági tisztviselő előzetesen hagyja jóvá.

IV.   FEJEZET

EMBERIERŐFORRÁS-BIZTONSÁG

20. cikk

Személyi állományi profilok

(1)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a VIS-hez és a kommunikációs infrastruktúrához.

(2)   Az üzemeltetési igazgatásban részt vevő bizottsági alkalmazottak, szerződéses felek és személyi állomány biztonsággal kapcsolatos szerepköreit és feladatait meg kell határozni, és dokumentálni kell; e szerepkörökről és feladatokról tájékoztatni kell az érintett személyeket. A szerepköröket és feladatokat a bizottsági alkalmazottak esetében a munkaköri leírásban és célkitűzésekben, a szerződéses felek esetében a szerződésekben vagy a szolgálati szintű megállapodásokban kell megállapítani.

(3)   Mindazon személyekkel, akiket nem kötnek európai uniós vagy tagállami közszolgálati szabályok, a bizalmas kezelésre és titoktartásra vonatkozó megállapodást kell kötni. A VIS-adatokkal dolgozó személyi állománynak rendelkeznie kell a feladatkör ellátásához szükséges biztonsági engedélyekkel és igazolásokkal a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően.

21. cikk

A személyi állomány tájékoztatása

(1)   A személyi állomány tagjai és adott esetben a szerződéses felek megfelelő képzés keretében – feladataik ellátásához szükséges mértékben – tájékoztatást kapnak a biztonsági kérdésekről, jogi követelményekről, elvekről és eljárásokról.

(2)   A foglalkoztatási jogviszony megszűnte vagy a szerződés lejárta esetére a biztonsági politika a személyi állomány és a szerződéses felek tekintetében meghatározza a munkahelyváltással vagy a foglalkoztatás megszűntével összefüggésben elvégzendő feladatokat, és megállapítja az eszközök visszaszolgáltatására és a hozzáférési jogok megszüntetésére irányadó eljárásokat.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

22. cikk

Időbeli hatály

(1)   Ez a határozat a Bizottság által a 767/2008/EK rendelet 48. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapított időponttól lép hatályba.

(2)   Ez a határozat akkor veszti hatályát, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  HL L 194., 2008.7.23., 3. o.

3

---

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. május 4.)

a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről

(2010/261/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1987/2006/EK rendelet 16. cikke és a 2007/533/IB határozat 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a központi SIS II-vel és a Bizottság a kommunikációs infrastruktúrával összefüggésben meghozza a szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is. |
| --- | --- |

(1)

Az 1987/2006/EK rendelet 16. cikke és a 2007/533/IB határozat 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a központi SIS II-vel és a Bizottság a kommunikációs infrastruktúrával összefüggésben meghozza a szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.

| (2) | A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a központi SIS II üzemeltetési igazgatásáért. |
| --- | --- |

(2)

A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a központi SIS II üzemeltetési igazgatásáért.

| (3) | Mivel az igazgató hatóság még nem jött létre, a Bizottság által elfogadandó biztonsági terv átmeneti ideig a központi SIS II-re is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

Mivel az igazgató hatóság még nem jött létre, a Bizottság által elfogadandó biztonsági terv átmeneti ideig a központi SIS II-re is alkalmazandó.

| (4) | A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a SIS II üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során. |
| --- | --- |

(4)

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a SIS II üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során.

| (5) | A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (7) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan az akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(5)

A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (7) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan az akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat.

| (6) | Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság elfogadja a központi SIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét. Ez a biztonsági terv ezért a központi SIS II tekintetében hatályát veszti, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét. |
| --- | --- |

(6)

Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság elfogadja a központi SIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét. Ez a biztonsági terv ezért a központi SIS II tekintetében hatályát veszti, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

| (7) | Az 1987/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó elsődleges CS-SIS Strasbourgban (Franciaország), az e rendszer meghibásodása esetén az elsődleges CS-SIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék CS-SIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található. |
| --- | --- |

(7)

Az 1987/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó elsődleges CS-SIS Strasbourgban (Franciaország), az e rendszer meghibásodása esetén az elsődleges CS-SIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék CS-SIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található.

| (8) | A biztonsági tervben elő kell irányozni egy rendszerbiztonsági tisztviselői pozíció létrehozását a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására, és elő kell irányozni egy-egy helyi biztonsági tisztviselői pozíció létrehozását egyrészről a központi SIS II, másrészről a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására. A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait. |
| --- | --- |

(8)

A biztonsági tervben elő kell irányozni egy rendszerbiztonsági tisztviselői pozíció létrehozását a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására, és elő kell irányozni egy-egy helyi biztonsági tisztviselői pozíció létrehozását egyrészről a központi SIS II, másrészről a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására. A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait.

| (9) | Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül. |
| --- | --- |

(9)

Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül.

| (10) | Meg kell állapítani a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket, |
| --- | --- |

(10)

Meg kell állapítani a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdésének, és 2007/533/IB határozat 16. cikkének (1) bekezdésének értelmében átmeneti időszakra, az igazgató hatóság tevékenységének megkezdéséig létrehozza a központi SIS II és az abban feldolgozott adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem biztosítását célzó biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).

(2)   Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdésének, és 2007/533/IB határozat 16. cikkének értelmében létrehozza a kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem biztosítását célzó biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).

II.   FEJEZET

FELÉPÍTÉS, FELADATOK ÉS ESEMÉNYKEZELÉS

2. cikk

A Bizottság feladatai

(1)   A Bizottság végrehajtja a központi SIS II-re vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.

(2)   A Bizottság végrehajtja a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.

(3)   A Bizottság rendszerbiztonsági tisztviselőt jelöl ki tisztviselői közül. A rendszerbiztonsági tisztviselőt a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki. A rendszerbiztonsági tisztviselő mindenekelőtt a következő feladatokat látja el:

| a) | kidolgozza az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát; |
| --- | --- |

a)

kidolgozza az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát;

| b) | nyomon követi a központi SIS II-re vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a központi SIS II-re vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát;

| c) | nyomon követi a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát; |
| --- | --- |

c)

nyomon követi a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát;

| d) | hozzájárul az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkében és a 2007/533/IB határozat 66. cikkében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához; |
| --- | --- |

d)

hozzájárul az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkében és a 2007/533/IB határozat 66. cikkében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához;

| e) | koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkében és a 2007/533/IB határozat 61. cikkében említett ellenőrzések során, és a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét az 5. cikk (2) bekezdése értelmében értesíti a biztonsági eseményekről; |
| --- | --- |

e)

koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkében és a 2007/533/IB határozat 61. cikkében említett ellenőrzések során, és a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét az 5. cikk (2) bekezdése értelmében értesíti a biztonsági eseményekről;

| f) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza; |
| --- | --- |

f)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

| g) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza; |
| --- | --- |

g)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

| h) | kezeli a SIS II biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője számára; |
| --- | --- |

h)

kezeli a SIS II biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője számára;

| i) | a h) pontban említett listát megküldi a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője számára. |
| --- | --- |

i)

a h) pontban említett listát megküldi a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője számára.

3. cikk

A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője

(1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.

(2)   A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője az elsődleges CS-SIS tekintetében biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését. A központi SIS II helyi biztonsági képviselője a tartalék CS-SIS tekintetében a 9. cikkben említett intézkedések kivételével biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és az azokkal összefüggő biztonsági eljárások követését.

(3)   A központi SIS helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.

(4)   A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője az (1) bekezdés szabta korlátok figyelembevételével elvégzi az elsődleges CS-SIS és a tartalék CS-SIS működési helyén foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

| a) | elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

| b) | nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

| c) | összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásoló vagy befolyásolni képes, a központi SIS II-ben történő biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek; |
| --- | --- |

c)

összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásoló vagy befolyásolni képes, a központi SIS II-ben történő biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

| d) | tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

| e) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

| f) | biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

| g) | nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését; |
| --- | --- |

g)

nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

| h) | háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

4. cikk

A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője

(1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.

(2)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője nyomon követi a kommunikációs infrastruktúra működését, biztosítja a biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését.

(3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.

(4)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője elvégzi a kommunikációs infrastruktúra tekintetében foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

| a) | elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

| b) | nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

| c) | összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek; |
| --- | --- |

c)

összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

| d) | tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

| e) | ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

| f) | biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

| g) | nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését; |
| --- | --- |

g)

nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

| h) | háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

5. cikk

Biztonsági események

(1)   Biztonsági eseménynek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a SIS II biztonságát, és kárt vagy veszteséget okozhat a SIS II-ben, különösen akkor, ha hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, sértetlensége és bizalmas természete kárt szenvedett vagy szenvedhetett.

(2)   A biztonsági események kezelése során gyors, eredményes és megfelelő választ kell adni az eseményekre, a biztonsági politika előírásaival összhangban. Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyek a biztonsági események kezeléséhez szükségesek.

(3)   Valamely tagállamban a SIS II működését vagy a valamely tagállam által bevitt vagy továbbított adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét vagy bizalmas természetét veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos információkat az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátani. A biztonsági eseményekről értesíteni kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét.

6. cikk

A biztonsági események kezelése

(1)   A SIS II kialakításában, igazgatásában és üzemeltetésében részt vevő személyi állománynak és szerződéses feleknek a kommunikációs infrastruktúra működésében észlelt vagy gyanított bármely biztonsági hiányosságról értesíteniük kell a rendszerbiztonsági tisztviselőt vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét, és arról jelentést kell tenniük számára.

(2)   A SIS II biztonságát veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes bármely esemény észlelése esetén a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a lehető leggyorsabban írásban – vagy rendkívül sürgős esetben más kommunikációs csatornákon keresztül – értesíti a rendszerbiztonsági tisztviselőt és – adott esetben, és amennyiben az érintett tagállamban létezik ilyen – a SIS II biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontot. Az értesítés tartalmazza a biztonsági esemény leírását, a kockázati szintet, a lehetséges következményeket és a kockázat csökkentése érdekében foganatosított vagy foganatosítandó intézkedéseket.

(3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a biztonsági eseménnyel kapcsolatos bizonyítékokat késedelem nélkül biztonságba helyezi. E bizonyítékokat a rendszerbiztonsági tisztviselő erre irányuló kérése esetén az alkalmazandó adatvédelmi rendelkezések által lehetővé tett mértékben a rendszerbiztonsági tisztviselő rendelkezésére kell bocsátani.

(4)   A biztonsági politikában meg kell határozni azokat a visszacsatolási eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy az esemény kezelését és lezárását követően a rendszerbiztonsági tisztviselő és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője tájékoztatást kapjon a biztonsági esemény típusáról, kezeléséről és következményeiről.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II biztonsági eseményeire. Ebben az összefüggésben az (1)–(4) bekezdésben a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokat a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokként kell értelmezni.

III.   FEJEZET

BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

7. cikk

Biztonsági politika

(1)   A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója megállapítja, naprakészen tartja és rendszeresen felülvizsgálja az e határozatnak megfelelő, kötelező érvényű biztonsági politikát. A biztonsági politika részletes eljárásokat és intézkedéseket – egyebek mellett vészhelyzeti tervet – állapít meg a kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem érdekében az e határozatban előírt megfelelő biztonsági szint biztosítása céljából. A biztonsági politika megfelel e határozat rendelkezéseinek.

(2)   A biztonsági politika kockázatértékelésen alapul. A biztonsági politika által megállapított intézkedések arányosak az azonosított kockázatokkal.

(3)   A kockázatértékelést és a biztonsági politikát naprakésszé kell tenni, amennyiben ezt technológiai változások, új fenyegetések azonosítása vagy bármely más körülmény szükségessé teszi. A biztonsági politikát minden esetben évente felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is megfelelő választ adjon a legutóbbi kockázatértékelésre vagy bármely más újonnan azonosított technológiai változásra, fenyegetésre vagy egyéb releváns körülményre.

(4)   A biztonsági politikát a rendszerbiztonsági tisztviselő dolgozza ki a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjével és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjével együttműködésben.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II biztonsági eseményeire. Ebben az összefüggésben az (1)–(4) bekezdésben a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokat a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokként kell értelmezni.

8. cikk

A biztonsági intézkedések végrehajtása

(1)   Az e határozatban és a biztonsági politikában megállapított feladatok és követelmények végrehajtása, ideértve a helyi biztonsági tisztviselő kijelölését is, szerződés alapján vagy más módon átruházható magánszervezetekre vagy közhatóságokra.

(2)   Ebben az esetben a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja az e határozatban és a biztonsági politikában foglalt követelmények maradéktalan betartását. A helyi biztonsági tisztviselő kijelölésére irányuló feladat szerződés alapján vagy más módon történő átruházása esetén a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja, hogy a helyi biztonsági tisztviselő személyéről egyeztetnek vele.

9. cikk

A létesítmény-hozzáférés ellenőrzése

(1)   Az adatfeldolgozási létesítmények elhelyezésére szolgáló területeket megfelelő sorompókkal és beléptetési ellenőrzéssel védett biztonsági övezet veszi körül.

(2)   A biztonsági övezeten belül védett területeket kell kijelölni a tárgyi összetevők (eszközök) – ideértve a hardverelemeket, adathordozókat és konzolokat, terveket és a SIS II-ről szóló egyéb dokumentumokat – és a SIS II üzemeltetésében részt vevő személyi állomány irodái és egyéb munkaterületei védelmére. A védett területeket megfelelő beléptetési ellenőrzéssel kell védeni annak biztosítása érdekében, hogy oda csak az erre feljogosított személyek léphessenek be. A védett területeken történő munkavégzés szabályait a biztonsági politikában részletesen meg kell határozni.

(3)   Gondoskodni kell az irodák, helyiségek és létesítmények fizikai biztonságáról. A jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében ellenőrizni kell, és amennyiben lehetséges, az adatfeldolgozási létesítményektől el kell választani azokat a pontokat, például a szállítási, be- és kirakodási területeket, ahol fel nem jogosított személyek beléphetnek az intézmény területére.

(4)   A biztonsági övezetek természetes vagy ember által okozott csapások elleni fizikai védelmét a kockázattal arányos mértékben kell megtervezni és biztosítani.

(5)   A berendezéseket védeni kell a fizikai és környezeti veszélyektől és a jogosulatlan hozzáférés lehetőségétől.

(6)   Amennyiben ilyen információ rendelkezésére áll, a Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésének h) pontjában említett listát kiegészíti az e cikk rendelkezéseinek a tartalék CS-SIS üzemeltetési helyén történő végrehajtását nyomon követő kapcsolattartási ponttal.

10. cikk

Az adathordozók és más eszközök ellenőrzése

(1)   Az eltávolítható adathordozókat védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől, helytelen felhasználástól és rongálódástól, és olvashatóságukat az adatok teljes élettartama alatt biztosítani kell.

(2)   A szükségtelenné vált adathordozókat biztonságos módon, a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően kell használaton kívül helyezni.

(3)   Készletnyilvántartás révén biztosítani kell a tárolás helyével, a megőrzés előírt időtartamával és a hozzáférésre vonatkozó engedélyekkel kapcsolatos információk elérhetőségét.

(4)   A kommunikációs infrastruktúra minden fontos eszközét azonosítani kell a fontosságuknak megfelelő védelem biztosítása érdekében. Naprakész nyilvántartást kell vezetni a releváns informatikai berendezésekről.

(5)   Naprakész dokumentációval kell rendelkezni a kommunikációs infrastruktúráról. Ezt a dokumentációt védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II esetében. Ebben az összefüggésben a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó utalásokat a központi SIS II-re vonatkozó utalásokként kell értelmezni.

11. cikk

Az adattárolás ellenőrzése

(1)   Megfelelő intézkedéseket kell hozni az információk helyes tárolása és az információkhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

(2)   Az adatok tárolására szolgáló eszközöket tartalmazó berendezéseket ellenőrizni kell abból a szempontból, hogy a használaton kívül helyezést megelőzően a különleges adatokat azokból eltávolították-e vagy azokban teljes mértékben felülírták-e, illetőleg e berendezéseket biztonságos módon meg kell semmisíteni.

12. cikk

Jelszóellenőrzés

(1)   A jelszavakat biztonságos módon kell tárolni, és bizalmasan kell kezelni. Jelszó felfedésének gyanúja esetén a jelszót késedelem nélkül meg kell változtatni, vagy a felhasználó fiókját le kell tiltani. A felhasználó-azonosítóknak egyedieknek és személyre szólóaknak kell lenniük.

(2)   A biztonsági politika keretében be- és kijelentkezési eljárásokat kell megállapítani a jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

13. cikk

A hozzáférés ellenőrzése

(1)   A biztonsági politika keretében a központi SIS II üzemeltetésének igazgatása érdekében a személyi állomány számára formális regisztrációs eljárást kell meghatározni a VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés engedélyezése és visszavonása céljából. A hozzáférést biztosító megfelelő meghatalmazások (jelszó vagy más megfelelő eszköz) kiadását és használatát a biztonsági politikában meghatározott formális irányítási folyamat révén kell ellenőrizni.

(2)   A központi SIS II hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés:

| i. | csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható; |
| --- | --- |

i.

csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható;

| ii. | azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének és a 2007/533/IB határozat 61. cikkének, vagy az 1987/2006/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 66. cikke (2) bekezdésének megfelelő jogos cél; |
| --- | --- |

ii.

azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének és a 2007/533/IB határozat 61. cikkének, vagy az 1987/2006/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 66. cikke (2) bekezdésének megfelelő jogos cél;

| iii. | nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint |
| --- | --- |

iii.

nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint

| iv. | csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet. |
| --- | --- |

iv.

csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet.

(3)   A CS-SIS üzemeltetési helyén csak a helyi biztonsági tisztviselő által a központi SIS II számára engedélyezett konzolok és szoftverek használhatók. A rendszer és az alkalmazások beállításait felülírni képes programok használatát korlátozni és ellenőrizni kell. Eljárásokat kell megállapítani a szoftverek telepítésének ellenőrzésére.

14. cikk

A kommunikáció ellenőrzése

Az információcsere rendelkezésre állásának, sértetlenségének és bizalmas természetének biztosítása érdekében ellenőrizni kell a kommunikációs infrastruktúrát. A kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatokat kriptográfiai eszközökkel kell védeni.

15. cikk

Az adatrögzítés ellenőrzése

A CS-SIS-ből a SIS II-szoftverhez hozzáférni jogosult személyek felhasználói fiókjait a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője ellenőrzi. Az e fiókok használatára vonatkozó információkról, ideértve a felhasználás idejét és a felhasználó kilétét is, nyilvántartást kell vezetni.

16. cikk

Az adathordozók szállításának ellenőrzése

(1)   A biztonsági politika keretében megfelelő intézkedéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni a személyes adatok a SIS II-ből vagy SIS II-be történő adattovábbítás vagy az adathordozók szállítása során történő, esetleges jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését. A biztonsági politika keretében rendelkezni kell a továbbítás vagy szállítás megengedhető módozatairól, valamint a tételek szállítására és a rendeltetési helyre történő megérkezésére vonatkozó elszámoltathatósági eljárásokról. Az adathordozó a küldendő adatokon kívül más adatot nem tartalmazhat.

(2)   A harmadik felek által nyújtott azon szolgáltatásoknak, amelyek kiterjednek adatfeldolgozó létesítményekhez történő hozzáférésre, adatok feldolgozására, továbbítására, adatfeldolgozó létesítmények irányítására vagy adatfeldolgozó létesítmények termékeinek vagy szolgáltatásainak bővítésére, megfelelő, integrált biztonsági ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük.

17. cikk

A kommunikációs infrastruktúra biztonsága

(1)   A kommunikációs infrastruktúrát megfelelően irányítani és ellenőrizni kell a fenyegetésektől való védelem, valamint a kommunikációs infrastruktúra és a központi SIS II biztonságának megőrzése érdekében, ideértve a kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatok biztonságát is.

(2)   A hálózati szolgáltatások biztonsági jellemzőit, szolgáltatási szintjeit és irányítási követelményeit a szolgáltatóval kötött hálózati szolgáltatási megállapodásban kell meghatározni.

(3)   A SIS II hozzáférési pontok védelmén kívül biztosítani kell a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában igénybe vett egyéb kiegészítő szolgáltatások védelmét is. A megfelelő intézkedéseket a biztonsági politikában kell megállapítani.

18. cikk

Nyomon követés

(1)   Azokat a nyilvántartásokat, amelyek a CS-SIS-ben tárolt személyes adatokhoz történő hozzáférésekre, és ezen adatok cseréire vonatkozó, az 1987/2006/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében és a 2007/533/IB határozat 18. cikkének (1) bekezdésében említett információkat tartalmazzák, az 1987/2006/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében és a 2007/533/IB határozat 18. cikkének (3) bekezdésében említett leghosszabb időtartam alatt biztonságos módon kell tárolni az elsődleges és a tartalék CS-SIS üzemeltetési helyén, illetve hozzáférhetővé kell tenni ezek üzemeltetési helyéről.

(2)   A biztonsági politikában meg kell állapítani az adatfeldolgozási létesítmények használatának és hibáinak nyomon követésére vonatkozó eljárásokat, és a nyomonkövetési tevékenységek eredményeit rendszeresen ellenőrizni kell. Szükség esetén meg kell tenni a megfelelő lépéseket.

(3)   A bizonyítékok megőrzésére vonatkozó időtartam folyamán betartandó adatgyűjtési és -megőrzési követelmények teljesítése érdekében a nyilvántartásra szolgáló létesítményeket és a nyilvántartásokat védeni kell a manipulációtól és a jogosulatlan hozzáféréstől.

19. cikk

Kriptográfiai intézkedések

Az információk védelme céljából megfelelő esetben kriptográfiai intézkedések alkalmazandók. Ezek használatát, céljait és feltételeit a rendszerbiztonsági tisztviselő előzetesen hagyja jóvá.

IV.   FEJEZET

EMBERIERŐFORRÁS-BIZTONSÁG

20. cikk

Személyi állományi profilok

(1)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a központi SIS II-höz és a kommunikációs infrastruktúrához.

(2)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a kommunikációs infrastruktúrához.

(3)   Az üzemeltetési igazgatásban részt vevő bizottsági alkalmazottak, szerződéses felek és személyi állomány biztonsággal kapcsolatos szerepköreit és feladatait meg kell határozni, és dokumentálni kell; e szerepkörökről és feladatokról tájékoztatni kell az érintett személyeket. A szerepköröket és feladatokat a bizottsági alkalmazottak esetében a munkaköri leírásban és célkitűzésekben, a szerződéses felek esetében a szerződésekben vagy a szolgálati szintű megállapodásokban kell megállapítani.

(4)   Mindazon személyekkel, akiket nem kötnek európai uniós vagy tagállami közszolgálati szabályok, a bizalmas kezelésre és titoktartásra vonatkozó megállapodást kell kötni. A SIS II-adatokkal dolgozó személyi állománynak rendelkeznie kell a feladatkör ellátásához szükséges biztonsági engedélyekkel és igazolásokkal a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően.

21. cikk

A személyi állomány tájékoztatása

(1)   A személyi állomány tagjai és a szerződéses felek megfelelő képzés keretében – feladataik ellátásához szükséges mértékben – tájékoztatást kapnak a biztonsági kérdésekről, jogi követelményekről, elvekről és eljárásokról.

(2)   A foglalkoztatási jogviszony megszűnte vagy a szerződés lejárta esetére a biztonsági politika a személyi állomány és a szerződéses felek tekintetében meghatározza a munkahelyváltással vagy a foglalkoztatás megszűntével összefüggésben elvégzendő feladatokat, és megállapítja az eszközök visszaszolgáltatására és a hozzáférési jogok megszüntetésére irányadó eljárásokat.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

22. cikk

Időbeli hatály

(1)   Ez a határozat a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 71. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapított időponttól lép hatályba.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdése, a 2. cikk (1) bekezdése, (3) bekezdésének b), d), f) és i) pontja, 3. cikke, 6. cikkének (5) bekezdése, 7. cikkének (5) bekezdése, 9. cikkének (6) bekezdése, 10. cikkének (6) bekezdése, 13. cikkének (2) és (3) bekezdése, 15. cikke, 18. cikke és 20. cikkének (1) bekezdése akkor veszti hatályát, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

1

(2)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 5.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 28.)

az Egyesült Királyság által a Nothern Rock javára nyújtott C 14/08 (ex NN 1/08) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2009) 8102. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/262/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintett feleket a fenti rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1), (2), és tekintettel észrevételeikre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2007. december 5-i határozatában (3) (a továbbiakban: a 2007. december 5-i határozat) megállapította, hogy a Bank of England (a továbbiakban: BoE) által 2007. szeptember 14-én a Northern Rock (a továbbiakban: NR) számára biztosított likviditási eszköz nem minősül állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által 2007. szeptember 17–20. között és október 9-én a lakossági betétekre nyújtott garanciák állami támogatást tartalmaztak, amely mint 2008. március 17-ig hat hónapra nyújtott megmentési támogatás a közös piaccal összeegyeztethető, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásnak (4) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) megfelelően. Határozatában a Bizottság arról is döntött, hogy a szerkezetátalakítási tervet hat hónapon belüli be kell nyújtani, vagy a támogatást vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2007. december 5-i határozatában (3) (a továbbiakban: a 2007. december 5-i határozat) megállapította, hogy a Bank of England (a továbbiakban: BoE) által 2007. szeptember 14-én a Northern Rock (a továbbiakban: NR) számára biztosított likviditási eszköz nem minősül állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által 2007. szeptember 17–20. között és október 9-én a lakossági betétekre nyújtott garanciák állami támogatást tartalmaztak, amely mint 2008. március 17-ig hat hónapra nyújtott megmentési támogatás a közös piaccal összeegyeztethető, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásnak (4) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) megfelelően. Határozatában a Bizottság arról is döntött, hogy a szerkezetátalakítási tervet hat hónapon belüli be kell nyújtani, vagy a támogatást vissza kell fizetni.

| (2) | Az Egyesült Királyság hatóságai a 2007. december 21-i levélben tájékoztatták a Bizottságot a garancia intézkedések kiterjesztéséről. 2008. január 8-án, január 24-én, február 6-án, február 13-án, és március 10-én találkozókra került sor az Egyesült Királyság képviselői és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság hatóságai a 2007. december 21-i levélben tájékoztatták a Bizottságot a garancia intézkedések kiterjesztéséről. 2008. január 8-án, január 24-én, február 6-án, február 13-án, és március 10-én találkozókra került sor az Egyesült Királyság képviselői és a Bizottság között.

| (3) | 2008. február 17-én az Egyesült Királyság hatóságai bejelentették az NR államosításának szándékát. Az Egyesült Királyság 2008. március 17-i levelében megküldte a Bizottságnak az NR szerkezetátalakítási tervét és tájékoztatta a Bizottságot a tervhez kapcsolódó és annak megvalósítását lehetővé tevő állami támogatási intézkedésekről. Az Egyesült Királyság 2008. március 31-i levelében részletesebb, és némileg módosított szerkezetátalakítási tervet nyújtott be. |
| --- | --- |

(3)

2008. február 17-én az Egyesült Királyság hatóságai bejelentették az NR államosításának szándékát. Az Egyesült Királyság 2008. március 17-i levelében megküldte a Bizottságnak az NR szerkezetátalakítási tervét és tájékoztatta a Bizottságot a tervhez kapcsolódó és annak megvalósítását lehetővé tevő állami támogatási intézkedésekről. Az Egyesült Királyság 2008. március 31-i levelében részletesebb, és némileg módosított szerkezetátalakítási tervet nyújtott be.

| (4) | A Bizottság 2008. április 2-án kelt levelével értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról (a továbbiakban: eljárást megindító határozat). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2008. április 2-án kelt levelével értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról (a továbbiakban: eljárást megindító határozat).

| (5) | Az eljárást megindító határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) tették közzé. A Bizottság felhívta az érintett feleket észrevételek benyújtására. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárást megindító határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) tették közzé. A Bizottság felhívta az érintett feleket észrevételek benyújtására.

| (6) | Az Egyesült Királyság 2008. május 2-i levelében válaszolt az eljárást megindító határozatra. A Bizottsághoz az érintett felektől is érkeztek észrevételek. Ezeket az észrevételeket a Bizottság a 2008. július 15-i keltezésű és 2008. július 31-én kézbesített levelében továbbította az Egyesült Királyságnak, amely így lehetőséget kapott a válaszadásra; észrevételei a Bizottsághoz 2008. augusztus 29-én érkeztek be. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság 2008. május 2-i levelében válaszolt az eljárást megindító határozatra. A Bizottsághoz az érintett felektől is érkeztek észrevételek. Ezeket az észrevételeket a Bizottság a 2008. július 15-i keltezésű és 2008. július 31-én kézbesített levelében továbbította az Egyesült Királyságnak, amely így lehetőséget kapott a válaszadásra; észrevételei a Bizottsághoz 2008. augusztus 29-én érkeztek be.

| (7) | A Bizottság 2008. április 25-én kelt levelében kérdéseket tett fel a 2008. március 31-én benyújtott szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Az ülést követően az Egyesült Királyság hatóságai 2008. július 8-án és augusztus 13-án kelt levelükben további információt nyújtottak be. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2008. április 25-én kelt levelében kérdéseket tett fel a 2008. március 31-én benyújtott szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Az ülést követően az Egyesült Királyság hatóságai 2008. július 8-án és augusztus 13-án kelt levelükben további információt nyújtottak be.

| (8) | 2008. augusztus 5-én az Egyesült Királyság kormánya nyilvánosan bejelentette, hogy az NR számára nyújtott kölcsönt 3 milliárd GBP összegig alaptőkévé kívánja alakítani. Erről a bejelentésről az Egyesült Királyság a Bizottságot előzetesen tájékoztatta. |
| --- | --- |

(8)

2008. augusztus 5-én az Egyesült Királyság kormánya nyilvánosan bejelentette, hogy az NR számára nyújtott kölcsönt 3 milliárd GBP összegig alaptőkévé kívánja alakítani. Erről a bejelentésről az Egyesült Királyság a Bizottságot előzetesen tájékoztatta.

| (9) | Az Egyesült Királyság hatóságai 2008. november 11-én, 2009. január 15-én és 2009. február 4-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy mérlegelik az NR szerkezetátalakításának terveit, amelyek a pénzügyi válság hatásának következtében jelentősen eltérnek a 2008 márciusában bejelentettektől, és ismertették ezeket a terveket. |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Királyság hatóságai 2008. november 11-én, 2009. január 15-én és 2009. február 4-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy mérlegelik az NR szerkezetátalakításának terveit, amelyek a pénzügyi válság hatásának következtében jelentősen eltérnek a 2008 márciusában bejelentettektől, és ismertették ezeket a terveket.

| (10) | 2009. február 20-án az Egyesült Királyság hatóságai további információt nyújtottak be az NR kettéosztásának szándékáról. A részletes tervről 2009. március 31-i és 2009. április 2-i levelükben adtak tájékoztatatást. |
| --- | --- |

(10)

2009. február 20-án az Egyesült Királyság hatóságai további információt nyújtottak be az NR kettéosztásának szándékáról. A részletes tervről 2009. március 31-i és 2009. április 2-i levelükben adtak tájékoztatatást.

| (11) | A Bizottság 2009. május 7-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást ki kívánja terjeszteni a márciusban benyújtott módosított szerkezetátalakítási tervre (a továbbiakban: eljárást kiterjesztő határozat). |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2009. május 7-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást ki kívánja terjeszteni a márciusban benyújtott módosított szerkezetátalakítási tervre (a továbbiakban: eljárást kiterjesztő határozat).

| (12) | Az eljárást kiterjesztő határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) tették közzé, és az érdekelt feleket felkérték a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárást kiterjesztő határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) tették közzé, és az érdekelt feleket felkérték a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (13) | Az Egyesült Királyság 2009. június 22-i keltezésű levelében válaszolt az eljárást kiterjesztő határozatra. A Bizottsághoz harmadik felektől is érkeztek észrevételek. Az észrevételeket a 2009. augusztus 14-i levélben továbbították az Egyesült Királyságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Az Egyesült Királyság 2009. augusztus 17-én kelt levelében nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(13)

Az Egyesült Királyság 2009. június 22-i keltezésű levelében válaszolt az eljárást kiterjesztő határozatra. A Bizottsághoz harmadik felektől is érkeztek észrevételek. Az észrevételeket a 2009. augusztus 14-i levélben továbbították az Egyesült Királyságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Az Egyesült Királyság 2009. augusztus 17-én kelt levelében nyújtotta be észrevételeit.

| (14) | Június 10-én az Egyesült Királyság benyújtotta az NR szerkezetátalakítására vonatkozó terv módosítását, amelyet a Bizottsággal a 2009. június 26-án és augusztus 21-én tartott ülésén megvitattak. Az Egyesült Királyság további információt nyújtott be 2009. június 22-én, június 26-án, július 15-én, augusztus 17-én, augusztus 18-án, szeptember 4-én, szeptember 17-én, szeptember 18-án, szeptember 21-én, szeptember 22-én és szeptember 30-án. |
| --- | --- |

(14)

Június 10-én az Egyesült Királyság benyújtotta az NR szerkezetátalakítására vonatkozó terv módosítását, amelyet a Bizottsággal a 2009. június 26-án és augusztus 21-én tartott ülésén megvitattak. Az Egyesült Királyság további információt nyújtott be 2009. június 22-én, június 26-án, július 15-én, augusztus 17-én, augusztus 18-án, szeptember 4-én, szeptember 17-én, szeptember 18-án, szeptember 21-én, szeptember 22-én és szeptember 30-án.

2.   A TÁMOGATÁS BEMUTATÁSA

2.1.   A TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJE ÉS NEHÉZSÉGEI

| (15) | A 2007 második felében kezdődött problémákat megelőzően az NR az Egyesült Királyság ötödik legnagyobb jelzálogbankja volt, amelynek mérlegfőösszege 2007. június 30-án 113,5 milliárd GBP, 2007 végén pedig 109,3 milliárd GBP volt. 2006-ban a mérlegfőösszege 101 milliárd GBP-t, kamatjövedelme pedig közel 5 milliárd GBP-t tett ki. Az NR 443 milliárd GBP profitot realizált 2006. évben. A bank 2006-ban 6 000 alkalmazottal dolgozott, és Egyesült Királyság-szerte 77 fiókja működött, jelen volt Írországban, Dániában és Guernsey-ben. |
| --- | --- |

(15)

A 2007 második felében kezdődött problémákat megelőzően az NR az Egyesült Királyság ötödik legnagyobb jelzálogbankja volt, amelynek mérlegfőösszege 2007. június 30-án 113,5 milliárd GBP, 2007 végén pedig 109,3 milliárd GBP volt. 2006-ban a mérlegfőösszege 101 milliárd GBP-t, kamatjövedelme pedig közel 5 milliárd GBP-t tett ki. Az NR 443 milliárd GBP profitot realizált 2006. évben. A bank 2006-ban 6 000 alkalmazottal dolgozott, és Egyesült Királyság-szerte 77 fiókja működött, jelen volt Írországban, Dániában és Guernsey-ben.

| (16) | Az NR fő tevékenysége lakáscélú jelzálogkölcsönök nyújtása volt, és továbbra is ez marad. Ez teszi ki a teljes, ügyfeleknek nyújtott hitel-kintlévősége 90 %-át. 2007 első felében az Egyesült Királyság bruttó jelzáloghitel piacán a bank 9,7 %, a nettó jelzáloghitel piacán pedig 18,9 % (7) piaci részesedéssel bírt. Az NR hosszú lejáratú jelzálogkölcsöneit lakáscélú jelzálogkölcsön alapú kötvények kibocsátásával és fedezett kötvényekkel finanszírozta, miközben finanszírozásának egyre csökkenő hányadát tették ki a lakossági betétek. 2007. június 30-án a lakossági betétek a 113 milliárd GBP mérlegfőöszszegből csak 24 milliárd GBP-t tettek ki. 2001 márciusában az NR létrehozott egy „Granite”-ként ismertté vált „master trust” értékpapírosítási eszközt, amelyet azóta is széles körben alkalmaz. Az NR-rel kapcsolatban további információ található a 2008. április 2-i eljárást megindító határozat 2.1. szakasza alatt. |
| --- | --- |

(16)

Az NR fő tevékenysége lakáscélú jelzálogkölcsönök nyújtása volt, és továbbra is ez marad. Ez teszi ki a teljes, ügyfeleknek nyújtott hitel-kintlévősége 90 %-át. 2007 első felében az Egyesült Királyság bruttó jelzáloghitel piacán a bank 9,7 %, a nettó jelzáloghitel piacán pedig 18,9 % (7) piaci részesedéssel bírt. Az NR hosszú lejáratú jelzálogkölcsöneit lakáscélú jelzálogkölcsön alapú kötvények kibocsátásával és fedezett kötvényekkel finanszírozta, miközben finanszírozásának egyre csökkenő hányadát tették ki a lakossági betétek. 2007. június 30-án a lakossági betétek a 113 milliárd GBP mérlegfőöszszegből csak 24 milliárd GBP-t tettek ki. 2001 márciusában az NR létrehozott egy „Granite”-ként ismertté vált „master trust” értékpapírosítási eszközt, amelyet azóta is széles körben alkalmaz. Az NR-rel kapcsolatban további információ található a 2008. április 2-i eljárást megindító határozat 2.1. szakasza alatt.

| (17) | Az NR finanszírozása nagymértékben függött a nagybanki bankközi piacoktól, amely 2007 második felében vált problematikussá, amikor a jelzálogok értékpapírosítási piaca összeomlott, ahogy azt az eljárást megindító határozat 2.2. szakasza részletesen bemutatja. Az NR finanszírozási problémáinak kezelésére az Egyesült Királyság hatóságai kölcsönöket és garanciákat nyújtottak, amelyeket a Bizottság 2007. december 5-i határozatával megmentési támogatásként 2008. március 17-ig jóváhagyott. Az eljárást megindító határozat 2.3.1. szakasza bemutatja azokat a körülményeket, amelyek 2007. december 18-án újabb állami garanciák nyújtásához vezettek, amelyet a Bizottság mint összeegyeztethető megmentési támogatást jóváhagyott (eljárást megindító határozat 4.5.2. szakasza). |
| --- | --- |

(17)

Az NR finanszírozása nagymértékben függött a nagybanki bankközi piacoktól, amely 2007 második felében vált problematikussá, amikor a jelzálogok értékpapírosítási piaca összeomlott, ahogy azt az eljárást megindító határozat 2.2. szakasza részletesen bemutatja. Az NR finanszírozási problémáinak kezelésére az Egyesült Királyság hatóságai kölcsönöket és garanciákat nyújtottak, amelyeket a Bizottság 2007. december 5-i határozatával megmentési támogatásként 2008. március 17-ig jóváhagyott. Az eljárást megindító határozat 2.3.1. szakasza bemutatja azokat a körülményeket, amelyek 2007. december 18-án újabb állami garanciák nyújtásához vezettek, amelyet a Bizottság mint összeegyeztethető megmentési támogatást jóváhagyott (eljárást megindító határozat 4.5.2. szakasza).

| (18) | 2008 elején az NR és az Egyesült Királyság hatóságai a magánszektorban kerestek megoldást. Ennek eredményeként a Virgin és az NR menedzsmentje a kormány elé terjesztette az NR üzleti tervét, az eljárást megindító határozat 2.3.2 és 2.3.3. szakaszának megfelelően. A magánszektorban nem sikerült megoldást találni, s ezt követően az NR-t 2008. február 22-én államosították a megelőző napokban meghozott jogszabály alapján (eljárást megindító határozat 2.3.4. szakasza) (8). |
| --- | --- |

(18)

2008 elején az NR és az Egyesült Királyság hatóságai a magánszektorban kerestek megoldást. Ennek eredményeként a Virgin és az NR menedzsmentje a kormány elé terjesztette az NR üzleti tervét, az eljárást megindító határozat 2.3.2 és 2.3.3. szakaszának megfelelően. A magánszektorban nem sikerült megoldást találni, s ezt követően az NR-t 2008. február 22-én államosították a megelőző napokban meghozott jogszabály alapján (eljárást megindító határozat 2.3.4. szakasza) (8).

| (19) | A Lehman Brothers bukását követően egyre inkább elmélyülő pénzügyi válság és az ezt követő gazdasági és lakáspiaci válság következtében az NR hitel kintlévőségei egyre inkább behajthatatlanná váltak, s ennek következtében 2008-ban és 2009 első felében az NR jelentős hitelveszteséggel és értékvesztéssel volt kénytelen megterhelni a vagyonát, amelynek mértéke messze meghaladta a többi bankét. Ennek az az oka, hogy az NR sok kockázatos hitelt nyújtott, elsősorban magas hitelfedezeti aránnyal (a továbbiakban: LTV) rendelkező hiteleket, amelynek jelentős hányada az ún. Together kölcsön volt (125 % hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzálogkölcsön [...] (9) kombinálva biztosíték nélküli kölcsönnel). |
| --- | --- |

(19)

A Lehman Brothers bukását követően egyre inkább elmélyülő pénzügyi válság és az ezt követő gazdasági és lakáspiaci válság következtében az NR hitel kintlévőségei egyre inkább behajthatatlanná váltak, s ennek következtében 2008-ban és 2009 első felében az NR jelentős hitelveszteséggel és értékvesztéssel volt kénytelen megterhelni a vagyonát, amelynek mértéke messze meghaladta a többi bankét. Ennek az az oka, hogy az NR sok kockázatos hitelt nyújtott, elsősorban magas hitelfedezeti aránnyal (a továbbiakban: LTV) rendelkező hiteleket, amelynek jelentős hányada az ún. Together kölcsön volt (125 % hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzálogkölcsön [...] (9) kombinálva biztosíték nélküli kölcsönnel).

| (20) | Az NR hitelveszteséghez kapcsolódó értékvesztési ráfordításai olyan mértékű negatív hatást gyakoroltak az NR tőkehelyzetére, hogy 2008 júliusában az Egyesült Királyság Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságától (a továbbiakban: FSA) a vonatkozó előírások alól mentességet kapott, ami lehetővé tette az NR számára, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkéjét teljes egészében és korlátozás nélkül forrásként felhasználja annak érdekében, hogy eleget tegyen a törvény által előírt minimális tőkekövetelményeknek. A mentességet azt követően kapta meg, hogy az Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma (a továbbiakban: HMT) az FSA felé kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy az NR a minimális szavatolótőkére vonatkozó követelményeknek eleget téve fog működni. |
| --- | --- |

(20)

Az NR hitelveszteséghez kapcsolódó értékvesztési ráfordításai olyan mértékű negatív hatást gyakoroltak az NR tőkehelyzetére, hogy 2008 júliusában az Egyesült Királyság Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságától (a továbbiakban: FSA) a vonatkozó előírások alól mentességet kapott, ami lehetővé tette az NR számára, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkéjét teljes egészében és korlátozás nélkül forrásként felhasználja annak érdekében, hogy eleget tegyen a törvény által előírt minimális tőkekövetelményeknek. A mentességet azt követően kapta meg, hogy az Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma (a továbbiakban: HMT) az FSA felé kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy az NR a minimális szavatolótőkére vonatkozó követelményeknek eleget téve fog működni.

| (21) | 2009. évi első negyedéves beszámolójában az NR közölte, hogy 2009-ben előre láthatóan jelentős veszteséget fog könyvelni. Ennek következtében alapvető tőkéje a törvény által előírt minimális szint alá csökkent. 2009. július 1-jén az NR jelezte, hogy az FSA megerősítette, hogy figyelembe véve a HMT megfelelő tőkeszint biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalását, nem kívánja korlátozni az NR tevékenységét. |
| --- | --- |

(21)

2009. évi első negyedéves beszámolójában az NR közölte, hogy 2009-ben előre láthatóan jelentős veszteséget fog könyvelni. Ennek következtében alapvető tőkéje a törvény által előírt minimális szint alá csökkent. 2009. július 1-jén az NR jelezte, hogy az FSA megerősítette, hogy figyelembe véve a HMT megfelelő tőkeszint biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalását, nem kívánja korlátozni az NR tevékenységét.

| (22) | Az 1. táblázat az NR pénzügyi teljesítményét mutatja be a 2006 és 2009 első félév vége közötti időszakban.

  1.   táblázat


  A Northern Rock pénzügyi eredményei 2006–2008
   (10)
  évben és 2009 első félévében
   (11),









  (milliárd GBP) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 I. félév |
| Mérleg főösszeg | 101,0 | 109,3 | 104,3 | 88,7 |
| Lakossági betétek állománya | 22,6 | 10,5 | 19,6 | 18,4 |
| Bruttó új kölcsönnyújtás | 32,9 | 32,3 | 3,0 | 1,3 |
| Nettó új kölcsönnyújtás | 16,6 | 12,2 | (25,4) | (5,0) |
| Kamatbevételek | 4,9 | 6,9 | 5,7 | 1,1 |
| Nettó eredmény (veszteség) | 0,443 | (0,199) | (1,3) | (0,269) |

(22)

Az 1. táblázat az NR pénzügyi teljesítményét mutatja be a 2006 és 2009 első félév vége közötti időszakban.

1.   táblázat

A Northern Rock pénzügyi eredményei 2006–2008
   (10)
  évben és 2009 első félévében
   (11),

(milliárd GBP)

2006

2007

2008

2009 I. félév

Mérleg főösszeg

101,0

109,3

104,3

88,7

Lakossági betétek állománya

22,6

10,5

19,6

18,4

Bruttó új kölcsönnyújtás

32,9

32,3

3,0

1,3

Nettó új kölcsönnyújtás

16,6

12,2

(25,4)

(5,0)

Kamatbevételek

4,9

6,9

5,7

1,1

Nettó eredmény (veszteség)

0,443

(0,199)

(1,3)

(0,269)

2.2.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVEK

| (23) | Az NR 2008. februárban végrehajtott államosítását követően az Egyesült Királyság hatóságai szerkezetátalakítási tervet terjesztettek elő (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv) amelynek tartalma részletesen ismertetésre került az eljárást megindító határozat 2.3.5. szakaszában, valamint az eljárást kitejesztő határozat 2.2. szakaszában. Az eredeti szerkezetátalakítási terv röviden a következőket tartalmazta:






  i. | az NR 2007. évi 109,3 milliárd GBP mérlegfőöszszegének 48–53 milliárd GBP-re történő csökkentése 2010 végére, aktív jelzálogkölcsön-törlesztési programmal és az új kölcsönök korlátozásával; |
| --- | --- | --- |

(23)

Az NR 2008. februárban végrehajtott államosítását követően az Egyesült Királyság hatóságai szerkezetátalakítási tervet terjesztettek elő (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv) amelynek tartalma részletesen ismertetésre került az eljárást megindító határozat 2.3.5. szakaszában, valamint az eljárást kitejesztő határozat 2.2. szakaszában. Az eredeti szerkezetátalakítási terv röviden a következőket tartalmazta:

i.

az NR 2007. évi 109,3 milliárd GBP mérlegfőöszszegének 48–53 milliárd GBP-re történő csökkentése 2010 végére, aktív jelzálogkölcsön-törlesztési programmal és az új kölcsönök korlátozásával;

| ii. | a mérlegfőösszeg stabilizálása a lakossági betétekből álló alap megnövelésével, a 2008. évi 15–20 %-ról 2012-re 48–52 %-ra; |
| --- | --- |

ii.

a mérlegfőösszeg stabilizálása a lakossági betétekből álló alap megnövelésével, a 2008. évi 15–20 %-ról 2012-re 48–52 %-ra;

| iii. | az NR dániai üzleti tevékenységének megszüntetése; |
| --- | --- |

iii.

az NR dániai üzleti tevékenységének megszüntetése;

| iv. | az államkölcsönök gyors visszafizetése, a kormány garanciáinak felszabadítása 2011 végére; és |
| --- | --- |

iv.

az államkölcsönök gyors visszafizetése, a kormány garanciáinak felszabadítása 2011 végére; és

| v. | magatartási kötelezettségvállalások, beleértve az új jelzálogkölcsönök korlátozását, a verseny keretfeltételeit (12) és a szerkezetátalakítás időtartama alatt tartózkodást a fedezetlen, magánszemélyeknek nyújtott és piaci alapú kölcsönöktől. |
| --- | --- |

v.

magatartási kötelezettségvállalások, beleértve az új jelzálogkölcsönök korlátozását, a verseny keretfeltételeit (12) és a szerkezetátalakítás időtartama alatt tartózkodást a fedezetlen, magánszemélyeknek nyújtott és piaci alapú kölcsönöktől.

| (24) | Az aktív jelzáloghitel törlesztési programot, az új hitelek korlátozását, az NR dániai működésének megszüntetését és a magatartási kötelezettségeket az Egyesült Királyság haladéktalanul bevezette, még azt megelőzően, hogy a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyta. |
| --- | --- |

(24)

Az aktív jelzáloghitel törlesztési programot, az új hitelek korlátozását, az NR dániai működésének megszüntetését és a magatartási kötelezettségeket az Egyesült Királyság haladéktalanul bevezette, még azt megelőzően, hogy a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyta.

| (25) | A pénzpiacok és a reálgazdaság helyzetének romlása 2008 negyedik negyedévében súlyosan érintette az NR-t, emiatt szükségessé vált, hogy az Egyesült Királyság hatóságai módosítsák az eredeti szerkezetátalakítási tervet. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai új szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak (a továbbiakban: módosított szerkezetátalakítási terv) amelyet az eljárást kiterjesztő határozat 2.3. szakasza tartalmaz részletesen. A módosított szerkezetátalakítási terv lényegében az NR kettéosztását tartalmazza:






  i. | A „BankCo”, ide transzferálnák az NR következő eszközeit: a lakossági betétek állományát (mintegy 19,5 milliárd GBP), amelyet a mintegy [9–12] milliárd GBP-t kitevő készpénzeszköz (13), valamint az NR legjövedelmezőbb, [7–10] milliárd GBP-t kitevő jelzálogmentes eszközei fedeznek; az intézményi ügyfelek jelenleg mintegy [0,5–3] milliárd GBP-t kitevő betéteit, amelyet készpénzeszköz fedez; az NR jelzálogkölcsön nyújtásával foglalkozó és szolgáltató részlegét, bankfiókjait, az érintett személyzetet és rendszereket, valamint a GIC számlákat (14), amelyeket azonos értékű (mintegy [3,5–6] milliárd GBP-t kitevő) készpénzeszköz fedez. A BankCo nyitó egyenlege [22–26] milliárd GBP; |
| --- | --- | --- |

(25)

A pénzpiacok és a reálgazdaság helyzetének romlása 2008 negyedik negyedévében súlyosan érintette az NR-t, emiatt szükségessé vált, hogy az Egyesült Királyság hatóságai módosítsák az eredeti szerkezetátalakítási tervet. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai új szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak (a továbbiakban: módosított szerkezetátalakítási terv) amelyet az eljárást kiterjesztő határozat 2.3. szakasza tartalmaz részletesen. A módosított szerkezetátalakítási terv lényegében az NR kettéosztását tartalmazza:

i.

A „BankCo”, ide transzferálnák az NR következő eszközeit: a lakossági betétek állományát (mintegy 19,5 milliárd GBP), amelyet a mintegy [9–12] milliárd GBP-t kitevő készpénzeszköz (13), valamint az NR legjövedelmezőbb, [7–10] milliárd GBP-t kitevő jelzálogmentes eszközei fedeznek; az intézményi ügyfelek jelenleg mintegy [0,5–3] milliárd GBP-t kitevő betéteit, amelyet készpénzeszköz fedez; az NR jelzálogkölcsön nyújtásával foglalkozó és szolgáltató részlegét, bankfiókjait, az érintett személyzetet és rendszereket, valamint a GIC számlákat (14), amelyeket azonos értékű (mintegy [3,5–6] milliárd GBP-t kitevő) készpénzeszköz fedez. A BankCo nyitó egyenlege [22–26] milliárd GBP;

| ii. | Az „AssetCo” fogja át az NR vállalkozást, ide tartozik a többi lakáscélú jelzálogkölcsön és az NR nagykereskedelmi finanszírozási eszközei (a Granite értékpapírosítási eszközből származó kamatok, passzívák a fedezett kötvény és EMTN programok keretében (15), kapcsolódó fedezeti ügyletek), együtt más kapcsolódó passzívákkal és hibrid tőkével. Ugyancsak az AssetCo felel az NR részére nyújtott államkölcsönért, amelyet maximum 10 milliárd GBP összeggel összesen 23 milliárd GBP-re növelnek meg a szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében. Továbbá, maximum 5 milliárd GBP összegű forgótőke eszközzel kívánják biztosítani a megfelelő likviditást [...]. Az AssetCo (nyitó) egyenlege [82–85] milliárd GBP. |
| --- | --- |

ii.

Az „AssetCo” fogja át az NR vállalkozást, ide tartozik a többi lakáscélú jelzálogkölcsön és az NR nagykereskedelmi finanszírozási eszközei (a Granite értékpapírosítási eszközből származó kamatok, passzívák a fedezett kötvény és EMTN programok keretében (15), kapcsolódó fedezeti ügyletek), együtt más kapcsolódó passzívákkal és hibrid tőkével. Ugyancsak az AssetCo felel az NR részére nyújtott államkölcsönért, amelyet maximum 10 milliárd GBP összeggel összesen 23 milliárd GBP-re növelnek meg a szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében. Továbbá, maximum 5 milliárd GBP összegű forgótőke eszközzel kívánják biztosítani a megfelelő likviditást [...]. Az AssetCo (nyitó) egyenlege [82–85] milliárd GBP.

| (26) | A módosított szerkezetátalakítási terv a BankCo és az AssetCo számára tőkeinjekciót, az aktív jelzáloghitel törlesztési program megszüntetését és a verseny keretfeltételeinek megváltoztatását irányozta elő, amely lehetővé teszi az NR számára, hogy kölcsönnyújtását összesen 14 milliárd GBP-vel növelje 2009-ben és 2010-ben. |
| --- | --- |

(26)

A módosított szerkezetátalakítási terv a BankCo és az AssetCo számára tőkeinjekciót, az aktív jelzáloghitel törlesztési program megszüntetését és a verseny keretfeltételeinek megváltoztatását irányozta elő, amely lehetővé teszi az NR számára, hogy kölcsönnyújtását összesen 14 milliárd GBP-vel növelje 2009-ben és 2010-ben.

| (27) | Az eljárást kiterjesztő határozat elfogadását követően az Egyesült Királyság megváltoztatta a módosított szerkezetátalakítási tervet, bizonyos, a Bizottság és harmadik felek részéről felmerült kételyek eloszlatása érdekében (a továbbiakban: végleges szerkezetátalakítási terv). Ennek eredményeként a BankCo nyitó egyenlegét a 2009. június 10-i módosított szerkezetátalakítási tervhez képest [1,7–4,2] milliárd GBP-vel csökkentik, a GIC számlákról [1,5–3] milliárd GBP-t kivezetnek, és [0,2–0,8] milliárd GBP összegben további jelzálogkölcsönt transzferálnak az AdsetCo-tól a BankCo-ba. A BankCo nyitó egyenlege 2009-ben [21–24] milliárd GBP lesz, amely 2013-ra [31–34] milliárd GBP-re nő, szemben a módosított szerkezetátalakítási tervben szereplő [22–26] milliárd illetve [38–41] milliárd GBP-vel. Továbbá a BankCo eredetileg 2009-re tervezett [600–900] millió GBP összegű új kölcsöneit gyengébb minőségű eszközökkel helyettesítik (16). Ennek eredményként a BankCo súlyozott LTV átlaga [62–67 %] lesz, amely a jelenlegi jelzálogkölcsön állomány LTV átlagából ([66–69 %]) és a 2009-es új hitelezések LTV átlagából ([58–61 %]) tevődik össze. Az A grafikonon látható a BankCo és az AssetCo nyitómérlege a két vállalkozásra osztást követően, a 2. táblázat pedig a BankCo legfontosabb pénzügyi mutatóit tartalmazza. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárást kiterjesztő határozat elfogadását követően az Egyesült Királyság megváltoztatta a módosított szerkezetátalakítási tervet, bizonyos, a Bizottság és harmadik felek részéről felmerült kételyek eloszlatása érdekében (a továbbiakban: végleges szerkezetátalakítási terv). Ennek eredményeként a BankCo nyitó egyenlegét a 2009. június 10-i módosított szerkezetátalakítási tervhez képest [1,7–4,2] milliárd GBP-vel csökkentik, a GIC számlákról [1,5–3] milliárd GBP-t kivezetnek, és [0,2–0,8] milliárd GBP összegben további jelzálogkölcsönt transzferálnak az AdsetCo-tól a BankCo-ba. A BankCo nyitó egyenlege 2009-ben [21–24] milliárd GBP lesz, amely 2013-ra [31–34] milliárd GBP-re nő, szemben a módosított szerkezetátalakítási tervben szereplő [22–26] milliárd illetve [38–41] milliárd GBP-vel. Továbbá a BankCo eredetileg 2009-re tervezett [600–900] millió GBP összegű új kölcsöneit gyengébb minőségű eszközökkel helyettesítik (16). Ennek eredményként a BankCo súlyozott LTV átlaga [62–67 %] lesz, amely a jelenlegi jelzálogkölcsön állomány LTV átlagából ([66–69 %]) és a 2009-es új hitelezések LTV átlagából ([58–61 %]) tevődik össze. Az A grafikonon látható a BankCo és az AssetCo nyitómérlege a két vállalkozásra osztást követően, a 2. táblázat pedig a BankCo legfontosabb pénzügyi mutatóit tartalmazza.

| (28) | A kettéosztást követően a BankCo megváltozott díjat fizet a lakossági bankbetétek és intézményi ügyfelek bankbetéi garanciáinak fenntartásáért (lásd a 2.3. szakaszban).

  2.   táblázat


  A BankCo főbb pénzügyi mutatói a kettéosztást követően (alaphelyzet)











  (milliárd GBP) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Mérleg főösszeg | [21-24] | [23-25] | [27-30] | [28-31] | [31-34] |
| Nettó kamatbevétel | n/a | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] | [0-0,7] |
| Bruttó új kölcsönök | n/a | [6-9] | [6-8] | [6-8] | [6-8] |
| Jelzálogkölcsön állomány | [7-11] | [13-20] | [19-25] | [22-26] | [23-28] |
| Lakossági betétek | 19,3 | [18-21] | [19-22] | [22-25] | [24-27] |
| Intézményi ügyfelek betétei | [1-3] | [1-7] | [3-10] | [3-8] | [2-8] |

(28)

A kettéosztást követően a BankCo megváltozott díjat fizet a lakossági bankbetétek és intézményi ügyfelek bankbetéi garanciáinak fenntartásáért (lásd a 2.3. szakaszban).

2.   táblázat

A BankCo főbb pénzügyi mutatói a kettéosztást követően (alaphelyzet)

(milliárd GBP)

2009

2010

2011

2012

2013

Mérleg főösszeg

[21-24]

[23-25]

[27-30]

[28-31]

[31-34]

Nettó kamatbevétel

n/a

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

[0-0,7]

Bruttó új kölcsönök

n/a

[6-9]

[6-8]

[6-8]

[6-8]

Jelzálogkölcsön állomány

[7-11]

[13-20]

[19-25]

[22-26]

[23-28]

Lakossági betétek

19,3

[18-21]

[19-22]

[22-25]

[24-27]

Intézményi ügyfelek betétei

[1-3]

[1-7]

[3-10]

[3-8]

[2-8]

| (29) | Az Egyesült Királyság további kötelezettségeket vállalt:






  i. | kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo és az AssetCo működését a lehető legkorábban, de legkésőbb 2010 végéig teljesen különválasztja; |
| --- | --- | --- |

(29)

Az Egyesült Királyság további kötelezettségeket vállalt:

i.

kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo és az AssetCo működését a lehető legkorábban, de legkésőbb 2010 végéig teljesen különválasztja;

| ii. | kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo új hitelezését 2009-ben 4 milliárd GBP-ben, 2010-ben 9 milliárd GBP-ben, és 2011-ben 8 milliárd GBP-ben maximálja, amennyiben a BankCo ideiglenes állami tulajdonban marad 2011 után, a 2011-re megállapított 8 milliárd GBP-s hitelezési limit 2013. december 31-ig, vagy az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül korábban bekövetkező időpontig – érvényben marad. |
| --- | --- |

ii.

kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo új hitelezését 2009-ben 4 milliárd GBP-ben, 2010-ben 9 milliárd GBP-ben, és 2011-ben 8 milliárd GBP-ben maximálja, amennyiben a BankCo ideiglenes állami tulajdonban marad 2011 után, a 2011-re megállapított 8 milliárd GBP-s hitelezési limit 2013. december 31-ig, vagy az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül korábban bekövetkező időpontig – érvényben marad.

| iii. | kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo a lakossági bankbetétek összegét 2011. december 31-ig 20 milliárd GBP-re limitálja az Egyesült Királyságban, Írországban és Guernsey-ben, és amennyiben a BankCo ideiglenes állami tulajdonban marad 2012-ben és 2013-ban, 2012-ben a limit 23 milliárd GBP, 2013-ban pedig 26 milliárd GBP lesz. |
| --- | --- |

iii.

kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo a lakossági bankbetétek összegét 2011. december 31-ig 20 milliárd GBP-re limitálja az Egyesült Királyságban, Írországban és Guernsey-ben, és amennyiben a BankCo ideiglenes állami tulajdonban marad 2012-ben és 2013-ban, 2012-ben a limit 23 milliárd GBP, 2013-ban pedig 26 milliárd GBP lesz.

| iv. | kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo a 2, 3, vagy 5 éves, fix vagy változó kamatozású jelzálogkölcsönök vonatkozásában 2011. december 31-ig, illetve az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül a korábbi időpontig – nem szerepel az első három Moneyfacts jelzálogkölcsön–kategóriában (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket) |
| --- | --- |

iv.

kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo a 2, 3, vagy 5 éves, fix vagy változó kamatozású jelzálogkölcsönök vonatkozásában 2011. december 31-ig, illetve az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül a korábbi időpontig – nem szerepel az első három Moneyfacts jelzálogkölcsön–kategóriában (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket)

| v. | kötelezettséget vállal arra, hogy az Egyesült Királyság megszünteti többségi tulajdonát a BankCo-ban [...]. E vonatkozásban az ideiglenes állami tulajdon akkor szűnik meg, ha az Egyesült Királyság a BankCo részvényeinek legalább 50 %-át + 1. részvényt nem állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló befektetőnek (vagy befektetőknek) értékesíti, és az Egyesült Királyság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (17) értelmében elveszti ellenőrzését a BankCo felett. |
| --- | --- |

v.

kötelezettséget vállal arra, hogy az Egyesült Királyság megszünteti többségi tulajdonát a BankCo-ban [...]. E vonatkozásban az ideiglenes állami tulajdon akkor szűnik meg, ha az Egyesült Királyság a BankCo részvényeinek legalább 50 %-át + 1. részvényt nem állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló befektetőnek (vagy befektetőknek) értékesíti, és az Egyesült Királyság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (17) értelmében elveszti ellenőrzését a BankCo felett.

| vi. | kötelezettséget vállal arra, hogy a [...] BankCo nyilvánosan közzéteszi, hogy az Egyesült Királyság lakossági bankbetéteire vonatkozó garanciáját [...]-ig felszabadítja, és hogy a BankCo számára biztosított, az intézményi bankbetétekre vonatkozó garanciáját az Egyesült Királyság 2010. december 31-ig felszabadítja. |
| --- | --- |

vi.

kötelezettséget vállal arra, hogy a [...] BankCo nyilvánosan közzéteszi, hogy az Egyesült Királyság lakossági bankbetéteire vonatkozó garanciáját [...]-ig felszabadítja, és hogy a BankCo számára biztosított, az intézményi bankbetétekre vonatkozó garanciáját az Egyesült Királyság 2010. december 31-ig felszabadítja.

| vii. | kötelezettséget vállal arra, hogy a fennálló alárendelt hitelnek az AssetCo-nál kell maradnia, és hogy mindaddig, amíg az AssetCo [...], az AssetCo nem fizet sem tőketörlesztést, sem kamatot az alárendelt hiteleszközre, amennyiben erre a szerződés lehetőséget biztosít. |
| --- | --- |

vii.

kötelezettséget vállal arra, hogy a fennálló alárendelt hitelnek az AssetCo-nál kell maradnia, és hogy mindaddig, amíg az AssetCo [...], az AssetCo nem fizet sem tőketörlesztést, sem kamatot az alárendelt hiteleszközre, amennyiben erre a szerződés lehetőséget biztosít.

| viii. | kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo – mindaddig, amíg az ideiglenes állami tulajdon fennáll – valamint az AssetCo [...] nem vásárolja fel más cégek részvényeit, és nem erősíti a kormány garanciarendszerét vagy az állam tulajdonosi szerepvállalását. |
| --- | --- |

viii.

kötelezettséget vállal arra, hogy a BankCo – mindaddig, amíg az ideiglenes állami tulajdon fennáll – valamint az AssetCo [...] nem vásárolja fel más cégek részvényeit, és nem erősíti a kormány garanciarendszerét vagy az állam tulajdonosi szerepvállalását.

| ix. | kötelezettséget vállal arra, hogy az AssetCo nem kezd új gazdasági tevékenységet, kivéve azokat a tevékenységeket, amelyek a tevékenyégek szétválasztásának befejeztéig a BankCo működésének támogatását szolgálják, [...]. |
| --- | --- |

ix.

kötelezettséget vállal arra, hogy az AssetCo nem kezd új gazdasági tevékenységet, kivéve azokat a tevékenységeket, amelyek a tevékenyégek szétválasztásának befejeztéig a BankCo működésének támogatását szolgálják, [...].

2.3.   A HATÁROZATBAN ÉRTÉKELT ÁLLAMI INTÉZKEDÉSEK

| (30) | Az NR számos támogatásban részesült, amelyek a következők (18):






  i. | a BoE likviditási eszköz, amelyet később a HMT eszköz váltott fel (a továbbiakban: BoE/HMT likviditási eszköz); |
| --- | --- | --- |

(30)

Az NR számos támogatásban részesült, amelyek a következők (18):

i.

a BoE likviditási eszköz, amelyet később a HMT eszköz váltott fel (a továbbiakban: BoE/HMT likviditási eszköz);

| ii. | A kormány garanciája az NR lakossági betéteire, amelyeket az Egyesült Királyság Pénzügyi Stabilitási Kompenzációs Rendszere (a továbbiakban: FSCS) nem fed le; |
| --- | --- |

ii.

A kormány garanciája az NR lakossági betéteire, amelyeket az Egyesült Királyság Pénzügyi Stabilitási Kompenzációs Rendszere (a továbbiakban: FSCS) nem fed le;

| iii. | a kormány garanciája az NR intézményi bankbetéteire. |
| --- | --- |

iii.

a kormány garanciája az NR intézményi bankbetéteire.

| | Az NR részére






  iv. | az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazása a BoE/HMT likviditási eszközre 2008. április 1-jétől kezdődően, és ezt követően az NR részére 156,4 millió GBP visszatérítése a Bizottság végleges határozatát (19) követően. |
| --- | --- | --- |

Az NR részére

iv.

az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazása a BoE/HMT likviditási eszközre 2008. április 1-jétől kezdődően, és ezt követően az NR részére 156,4 millió GBP visszatérítése a Bizottság végleges határozatát (19) követően.

| v. | a HMT FSA-nak adott kötelezettségvállalása arra nézve, hogy az NR (illetve annak jogutódai) a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint felett működne (működnének) (20). |
| --- | --- |

v.

a HMT FSA-nak adott kötelezettségvállalása arra nézve, hogy az NR (illetve annak jogutódai) a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint felett működne (működnének) (20).

| | A BankCo részére






  vi. | a lakossági és intézményi bankbetétekre nyújtott garancia (azaz, a (30) preambulumbekezdés ii. és iii. pontjában említett eljárások) fenntartása a BankCo vonatkozásában a kettéosztás után, 2010-ben, módosított feltételekkel (21); |
| --- | --- | --- |

A BankCo részére

vi.

a lakossági és intézményi bankbetétekre nyújtott garancia (azaz, a (30) preambulumbekezdés ii. és iii. pontjában említett eljárások) fenntartása a BankCo vonatkozásában a kettéosztás után, 2010-ben, módosított feltételekkel (21);

| vii. | a BankCo 1.4 milliárd GBP-s feltőkésítése a kettéosztást követően, törzsrészvények formájában (22). |
| --- | --- |

vii.

a BankCo 1.4 milliárd GBP-s feltőkésítése a kettéosztást követően, törzsrészvények formájában (22).

| viii. | 1,5 milliárd GBP feltételhez kötött likviditási eszköz biztosítása. |
| --- | --- |

viii.

1,5 milliárd GBP feltételhez kötött likviditási eszköz biztosítása.

| | Az AssetCo részére:






  ix. | az intézményi betétek garanciájának (azaz, a iii. intézkedés [...] (23) fenntartása a kettéosztást követően; |
| --- | --- | --- |

Az AssetCo részére:

ix.

az intézményi betétek garanciájának (azaz, a iii. intézkedés [...] (23) fenntartása a kettéosztást követően;

| x. | a BoE/HMT likviditási eszköz fenntartása és megemelése (azaz, az i. intézkedés) maximum 10 milliárd GBP-vel, 23 milliárd GBP-re (24). |
| --- | --- |

x.

a BoE/HMT likviditási eszköz fenntartása és megemelése (azaz, az i. intézkedés) maximum 10 milliárd GBP-vel, 23 milliárd GBP-re (24).

| xi. | az AssetCo maximum 1,6 milliárd GBP összegű feltőkésítése adósság részvénnyé történő átalakítása formájában (25); |
| --- | --- |

xi.

az AssetCo maximum 1,6 milliárd GBP összegű feltőkésítése adósság részvénnyé történő átalakítása formájában (25);

| xii. | a 2,5 milliárd GBP összegű forgótőke eszköz biztosítása (26). |
| --- | --- |

xii.

a 2,5 milliárd GBP összegű forgótőke eszköz biztosítása (26).

| (31) | Az i. és ii. pont intézkedéseit tekintve a Bizottság megállapítja, hogy ezeket a Bizottság már korábban értékelte az ügyben hozott korábbi határozata alapján és azok megmentési támogatásnak minősültek (27). A megmentési intézkedéseken felül az Egyesült Királyság további, az NR szerkezetátalakításának elősegítését célzó intézkedéseket jelentett be a Bizottságnak (iv–xii. intézkedések). |
| --- | --- |

(31)

Az i. és ii. pont intézkedéseit tekintve a Bizottság megállapítja, hogy ezeket a Bizottság már korábban értékelte az ügyben hozott korábbi határozata alapján és azok megmentési támogatásnak minősültek (27). A megmentési intézkedéseken felül az Egyesült Királyság további, az NR szerkezetátalakításának elősegítését célzó intézkedéseket jelentett be a Bizottságnak (iv–xii. intézkedések).

| (32) | A megmentési célú támogatást (i–iii. intézkedések) a kettéosztás után is fenntartják. Ugyanakkor ezek kedvezményezettjei már az NR jogutódai, az intézkedések feltételei pedig megváltoznak. |
| --- | --- |

(32)

A megmentési célú támogatást (i–iii. intézkedések) a kettéosztás után is fenntartják. Ugyanakkor ezek kedvezményezettjei már az NR jogutódai, az intézkedések feltételei pedig megváltoznak.

| (33) | Az Egyesült Királyság által az NR szerkezetátalakítására hozott intézkedések (iv. és v. intézkedések) tekintetében az NR által a BoE/HMT likviditási eszközért fizetett díjakat visszamenőlegesen csökkentik. Ennek következtében az NR a BoE/HMT likviditási eszközre felszámított díj után 156,4 milliárd GBP díjvisszatérítésre jogosult. Ez a visszatérítés az Egyesült Királyság által 2008 áprilisában elvégzett felülvizsgálat alapján fizetendő. A HMT továbbá biztosítékot nyújtott az FSA-nak arra nézve, hogy az NR a tőkekövetelmények feletti szinten működik, ezáltal lehetővé teszi számára, hogy működését a jogszabály által előírt minimum tőkésítettségi szint alatt folytathassa. |
| --- | --- |

(33)

Az Egyesült Királyság által az NR szerkezetátalakítására hozott intézkedések (iv. és v. intézkedések) tekintetében az NR által a BoE/HMT likviditási eszközért fizetett díjakat visszamenőlegesen csökkentik. Ennek következtében az NR a BoE/HMT likviditási eszközre felszámított díj után 156,4 milliárd GBP díjvisszatérítésre jogosult. Ez a visszatérítés az Egyesült Királyság által 2008 áprilisában elvégzett felülvizsgálat alapján fizetendő. A HMT továbbá biztosítékot nyújtott az FSA-nak arra nézve, hogy az NR a tőkekövetelmények feletti szinten működik, ezáltal lehetővé teszi számára, hogy működését a jogszabály által előírt minimum tőkésítettségi szint alatt folytathassa.

| (34) | A BankCo-t érintő szerkezetátalakítási intézkedések (vi–viii. intézkedések) tartalmazzák a lakossági bankbetétek és intézményi befektetői bankbetétek garanciáinak fenntartását. Ugyanakkor e garanciák díjai és futamideje a jóváhagyott megmentési támogatáshoz képest változott. Az Egyesült Királyságban működő FSCE által nem fedezett lakossági bankbetétek garanciájára a BankCo [15–70] bázispontos átalánydíjat fizet. Az intézményi betétesek bankbetéteire a BankCo az Egyesült Királyság hitelgarancia programja (a továbbiakban: CGS) szerinti díjnak megfelelő díjat fizet (28). Ezen felül a BankCo-t a kettéosztást követően további 1,2 milliárd GBP-vel tőkésítik fel törzsrészvények és egy 2,5 milliárd GBP-t kitevő, feltételhez kötött likviditási eszköz formájában. A feltételhez kötött likviditási eszköz után havi lekötési díj fizetendő, amelynek mértéke [80–150] bázispont a le nem hívott összegre. Amennyiben a BankCo az eszközt lehívja, minden lehívott összeg után [120–240] bázispont egyszeri lehívási díjat fizet, valamint a lehívott összeg után 1 havi LIBOR + [200–600] bázispont kamatot. |
| --- | --- |

(34)

A BankCo-t érintő szerkezetátalakítási intézkedések (vi–viii. intézkedések) tartalmazzák a lakossági bankbetétek és intézményi befektetői bankbetétek garanciáinak fenntartását. Ugyanakkor e garanciák díjai és futamideje a jóváhagyott megmentési támogatáshoz képest változott. Az Egyesült Királyságban működő FSCE által nem fedezett lakossági bankbetétek garanciájára a BankCo [15–70] bázispontos átalánydíjat fizet. Az intézményi betétesek bankbetéteire a BankCo az Egyesült Királyság hitelgarancia programja (a továbbiakban: CGS) szerinti díjnak megfelelő díjat fizet (28). Ezen felül a BankCo-t a kettéosztást követően további 1,2 milliárd GBP-vel tőkésítik fel törzsrészvények és egy 2,5 milliárd GBP-t kitevő, feltételhez kötött likviditási eszköz formájában. A feltételhez kötött likviditási eszköz után havi lekötési díj fizetendő, amelynek mértéke [80–150] bázispont a le nem hívott összegre. Amennyiben a BankCo az eszközt lehívja, minden lehívott összeg után [120–240] bázispont egyszeri lehívási díjat fizet, valamint a lehívott összeg után 1 havi LIBOR + [200–600] bázispont kamatot.

| (35) | Az AssetCo az intézményi betétesek betéteire vonatkozó garanciát [...]-ig élvezi. (xi. intézkedés). A garancia vonatkozásában az AssetCo által fizetendő díj változtatását nem irányozták elő. Az AssetCo számára biztosított BoE/HMT likviditási eszköz maximum 10 milliárd GBP-vel emelkedik (az eszköz teljes összege 23 milliárd GBP lesz), ugyanakkor változnak a feltételei (LIBOR + [10–60] bázispont a BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj helyett). Az AssetCo-nak további 2,5 milliárd forgótőke eszközt juttatnak (xii. intézkedés) amelyért 1 havi LIBOR + [10–60] bázispont fizetendő, és lehetséges a további feltőkésítése 1,6 milliárd GBP összegig, adósság részvénnyé történő átalakítása formájában (xii. intézkedés). |
| --- | --- |

(35)

Az AssetCo az intézményi betétesek betéteire vonatkozó garanciát [...]-ig élvezi. (xi. intézkedés). A garancia vonatkozásában az AssetCo által fizetendő díj változtatását nem irányozták elő. Az AssetCo számára biztosított BoE/HMT likviditási eszköz maximum 10 milliárd GBP-vel emelkedik (az eszköz teljes összege 23 milliárd GBP lesz), ugyanakkor változnak a feltételei (LIBOR + [10–60] bázispont a BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj helyett). Az AssetCo-nak további 2,5 milliárd forgótőke eszközt juttatnak (xii. intézkedés) amelyért 1 havi LIBOR + [10–60] bázispont fizetendő, és lehetséges a további feltőkésítése 1,6 milliárd GBP összegig, adósság részvénnyé történő átalakítása formájában (xii. intézkedés).

| (36) | Mivel az NR számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás a korábbi intézkedések fenntartását jelenti további intézkedésekkel kiegészítve, ezek értékelésére e határozattal együtt kerül sor. A 3. táblázat tartalmazza a folytatólagos és a további intézkedéseket.

  3.   táblázat


  Az NR, a BankCo és az AssetCo számára biztosított támogatási intézkedések áttekintése









  Szám | Intézkedés típusa | Összeg | Ellenszolgáltatás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Megmentés |
| i. | Bank of England/HMT likviditási eszközök | 25 milliárd GBP | BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj |
| ii. | Az NR FSCS által nem fedezett garanciái lakossági betétekre | max. 20 milliárd GBP (29) | [15–70] bázispont a betétek végösszegére |
| iii. | Az NR garanciái intézményi betétekre | kb. 10 milliárd GBP | [0,5–3] millió £ havidíj |
| Szerkezetátalakítás |
| Northern Rock |
| iv. | alacsonyabb díjak alkalmazása a BoE/HMT likviditási eszközre és visszamenőleges visszatérítés az NR részére | 156,4 millió GBP | nincs adat |
| v. | a HMT biztosítja az FSA-t afelől, hogy az NR a tőke-követelmények feletti szinten fog működni | nincs adat | nincs adat |
| BankCo |
| vi. | A lakossági betétekre vállalt garancia fenntartása | max. 20 milliárd GBP (29) | [15–70] bázispont átalánydíj |
| | Az intézményi betétekre vállalt garancia fenntartása | 1,6 milliárd GBP | a CGS-nek megfelelően |
| vii. | A BankCo feltőkésítése a kettéosztás után | 1,4 milliárd GBP | törzsrészvények |
| viii. | Feltételes likviditási eszköz a BankCo szamára | 1,5 miliiárd GBP | [80–150] bázispont havi lekötési díj + bármely lehívott összeg után [120–240] bázispont egyszeri lehívási díj a lehívott összeg után 1 havi LIBOR + [200–600] kamat |
| AssetCo |
| ix. | Az intézményi betétekre vállalt garancia fenntartása | kb. 8,3 milliárd GBP | [0,5–3] millió £ havidíj |
| x. | A Bank of England/HMT likviditási eszköz fenntartása és növelése | összesen 23 miliiárd GBP | 1 havi LIBOR + [10–60] bázispont |
| xi. | Az AssetCo feltőkésítése stressz esetben (adósság-részvény csere) | 1,6 milliárd GBP | törzsrészvények |
| xii. | Forgótőke-eszköz az AssetCo részére | 2,5 milliárd GBP | 1 havi LIBOR + [10–60] bázispont |

(36)

Mivel az NR számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás a korábbi intézkedések fenntartását jelenti további intézkedésekkel kiegészítve, ezek értékelésére e határozattal együtt kerül sor. A 3. táblázat tartalmazza a folytatólagos és a további intézkedéseket.

3.   táblázat

Az NR, a BankCo és az AssetCo számára biztosított támogatási intézkedések áttekintése

Szám

Intézkedés típusa

Összeg

Ellenszolgáltatás

Megmentés

i.

Bank of England/HMT likviditási eszközök

25 milliárd GBP

BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj

ii.

Az NR FSCS által nem fedezett garanciái lakossági betétekre

max. 20 milliárd GBP (29)

[15–70] bázispont a betétek végösszegére

iii.

Az NR garanciái intézményi betétekre

kb. 10 milliárd GBP

[0,5–3] millió £ havidíj

Szerkezetátalakítás

Northern Rock

iv.

alacsonyabb díjak alkalmazása a BoE/HMT likviditási eszközre és visszamenőleges visszatérítés az NR részére

156,4 millió GBP

nincs adat

v.

a HMT biztosítja az FSA-t afelől, hogy az NR a tőke-követelmények feletti szinten fog működni

nincs adat

nincs adat

BankCo

vi.

A lakossági betétekre vállalt garancia fenntartása

max. 20 milliárd GBP (29)

[15–70] bázispont átalánydíj

Az intézményi betétekre vállalt garancia fenntartása

1,6 milliárd GBP

a CGS-nek megfelelően

vii.

A BankCo feltőkésítése a kettéosztás után

1,4 milliárd GBP

törzsrészvények

viii.

Feltételes likviditási eszköz a BankCo szamára

1,5 miliiárd GBP

[80–150] bázispont havi lekötési díj + bármely lehívott összeg után [120–240] bázispont egyszeri lehívási díj a lehívott összeg után 1 havi LIBOR + [200–600] kamat

AssetCo

ix.

Az intézményi betétekre vállalt garancia fenntartása

kb. 8,3 milliárd GBP

[0,5–3] millió £ havidíj

x.

A Bank of England/HMT likviditási eszköz fenntartása és növelése

összesen 23 miliiárd GBP

1 havi LIBOR + [10–60] bázispont

xi.

Az AssetCo feltőkésítése stressz esetben (adósság-részvény csere)

1,6 milliárd GBP

törzsrészvények

xii.

Forgótőke-eszköz az AssetCo részére

2,5 milliárd GBP

1 havi LIBOR + [10–60] bázispont

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK ALAPJA

| (37) | Ebben az ügyben a Bizottság 2008. április 2-án először egy hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett az eredeti szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Ezt követően az eredeti szerkezetátalakítási tervet az Egyesült Királyság hatóságai jelentős mértékben módosították. Emiatt a Bizottságnak az eljárást a módosított szerkezetátalakítási tervre is ki kellett terjesztenie. Az eljárást megindító határozatban megfogalmazott kételyek legnagyobb része az eredeti szerkezetátalakítási tervre vonatkozott. Az eljárást megindító határozatot illetően csak a módosított szerkezetátalakítási terv vonatkozásában is fennálló kételyeket tárgyalja a határozat 3.1. bekezdése. |
| --- | --- |

(37)

Ebben az ügyben a Bizottság 2008. április 2-án először egy hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett az eredeti szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Ezt követően az eredeti szerkezetátalakítási tervet az Egyesült Királyság hatóságai jelentős mértékben módosították. Emiatt a Bizottságnak az eljárást a módosított szerkezetátalakítási tervre is ki kellett terjesztenie. Az eljárást megindító határozatban megfogalmazott kételyek legnagyobb része az eredeti szerkezetátalakítási tervre vonatkozott. Az eljárást megindító határozatot illetően csak a módosított szerkezetátalakítási terv vonatkozásában is fennálló kételyeket tárgyalja a határozat 3.1. bekezdése.

3.1.   AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZAT

| (38) | Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésében a Bizottság jelzi, hogy a HMT FSA számára írt levelében a HMT megerősíti: biztosítani kívánja, hogy az NR a minimálisan megkövetelt tőkeszint felett fog működni, amely állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(38)

Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésében a Bizottság jelzi, hogy a HMT FSA számára írt levelében a HMT megerősíti: biztosítani kívánja, hogy az NR a minimálisan megkövetelt tőkeszint felett fog működni, amely állami támogatásnak minősülhet.

| (39) | Az eljárást megindító határozat 94. bekezdése jelzi, hogy az Egyesült Királyság által 2008. március 17. és a végső határozat meghozatala között kirótt túlzott díj tervezett, visszamenőleges visszatérítése további szerkezetátalakítási támogatásnak tűnik. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárást megindító határozat 94. bekezdése jelzi, hogy az Egyesült Királyság által 2008. március 17. és a végső határozat meghozatala között kirótt túlzott díj tervezett, visszamenőleges visszatérítése további szerkezetátalakítási támogatásnak tűnik.

| (40) | Az eljárást megindító határozat 96. bekezdése kételyeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás mértéke számszerűsíthető-e olyan benchmarkok használatával, mint az az ár, amelyet az NR a nemteljesítéskori csereügyletei után fizet, vagy az NR számára 2007. szeptember 17-e után más magánbankok által ajánlott hiteleszközök kamatlába, mivel ezek már figyelembe veszik az állami bankmentést. |
| --- | --- |

(40)

Az eljárást megindító határozat 96. bekezdése kételyeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás mértéke számszerűsíthető-e olyan benchmarkok használatával, mint az az ár, amelyet az NR a nemteljesítéskori csereügyletei után fizet, vagy az NR számára 2007. szeptember 17-e után más magánbankok által ajánlott hiteleszközök kamatlába, mivel ezek már figyelembe veszik az állami bankmentést.

3.2.   AZ ELJÁRÁST KITERJESZTŐ HATÁROZAT

| (41) | A Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 47. és 48. bekezdésében jelezte, hogy a kettéosztás eszközátvételi intézkedéshez hasonlítható a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének keretén belül (30) (a továbbiakban: értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény). Ezért felkérte az Egyesült Királyság hatóságait a kérdéssel kapcsolatos információ biztosítására. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 47. és 48. bekezdésében jelezte, hogy a kettéosztás eszközátvételi intézkedéshez hasonlítható a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének keretén belül (30) (a továbbiakban: értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény). Ezért felkérte az Egyesült Királyság hatóságait a kérdéssel kapcsolatos információ biztosítására.

| (42) | Az eljárást kiterjesztő határozat 57. bekezdésében a Bizottság pozitívan vette tudomásul, hogy a BankCo az Egyesült Királyság által tervezett intézkedések eredményeként láthatóan életképes bankká válik, és nem áll fenn annak kockázata, hogy az NR-hez hasonló likviditási problémái lesznek. Ugyanakkor azt is megállapította, hogy nem nyújtottak be olyan üzleti tervet, amely leírja, hogyan válik a BankCo életképes szervezetté közép és hosszú távon, ezért a BankCo életképességét nem tudták bemutatni. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárást kiterjesztő határozat 57. bekezdésében a Bizottság pozitívan vette tudomásul, hogy a BankCo az Egyesült Királyság által tervezett intézkedések eredményeként láthatóan életképes bankká válik, és nem áll fenn annak kockázata, hogy az NR-hez hasonló likviditási problémái lesznek. Ugyanakkor azt is megállapította, hogy nem nyújtottak be olyan üzleti tervet, amely leírja, hogyan válik a BankCo életképes szervezetté közép és hosszú távon, ezért a BankCo életképességét nem tudták bemutatni.

| (43) | Az eljárást kiterjesztő határozat 59. és 58. bekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a BankCo részére biztosított támogatás olyan típusú és összegű volt, amely a BankCo-t megszabadította minden, az NR által a múltban nyújtott kockázatos kölcsöntől, és az államkölcsön visszafizetésének kötelezettségétől, ugyanakkor a bankot jó minőségű eszközhöz és jelentős készpénz mennyiséghez juttatta. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyság hatóságai vállalják, hogy az AssetCo veszteségeit teljes mértékig finanszírozzák, amelynek jelzálogkölcsön állományát a tényleges gazdasági érték helyett könyvértéken értékelték fel. Ezért a Bizottság komolyan kétségbe vonta, hogy a támogatást ténylegesen a minimális szintre korlátozták. |
| --- | --- |

(43)

Az eljárást kiterjesztő határozat 59. és 58. bekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a BankCo részére biztosított támogatás olyan típusú és összegű volt, amely a BankCo-t megszabadította minden, az NR által a múltban nyújtott kockázatos kölcsöntől, és az államkölcsön visszafizetésének kötelezettségétől, ugyanakkor a bankot jó minőségű eszközhöz és jelentős készpénz mennyiséghez juttatta. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyság hatóságai vállalják, hogy az AssetCo veszteségeit teljes mértékig finanszírozzák, amelynek jelzálogkölcsön állományát a tényleges gazdasági érték helyett könyvértéken értékelték fel. Ezért a Bizottság komolyan kétségbe vonta, hogy a támogatást ténylegesen a minimális szintre korlátozták.

| (44) | A Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 60. bekezdésben kétségbe vonja, hogy az NR saját hozzájárulása elegendő lenne, mivel több olyan, az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedést, amely saját hozzájárulásnak tekinthető, – így különösen az aktív hiteltörlesztési politikát és az új kölcsönök limitálását – a módosított szerkezetátalakítási terv már nem tartalmazta. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 60. bekezdésben kétségbe vonja, hogy az NR saját hozzájárulása elegendő lenne, mivel több olyan, az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedést, amely saját hozzájárulásnak tekinthető, – így különösen az aktív hiteltörlesztési politikát és az új kölcsönök limitálását – a módosított szerkezetátalakítási terv már nem tartalmazta.

| (45) | Az eljárást kiterjesztő határozat 62. bekezdésében a Bizottság azt a kérdést vetette fel, hogy az NR kettéosztását követően a BankCo rendelkezésére álló finanszírozás lehetővé teszi-e számára a versenytársak kiszorítását a jelzálogkölcsön-piacról, amely így negatív tovagyűrűző hatást eredményez. |
| --- | --- |

(45)

Az eljárást kiterjesztő határozat 62. bekezdésében a Bizottság azt a kérdést vetette fel, hogy az NR kettéosztását követően a BankCo rendelkezésére álló finanszírozás lehetővé teszi-e számára a versenytársak kiszorítását a jelzálogkölcsön-piacról, amely így negatív tovagyűrűző hatást eredményez.

| (46) | A verseny torzulását korlátozó intézkedések vonatkozásában a Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 63. és 66. bekezdésében komoly kételyét fejezte ki a tervezett intézkedések elégséges voltát illetően. Először is, a Bizottság megjegyezte, hogy az NR kettéosztását követően a BankCo igen erős, versenyképes bankként kerül ki, amelyet nem terhelnek az NR által a múltban nyújtott kockázatos kölcsönök. Ezért a Bizottság kétségbe vonta, hogy a verseny torzulása valóban kompenzálható-e azzal a ténnyel, hogy a BankCo mérlegfőösszege alacsony. |
| --- | --- |

(46)

A verseny torzulását korlátozó intézkedések vonatkozásában a Bizottság az eljárást kiterjesztő határozat 63. és 66. bekezdésében komoly kételyét fejezte ki a tervezett intézkedések elégséges voltát illetően. Először is, a Bizottság megjegyezte, hogy az NR kettéosztását követően a BankCo igen erős, versenyképes bankként kerül ki, amelyet nem terhelnek az NR által a múltban nyújtott kockázatos kölcsönök. Ezért a Bizottság kétségbe vonta, hogy a verseny torzulása valóban kompenzálható-e azzal a ténnyel, hogy a BankCo mérlegfőösszege alacsony.

| (47) | Továbbá a Bizottság azt is megjegyezte, hogy figyelembe véve az NR számára biztosított támogatások magas összegét, kétségbe vonja, hogy megfelelő intézkedés hozható-e a verseny nemkívánatos torzulásának kiküszöbölésére az NR életképességének veszélyeztetése nélkül. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásának korlátozását célzó néhány intézkedést módosítottak vagy megszüntettek. |
| --- | --- |

(47)

Továbbá a Bizottság azt is megjegyezte, hogy figyelembe véve az NR számára biztosított támogatások magas összegét, kétségbe vonja, hogy megfelelő intézkedés hozható-e a verseny nemkívánatos torzulásának kiküszöbölésére az NR életképességének veszélyeztetése nélkül. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásának korlátozását célzó néhány intézkedést módosítottak vagy megszüntettek.

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (48) | Az eredeti illetve az eljárást kiterjesztő határozat közzétételét követően a Bizottság harmadik felektől észrevételeket kapott. |
| --- | --- |

(48)

Az eredeti illetve az eljárást kiterjesztő határozat közzétételét követően a Bizottság harmadik felektől észrevételeket kapott.

| (49) | Az eljárást megindító határozattal kapcsolatban a Bizottsághoz az alábbiaktól érkeztek észrevételek: Unite the Union, a lakás-takarékpénztárak egyesülete (Building Societies Association, a továbbiakban: BSA), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society (lakás-takarékpénztár), British Banking Association (brit bankügyi egyesület), Jim Cousins (az Egyesült Királyság Parlamentjének képviselője), Doug Henderson (az Egyesült Királyság Parlamentjének képviselője) és a newcastle-i hatóságok. Bár ezek az észrevételek nem kapcsolódnak az eljárást kiterjesztő határozat tárgyául szolgáló módosított szerkezetátalakítási tervhez, ezen eset szélesebb összefüggésében relevánsak lehetnek és ezért – amennyire általános jellegűek – e határozat 4.1. szakaszában röviden tárgyalásra kerülnek. |
| --- | --- |

(49)

Az eljárást megindító határozattal kapcsolatban a Bizottsághoz az alábbiaktól érkeztek észrevételek: Unite the Union, a lakás-takarékpénztárak egyesülete (Building Societies Association, a továbbiakban: BSA), SRM Global Master Fund LP, Alliance & Leicester Building Society (lakás-takarékpénztár), British Banking Association (brit bankügyi egyesület), Jim Cousins (az Egyesült Királyság Parlamentjének képviselője), Doug Henderson (az Egyesült Királyság Parlamentjének képviselője) és a newcastle-i hatóságok. Bár ezek az észrevételek nem kapcsolódnak az eljárást kiterjesztő határozat tárgyául szolgáló módosított szerkezetátalakítási tervhez, ezen eset szélesebb összefüggésében relevánsak lehetnek és ezért – amennyire általános jellegűek – e határozat 4.1. szakaszában röviden tárgyalásra kerülnek.

| (50) | Az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos, harmadik felektől származó észrevételeket a leeds-i lakás-takarékpénztár, a BSA és egy brit állampolgár terjesztett be. |
| --- | --- |

(50)

Az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos, harmadik felektől származó észrevételeket a leeds-i lakás-takarékpénztár, a BSA és egy brit állampolgár terjesztett be.

4.1.   AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZAT

| (51) | Az eljárást megindító határozattal kapcsolatban a harmadik felektől származó észrevételek elsősorban azokkal a versenytorzulásokkal foglalkoztak, amelyek az NR lakossági és intézményi ügyfeleinek betéteire vonatkozó garanciák miatt következtek be. Az NR lakossági betétállományának 2008 első hónapjaiban mutatkozó növekedése különösen is aggályosnak bizonyult, mivel a harmadik felek jelezték, hogy az NR állami garanciára támaszkodva magas betéti kamatokat kínált, ami versenyhátrányt jelent az NR versenytársai számára. A harmadik felek megállapították, hogy a verseny keretfeltételei csökkenthetik bizonyos kételyeiket. Más észrevételek az NR nagy észak-kelet-angliai munkáltatóként betöltött fontos szerepéhez kapcsolódtak illetve azon kompenzációra vonatkoztak, amely az NR részvényeseinek az Egyesült Királyságban bekövetkezett államosítás miatt járna. |
| --- | --- |

(51)

Az eljárást megindító határozattal kapcsolatban a harmadik felektől származó észrevételek elsősorban azokkal a versenytorzulásokkal foglalkoztak, amelyek az NR lakossági és intézményi ügyfeleinek betéteire vonatkozó garanciák miatt következtek be. Az NR lakossági betétállományának 2008 első hónapjaiban mutatkozó növekedése különösen is aggályosnak bizonyult, mivel a harmadik felek jelezték, hogy az NR állami garanciára támaszkodva magas betéti kamatokat kínált, ami versenyhátrányt jelent az NR versenytársai számára. A harmadik felek megállapították, hogy a verseny keretfeltételei csökkenthetik bizonyos kételyeiket. Más észrevételek az NR nagy észak-kelet-angliai munkáltatóként betöltött fontos szerepéhez kapcsolódtak illetve azon kompenzációra vonatkoztak, amely az NR részvényeseinek az Egyesült Királyságban bekövetkezett államosítás miatt járna.

4.2.   AZ ELJÁRÁST KITERJESZTŐ HATÁROZAT

| (52) | A Leeds Building Society az általa benyújtott dokumentumban aggodalmának adott hangot amiatt, hogy az NR miatt torzulhat a verseny; hangsúlyozta továbbá, hogy véleménye szerint nem kielégítő az NR saját hozzájárulása és a verseny jelenlegi keretrendszere csak korlátozott mértékben akadályozza az NR miatt bekövetkező versenytorzulást. Úgy vélte továbbá, hogy a kettéosztást követően a BankCo alacsony mérlegfőösszege nem ellensúlyozza a versenytorzulást, mivel a BankCo-nak nem kell felszívnia az NR múltbeli kockázatos kölcsöneiből eredő veszteségeket, ugyanakkor élvezni fogja az AssetCo mérlegfőösszegéből származó előnyöket. |
| --- | --- |

(52)

A Leeds Building Society az általa benyújtott dokumentumban aggodalmának adott hangot amiatt, hogy az NR miatt torzulhat a verseny; hangsúlyozta továbbá, hogy véleménye szerint nem kielégítő az NR saját hozzájárulása és a verseny jelenlegi keretrendszere csak korlátozott mértékben akadályozza az NR miatt bekövetkező versenytorzulást. Úgy vélte továbbá, hogy a kettéosztást követően a BankCo alacsony mérlegfőösszege nem ellensúlyozza a versenytorzulást, mivel a BankCo-nak nem kell felszívnia az NR múltbeli kockázatos kölcsöneiből eredő veszteségeket, ugyanakkor élvezni fogja az AssetCo mérlegfőösszegéből származó előnyöket.

| (53) | A BSA részletes észrevételeket nyújtott be. Véleménye szerint a kettéosztást követően közép- és hosszú távon a BankCo nagy valószínűséggel erős pozícióval fog rendelkezni az Egyesült Királyság jelzálog-piacán; korlátozott számú rossz adós mellett az új kölcsönök nyújtását lehetővé tevő nagymennyiségű forrással fog rendelkezni. A BSA felhívta a figyelmet a lakás-takarékpénztárak és a bankok közötti különbségre (ellentétben a bankokkal, a lakás-takarékpénztárak finanszírozási és kölcsönnyújtási tevékenysége korlátozott). A BSA utalt arra is, hogy a verseny keretfeltételeinek hatékonysága valószínűleg nem lesz elegendő ahhoz, hogy megakadályozza a verseny torzulását. Ezen túlmenően a BSA a versenytorzulást korlátozni képes intézkedéseket javasolt:






  i. | a BankCo fizessen ellentételezést azért a védelemért, amelyhez az AssetCo létrejöttével jutott; egy másik megoldás az lehet, hogy a BankCo kiindulási hitelállománya az átlagos versenytársakéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkezzen; |
| --- | --- | --- |

(53)

A BSA részletes észrevételeket nyújtott be. Véleménye szerint a kettéosztást követően közép- és hosszú távon a BankCo nagy valószínűséggel erős pozícióval fog rendelkezni az Egyesült Királyság jelzálog-piacán; korlátozott számú rossz adós mellett az új kölcsönök nyújtását lehetővé tevő nagymennyiségű forrással fog rendelkezni. A BSA felhívta a figyelmet a lakás-takarékpénztárak és a bankok közötti különbségre (ellentétben a bankokkal, a lakás-takarékpénztárak finanszírozási és kölcsönnyújtási tevékenysége korlátozott). A BSA utalt arra is, hogy a verseny keretfeltételeinek hatékonysága valószínűleg nem lesz elegendő ahhoz, hogy megakadályozza a verseny torzulását. Ezen túlmenően a BSA a versenytorzulást korlátozni képes intézkedéseket javasolt:

i.

a BankCo fizessen ellentételezést azért a védelemért, amelyhez az AssetCo létrejöttével jutott; egy másik megoldás az lehet, hogy a BankCo kiindulási hitelállománya az átlagos versenytársakéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkezzen;

| ii. | a lakossági és az intézményi ügyfelek betéteivel kapcsolatos állami garanciákat a lehető leghamarabb meg kell szüntetni; egy másik megoldás az lehet, hogy a BankCo az állami hitelgarancia-konstrukciók igénybevételéért a többi bankkal arányos árat fizessen; |
| --- | --- |

ii.

a lakossági és az intézményi ügyfelek betéteivel kapcsolatos állami garanciákat a lehető leghamarabb meg kell szüntetni; egy másik megoldás az lehet, hogy a BankCo az állami hitelgarancia-konstrukciók igénybevételéért a többi bankkal arányos árat fizessen;

| iii. | amennyiben nincs mód az i) és ii) pontokban javasolt intézkedések végrehajtására, szükség lehet a BankCo tevékenységének közvetlenebb ellenőrzésére; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben nincs mód az i) és ii) pontokban javasolt intézkedések végrehajtására, szükség lehet a BankCo tevékenységének közvetlenebb ellenőrzésére;

| iv. | a BankCo új hiteleinek jelentős részét a jelzálogpiac olyan szegmenseiben nyújtsa, ahol jelenleg nem működnek magánszektorbeli hitelezők (például magas hitelfedezeti arány vagy külön az első alkalommal vásárlóknak szánt hitelek); |
| --- | --- |

iv.

a BankCo új hiteleinek jelentős részét a jelzálogpiac olyan szegmenseiben nyújtsa, ahol jelenleg nem működnek magánszektorbeli hitelezők (például magas hitelfedezeti arány vagy külön az első alkalommal vásárlóknak szánt hitelek);

| v. | a BankCo ár terén mutatkozó versenyképességét korlátozni kell a jelzálogpiac azon területein, ahol a BankCo versenytársai magánszektorbeli hitelnyújtók; erre megoldás lehet a Moneyfacts jelzálog-alapú hitelezésre vonatkozó „best buy” (legjobb vétel) táblázataiból (azaz a legjobb öt hitelnyújtóra vonatkozó adatokból) való kimaradás; |
| --- | --- |

v.

a BankCo ár terén mutatkozó versenyképességét korlátozni kell a jelzálogpiac azon területein, ahol a BankCo versenytársai magánszektorbeli hitelnyújtók; erre megoldás lehet a Moneyfacts jelzálog-alapú hitelezésre vonatkozó „best buy” (legjobb vétel) táblázataiból (azaz a legjobb öt hitelnyújtóra vonatkozó adatokból) való kimaradás;

| vi. | a BankCo maradjon ki a Moneyfacts megtakarítási számlákra vonatkozó öt legjobb lehetőséget feltüntető táblázatából mindaddig, amíg meg nem szűnik a lakossági betétekre vonatkozó garancia. |
| --- | --- |

vi.

a BankCo maradjon ki a Moneyfacts megtakarítási számlákra vonatkozó öt legjobb lehetőséget feltüntető táblázatából mindaddig, amíg meg nem szűnik a lakossági betétekre vonatkozó garancia.

| (54) | A brit állampolgár észrevételei az NR által kibocsátott alárendelt adósságpapírok kamatszelvényeinek kuponjainak kifizetésére vonatkoztak illetve azon hatásokra, amelyeket e kifizetések felfüggesztése esetén érnék az ilyen eszközökkel rendelkező egyéneket. |
| --- | --- |

(54)

A brit állampolgár észrevételei az NR által kibocsátott alárendelt adósságpapírok kamatszelvényeinek kuponjainak kifizetésére vonatkoztak illetve azon hatásokra, amelyeket e kifizetések felfüggesztése esetén érnék az ilyen eszközökkel rendelkező egyéneket.

5.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBÓL ÉRKEZETT ÉSZREVÉTELEK

| (55) | E határozatban az eljárást megindító határozattal kapcsolatban kizárólag olyan, harmadik felektől érkezett észrevételek szerepelnek, amelyek a módosított szerkezetátalakítási terv értékelésénél relevánsak lehetnek. Ennek megfelelően az Egyesült Királyságból érkezett, az eljárást megindító határozattal kapcsolatban az 5.1. szakaszban ismertetett észrevételek is ezen kérdésekre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(55)

E határozatban az eljárást megindító határozattal kapcsolatban kizárólag olyan, harmadik felektől érkezett észrevételek szerepelnek, amelyek a módosított szerkezetátalakítási terv értékelésénél relevánsak lehetnek. Ennek megfelelően az Egyesült Királyságból érkezett, az eljárást megindító határozattal kapcsolatban az 5.1. szakaszban ismertetett észrevételek is ezen kérdésekre korlátozódnak.

5.1.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZATBAN FELMERÜLT KÉTELYEKKEL KAPCSOLATBAN

| (56) | Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésében megfogalmazott kételyekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai véleménye szerint [...]. Ezért az nem tekinthető támogatásnak. Amennyiben mégis annak minősülne, akkor sem tekinthető korlátlannak. |
| --- | --- |

(56)

Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésében megfogalmazott kételyekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai véleménye szerint [...]. Ezért az nem tekinthető támogatásnak. Amennyiben mégis annak minősülne, akkor sem tekinthető korlátlannak.

| (57) | Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai nem tagadják, hogy az új hitelkamatláb- és díjmegállapodások – az állami támogatás jóváhagyását követő – 2008. április 1-jei visszadátumozása további szerkezetátalakítási támogatást jelent. Megjegyzik azonban, hogy ez az a minimum, amire szükség van ahhoz, hogy az NR továbbra is megfeleljen a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint feltételeinek. |
| --- | --- |

(57)

Az eljárást megindító határozat 91. bekezdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai nem tagadják, hogy az új hitelkamatláb- és díjmegállapodások – az állami támogatás jóváhagyását követő – 2008. április 1-jei visszadátumozása további szerkezetátalakítási támogatást jelent. Megjegyzik azonban, hogy ez az a minimum, amire szükség van ahhoz, hogy az NR továbbra is megfeleljen a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint feltételeinek.

| (58) | Az eljárást megindító határozat 96. bekezdésében megfogalmazott kételyekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság elsőként azt szögezte le, hogy csak mesterségesen lehetne az állami eszközök és az állami garanciák által fedezett összegek teljes értékét támogatásnak tekinteni. Valójában az NR továbbra is kiváló minőségű eszközökkel rendelkezik, továbbá figyelembe kell venni azt a jelentős biztonságot, amit a hitel- és garanciamegállapodások biztosításának időpontjában az állam javára nyújt. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a legkevésbé mesterséges módszertan az lenne, ha az intézkedéseket benchmarkok (pl. tényleges finanszírozási ajánlatok, nemteljesítéskori csereügyletek díjai és az alárendelt kölcsönök spreadjei) alapján számszerűsítenék. Legfeljebb a támogatás minimális összegét lehetne a Bizottság 2008. július 1-je óta érvényben lévő hivatalos referencia-kamatlába alapján kiszámítani. |
| --- | --- |

(58)

Az eljárást megindító határozat 96. bekezdésében megfogalmazott kételyekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság elsőként azt szögezte le, hogy csak mesterségesen lehetne az állami eszközök és az állami garanciák által fedezett összegek teljes értékét támogatásnak tekinteni. Valójában az NR továbbra is kiváló minőségű eszközökkel rendelkezik, továbbá figyelembe kell venni azt a jelentős biztonságot, amit a hitel- és garanciamegállapodások biztosításának időpontjában az állam javára nyújt. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a legkevésbé mesterséges módszertan az lenne, ha az intézkedéseket benchmarkok (pl. tényleges finanszírozási ajánlatok, nemteljesítéskori csereügyletek díjai és az alárendelt kölcsönök spreadjei) alapján számszerűsítenék. Legfeljebb a támogatás minimális összegét lehetne a Bizottság 2008. július 1-je óta érvényben lévő hivatalos referencia-kamatlába alapján kiszámítani.

5.2.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁST KITERJESZTŐ HATÁROZATBAN FELMERÜLT KÉTELYEKKEL KAPCSOLATBAN

| (59) | Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a kettéosztásra történő alkalmazhatóságával kapcsolatban az Egyesült Királyság jelezte, hogy a Bizottság elemzését az alábbi okok miatt nem fogadja el. Először, az NR 100 %-ban állami tulajdonban van, ezért – ellentétben más esetekkel, ahol az állam valamely magánkézben lévő banktól az értékvesztett eszközöket vásárlás vagy garancianyújtás révén veszi át – az Egyesült Királyság nem veheti meg az értékvesztett eszközöket, mivel azok már saját tulajdonában vannak. Másodszor, az Egyesült Királyság hatóságainak véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény célja elsődlegesen olyan helyzetek kezelése, amikor nagyfokú bizonytalanság áll fenn a bankok összetett és át nem látható értékvesztett eszközeiből eredő kockázatok tekintetében. Az Egyesült Királyság szerint az NR jelzálogtermékei, jelzálog-alapú értékpapírjai és államkincstári eszközei nem tartoznak ebbe a kategóriába. Végül pedig az Egyesült Királyság hatóságai azzal érvelnek, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elsősorban a tehermegosztás elvét tartja szem előtt, amelynek során az elsődleges veszteség bizonyos elemei elsősorban a bankot terhelik. Az NR esetében erre nincs mód, mivel az állam már a kettéosztás előtt is az összes eszköz tulajdonosa. |
| --- | --- |

(59)

Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a kettéosztásra történő alkalmazhatóságával kapcsolatban az Egyesült Királyság jelezte, hogy a Bizottság elemzését az alábbi okok miatt nem fogadja el. Először, az NR 100 %-ban állami tulajdonban van, ezért – ellentétben más esetekkel, ahol az állam valamely magánkézben lévő banktól az értékvesztett eszközöket vásárlás vagy garancianyújtás révén veszi át – az Egyesült Királyság nem veheti meg az értékvesztett eszközöket, mivel azok már saját tulajdonában vannak. Másodszor, az Egyesült Királyság hatóságainak véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény célja elsődlegesen olyan helyzetek kezelése, amikor nagyfokú bizonytalanság áll fenn a bankok összetett és át nem látható értékvesztett eszközeiből eredő kockázatok tekintetében. Az Egyesült Királyság szerint az NR jelzálogtermékei, jelzálog-alapú értékpapírjai és államkincstári eszközei nem tartoznak ebbe a kategóriába. Végül pedig az Egyesült Királyság hatóságai azzal érvelnek, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elsősorban a tehermegosztás elvét tartja szem előtt, amelynek során az elsődleges veszteség bizonyos elemei elsősorban a bankot terhelik. Az NR esetében erre nincs mód, mivel az állam már a kettéosztás előtt is az összes eszköz tulajdonosa.

| (60) | Az Egyesült Királyság hatóságai észrevételeikben jelezték, hogy a Bizottsághoz 2009. június 10-én benyújtott üzleti tervben a Bizottság rendelkezésére bocsátották mindazon információkat, amelyek bizonyítják a BankCo életképességét (31). Az üzleti tervben a BankCo életképességét stressztesztnek vetették alá komoly recessziót felvázoló forgatókönyv alapján (amely szerint 2011-ben a munkanélküliek száma 3,6 millióra nő, a lakásárak pedig a legmagasabb szinthez képest 50 %-kal csökkennek). Ez a stresszteszt azt mutatja, hogy a BankCo még komoly recesszió esetén is életképes marad. |
| --- | --- |

(60)

Az Egyesült Királyság hatóságai észrevételeikben jelezték, hogy a Bizottsághoz 2009. június 10-én benyújtott üzleti tervben a Bizottság rendelkezésére bocsátották mindazon információkat, amelyek bizonyítják a BankCo életképességét (31). Az üzleti tervben a BankCo életképességét stressztesztnek vetették alá komoly recessziót felvázoló forgatókönyv alapján (amely szerint 2011-ben a munkanélküliek száma 3,6 millióra nő, a lakásárak pedig a legmagasabb szinthez képest 50 %-kal csökkennek). Ez a stresszteszt azt mutatja, hogy a BankCo még komoly recesszió esetén is életképes marad.

| (61) | A Bizottságnak kételyei voltak a tekintetben, hogy az NR-nek juttatott támogatás valóban csak a szükséges minimumra szorítkozik; ezzel kapcsolatban az Egyesült Királyság vitatja, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv révén egy szuper-versenyképes új bank jönne létre. Az Egyesült Királyság leszögezi, hogy a BankCo tőkeszerkezetét és finanszírozását kellő gondossággal alakították ki, hogy még nagy megterheléssel járó helyzetben is életképes maradjon. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottságnak kételyei voltak a tekintetben, hogy az NR-nek juttatott támogatás valóban csak a szükséges minimumra szorítkozik; ezzel kapcsolatban az Egyesült Királyság vitatja, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv révén egy szuper-versenyképes új bank jönne létre. Az Egyesült Királyság leszögezi, hogy a BankCo tőkeszerkezetét és finanszírozását kellő gondossággal alakították ki, hogy még nagy megterheléssel járó helyzetben is életképes maradjon.

| (62) | Az Egyesült Királyság véleménye szerint nem arról van szó, hogy az állam teljes mértékben finanszírozni és támogatni kívánja az AssetCo veszteségeit. Az Egyesült Királyság leszögezi, hogy az állam nem vállalt garanciát az AssetCo eszközeire. Az Egyesült Királyság hatóságai azonban jelezték, hogy [...], további támogatás válhat szükségessé [...]. |
| --- | --- |

(62)

Az Egyesült Királyság véleménye szerint nem arról van szó, hogy az állam teljes mértékben finanszírozni és támogatni kívánja az AssetCo veszteségeit. Az Egyesült Királyság leszögezi, hogy az állam nem vállalt garanciát az AssetCo eszközeire. Az Egyesült Királyság hatóságai azonban jelezték, hogy [...], további támogatás válhat szükségessé [...].

| (63) | Az NR által a szerkezetátalakításhoz nyújtott saját hozzájárulás kapcsán az Egyesült Királyság hatóságai leszögezik, hogy az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő hitelezési felső határok és az aktív törlesztési politika a saját hozzájárulást helyettesítő kompenzáló intézkedések kívántak lenni. A jelzáloghitelek esetében alkalmazott felső határok kapcsán az Egyesült Királyság azzal érvel, hogy a pénzügyi és gazdasági válság következtében az Egyesült Királyság jelzálogpiacának szűk a kapacitása, a BankCo hitelkihelyezéseinek tervezett növekedése korlátozott mértékű és nincs negatív hatással a többi versenytársra. Az aktív jelzálogtörlesztési program tovább szűkítette az Egyesült Királyság piacán elérhető jelzáloghitelek körét (az új hitelkihelyezések terén mutatkozó csökkenés 40 %-a ennek következménye). Az Egyesült Királyság véleménye szerint az NR a szerkezetátalakításhoz mintegy 2,2 milliárd GBP értékű Home Equity Release Mortgage (a továbbiakban: HERM) portfóliójának értékesítésével, a szerkezetátalakítási veszteségek fedezésével járult hozzá, és [...]. |
| --- | --- |

(63)

Az NR által a szerkezetátalakításhoz nyújtott saját hozzájárulás kapcsán az Egyesült Királyság hatóságai leszögezik, hogy az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő hitelezési felső határok és az aktív törlesztési politika a saját hozzájárulást helyettesítő kompenzáló intézkedések kívántak lenni. A jelzáloghitelek esetében alkalmazott felső határok kapcsán az Egyesült Királyság azzal érvel, hogy a pénzügyi és gazdasági válság következtében az Egyesült Királyság jelzálogpiacának szűk a kapacitása, a BankCo hitelkihelyezéseinek tervezett növekedése korlátozott mértékű és nincs negatív hatással a többi versenytársra. Az aktív jelzálogtörlesztési program tovább szűkítette az Egyesült Királyság piacán elérhető jelzáloghitelek körét (az új hitelkihelyezések terén mutatkozó csökkenés 40 %-a ennek következménye). Az Egyesült Királyság véleménye szerint az NR a szerkezetátalakításhoz mintegy 2,2 milliárd GBP értékű Home Equity Release Mortgage (a továbbiakban: HERM) portfóliójának értékesítésével, a szerkezetátalakítási veszteségek fedezésével járult hozzá, és [...].

| (64) | Az Egyesült Királyság beadványában jelezte, hogy meggyőződése szerint a BankCo esetében előrejelzett növekvő hitelkihelyezés minden valószínűség szerint nem lesz hatással a jelzálogpiacra vagy a BankCo versenytársaira, mivel a piac kapacitása korlátozott. A BankCo hitelezési képességének növelése némileg enyhítené e kételyeket, ugyanakkor elegendő kereslet maradna a többi versenytárs számára is. Az Egyesült Királyság azt is valószínűtlennek tartja, hogy a BankCo a kettéosztást és az ideiglenes állami tulajdonból való kilépést követően gyorsan növelné hitelkihelyezéseit, mivel még meg kell szereznie az új hitelek nyújtásához szükséges forrásokat. Végül pedig az Egyesült Királyság megállapítja, hogy a BankCo-nak nem lesz kiváltságos hozzáférése az AssetCo megmaradt ügyfélbázisához. |
| --- | --- |

(64)

Az Egyesült Királyság beadványában jelezte, hogy meggyőződése szerint a BankCo esetében előrejelzett növekvő hitelkihelyezés minden valószínűség szerint nem lesz hatással a jelzálogpiacra vagy a BankCo versenytársaira, mivel a piac kapacitása korlátozott. A BankCo hitelezési képességének növelése némileg enyhítené e kételyeket, ugyanakkor elegendő kereslet maradna a többi versenytárs számára is. Az Egyesült Királyság azt is valószínűtlennek tartja, hogy a BankCo a kettéosztást és az ideiglenes állami tulajdonból való kilépést követően gyorsan növelné hitelkihelyezéseit, mivel még meg kell szereznie az új hitelek nyújtásához szükséges forrásokat. Végül pedig az Egyesült Királyság megállapítja, hogy a BankCo-nak nem lesz kiváltságos hozzáférése az AssetCo megmaradt ügyfélbázisához.

| (65) | A támogatás összege tekintetében az Egyesült Királyság nem fogadja el a Bizottság azon javaslatát, miszerint ez úgy állapítható meg, hogy az AssetCo eszközeinek piaci értékét levonják azok könyv szerinti értékéből. Az Egyesült Királyság véleménye szerint ez a módszertan túlbecsülné a BankCo-nak nyújtott bármely támogatás összegét. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy különbséget kell tenni a BankCo-nak illetve az AssetCo-nak nyújtott támogatás között, továbbá az AssetCo-nak nyújtott támogatás nem okvetlenül jelent előnyt a BankCo számára. A BankCo-nak nyújtott támogatás összegének tükröznie kell azt a versenyhatást, amelyet a BankCo a többi versenytársra gyakorol, ezt pedig nem tartalmazza a Bizottság által javasolt módszertan. |
| --- | --- |

(65)

A támogatás összege tekintetében az Egyesült Királyság nem fogadja el a Bizottság azon javaslatát, miszerint ez úgy állapítható meg, hogy az AssetCo eszközeinek piaci értékét levonják azok könyv szerinti értékéből. Az Egyesült Királyság véleménye szerint ez a módszertan túlbecsülné a BankCo-nak nyújtott bármely támogatás összegét. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy különbséget kell tenni a BankCo-nak illetve az AssetCo-nak nyújtott támogatás között, továbbá az AssetCo-nak nyújtott támogatás nem okvetlenül jelent előnyt a BankCo számára. A BankCo-nak nyújtott támogatás összegének tükröznie kell azt a versenyhatást, amelyet a BankCo a többi versenytársra gyakorol, ezt pedig nem tartalmazza a Bizottság által javasolt módszertan.

| (66) | A Bizottság által az AssetCo vonatkozásában előterjesztett módszertan az Egyesült Királyság véleménye szerint azon a feltételezésen alapul, miszerint az Egyesült Királyság fedezné az eszközök könyv szerinti és piaci értéke közötti különbséget. Ez nem így van, mivel az Egyesült Királyság garanciái az AssetCo eszközeinek végső értéke illetve kötelezettségeinek könyv szerinti értéke közötti különbséget fedezik (azaz amennyiben az eszközök nem elégségesek az összes kötelezettség fedezésére, úgy az Egyesült Királyság fedezi a különbséget). |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság által az AssetCo vonatkozásában előterjesztett módszertan az Egyesült Királyság véleménye szerint azon a feltételezésen alapul, miszerint az Egyesült Királyság fedezné az eszközök könyv szerinti és piaci értéke közötti különbséget. Ez nem így van, mivel az Egyesült Királyság garanciái az AssetCo eszközeinek végső értéke illetve kötelezettségeinek könyv szerinti értéke közötti különbséget fedezik (azaz amennyiben az eszközök nem elégségesek az összes kötelezettség fedezésére, úgy az Egyesült Királyság fedezi a különbséget).

| (67) | Az Egyesült Királyság véleménye szerint a BankCo-nak nyújtott támogatás összegének megbecslésére szolgáló helyes módszertan az, ha összegzik az összes közvetlen tőkeinjekció könyv szerinti értékét és – az összes folyamatban lévő garanciavállalás értékét figyelembe véve – az ezek esetében fizetett díjakat, illetve a BankCo számára a jó minőségű jelzálogállományból eredő előnyök értékét, valamint azon inkrementális értéket is, amely a BankCo-nál az NR lakossági betétállományának átvétele kapcsán jelentkezik. |
| --- | --- |

(67)

Az Egyesült Királyság véleménye szerint a BankCo-nak nyújtott támogatás összegének megbecslésére szolgáló helyes módszertan az, ha összegzik az összes közvetlen tőkeinjekció könyv szerinti értékét és – az összes folyamatban lévő garanciavállalás értékét figyelembe véve – az ezek esetében fizetett díjakat, illetve a BankCo számára a jó minőségű jelzálogállományból eredő előnyök értékét, valamint azon inkrementális értéket is, amely a BankCo-nál az NR lakossági betétállományának átvétele kapcsán jelentkezik.

| (68) | Az Egyesült Királyság véleménye szerint az AssetCo-nak nyújtott támogatás összegét úgy kapjuk meg, ha az NR-nek nyújtott támogatás teljes értékéből levonjuk a BankCo-nak az AssetCo-n keresztül nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(68)

Az Egyesült Királyság véleménye szerint az AssetCo-nak nyújtott támogatás összegét úgy kapjuk meg, ha az NR-nek nyújtott támogatás teljes értékéből levonjuk a BankCo-nak az AssetCo-n keresztül nyújtott támogatást.

5.3.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELTEKNEK AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZATBAN SZEREPLŐ MEGÁLLAPÍTÁSAIVAL KAPCSOLATBAN

| (69) | A lakossági betétek állományának növekedésére vonatkozó, harmadik felektől származó aggályokkal kapcsolatban az Egyesült Királyság az alábbi észrevételeket tette. |
| --- | --- |

(69)

A lakossági betétek állományának növekedésére vonatkozó, harmadik felektől származó aggályokkal kapcsolatban az Egyesült Királyság az alábbi észrevételeket tette.

| (70) | Az Egyesült Királyság véleménye szerint a megtakarítási termékek árazásával kapcsolatban harmadik felek által benyújtott észrevételek nem veszik figyelembe az NR-nek a 2007. szeptemberi bankpánikot követően erősen lecsökkent lakossági betétállományát. Az NR mérlegének stabilizálása érdekében lehetővé kell tenni lakossági betétekből álló alapjának újraépítését. Az Egyesült Királyság leszögezte, hogy az Egyesült Királyságban 1,5 %-os piaci részesedési felső határ van érvényben a lakossági betétekre. Ez a felső határ megakadályozza majd, hogy az NR túlságosan agresszív árpolitikát folytasson és ezzel egyidejűleg korlátozza az NR-nek a megtakarítási piacra gyakorolt hatását. Az Egyesült Királyság azt is kijelenti, hogy az NR nem követett agresszív árképzési stratégiát lakossági betéti termékeivel; ezt mutatja az a tény is, hogy az NR nem szerepelt a Moneyfacts megtakarítási táblázatainak első 3 helyén azóta, hogy a verseny keretfeltételei bevezetésre kerültek. |
| --- | --- |

(70)

Az Egyesült Királyság véleménye szerint a megtakarítási termékek árazásával kapcsolatban harmadik felek által benyújtott észrevételek nem veszik figyelembe az NR-nek a 2007. szeptemberi bankpánikot követően erősen lecsökkent lakossági betétállományát. Az NR mérlegének stabilizálása érdekében lehetővé kell tenni lakossági betétekből álló alapjának újraépítését. Az Egyesült Királyság leszögezte, hogy az Egyesült Királyságban 1,5 %-os piaci részesedési felső határ van érvényben a lakossági betétekre. Ez a felső határ megakadályozza majd, hogy az NR túlságosan agresszív árpolitikát folytasson és ezzel egyidejűleg korlátozza az NR-nek a megtakarítási piacra gyakorolt hatását. Az Egyesült Királyság azt is kijelenti, hogy az NR nem követett agresszív árképzési stratégiát lakossági betéti termékeivel; ezt mutatja az a tény is, hogy az NR nem szerepelt a Moneyfacts megtakarítási táblázatainak első 3 helyén azóta, hogy a verseny keretfeltételei bevezetésre kerültek.

| (71) | Az Egyesült Királyság továbbá azzal is érvel, hogy megtakarítási célú termékeinek árazása kapcsán érvényesített bármely további limit megakadályozná az NR-t abban, hogy megszerezze a tervezett új hitelkihelyezésekhez szükséges forrásokat. Egyben veszélyeztetné az NR azon képességét is, hogy eleget tegyen az ideiglenes állami tulajdonból eredő kötelezettségeinek és megakadályozná az NR-t abban, hogy reagáljon a finanszírozási helyzetére negatívan ható eseményekre. |
| --- | --- |

(71)

Az Egyesült Királyság továbbá azzal is érvel, hogy megtakarítási célú termékeinek árazása kapcsán érvényesített bármely további limit megakadályozná az NR-t abban, hogy megszerezze a tervezett új hitelkihelyezésekhez szükséges forrásokat. Egyben veszélyeztetné az NR azon képességét is, hogy eleget tegyen az ideiglenes állami tulajdonból eredő kötelezettségeinek és megakadályozná az NR-t abban, hogy reagáljon a finanszírozási helyzetére negatívan ható eseményekre.

| (72) | A versenyre 2008. március 31-e óta érvényben lévő keretrendszer tekintetében az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy a keretrendszerben szereplő kötött magatartási szabályok megfelelően korlátozzák az NR-nek az Egyesült Királyság piacain folytatott versenytevékenységét. |
| --- | --- |

(72)

A versenyre 2008. március 31-e óta érvényben lévő keretrendszer tekintetében az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy a keretrendszerben szereplő kötött magatartási szabályok megfelelően korlátozzák az NR-nek az Egyesült Királyság piacain folytatott versenytevékenységét.

5.4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELTEKNEK AZ ELJÁRÁST KITERJESZTŐ HATÁROZATBAN SZEREPLŐ MEGÁLLAPÍTÁSAIVAL KAPCSOLATBAN

| (73) | A Bizottságnak az eljárást kiterjesztő határozatban kifejtett kételyeire és a harmadik felektől érkezett észrevételekre reagálva az Egyesült Királyság hatóságai megváltoztatták a módosított szerkezetátalakítási tervet. Ezeket a változtatásokat ezen határozat 2.2. szakasza ((27), (28) és (29) preambulumbekezdés) részletezi. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottságnak az eljárást kiterjesztő határozatban kifejtett kételyeire és a harmadik felektől érkezett észrevételekre reagálva az Egyesült Királyság hatóságai megváltoztatták a módosított szerkezetátalakítási tervet. Ezeket a változtatásokat ezen határozat 2.2. szakasza ((27), (28) és (29) preambulumbekezdés) részletezi.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (74) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv által bevezetett vagy módosított intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv által bevezetett vagy módosított intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (75) | A Bizottság által már jóváhagyott megmentési célú támogatás jellegű intézkedések és az ezen esetre vonatkozó két korábbi döntés (azaz a (30) preambulumbekezdésben említett i., ii. és iii. intézkedések, illetve a lakossági és intézményi ügyfelek betéteire vonatkozó garanciák és a BoE/HMT likviditási eszköz) kapcsán a Bizottság már megállapította, hogy ezen intézkedések az NR-nek juttatott állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a BankCo jogosult olyan konstrukciók használatára, amelyeket az Egyesült Királyság a pénzügyi válság során vezetett be a bankok számára és amelyeket a Bizottság jóváhagyott, feltéve, hogy ezen konstrukciók a kettéosztást követően is még érvényben vannak (32). |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság által már jóváhagyott megmentési célú támogatás jellegű intézkedések és az ezen esetre vonatkozó két korábbi döntés (azaz a (30) preambulumbekezdésben említett i., ii. és iii. intézkedések, illetve a lakossági és intézményi ügyfelek betéteire vonatkozó garanciák és a BoE/HMT likviditási eszköz) kapcsán a Bizottság már megállapította, hogy ezen intézkedések az NR-nek juttatott állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a BankCo jogosult olyan konstrukciók használatára, amelyeket az Egyesült Királyság a pénzügyi válság során vezetett be a bankok számára és amelyeket a Bizottság jóváhagyott, feltéve, hogy ezen konstrukciók a kettéosztást követően is még érvényben vannak (32).

| (76) | E határozat (30) preambulumbekezdése már ismertette azon intézkedéseket, amelyeket jelen határozatnak értékelnie kell abból a szempontból, hogy azok állami támogatásnak minősülnek-e. Az NR szempontjából ezek közül iv. és v. a releváns intézkedések, a BankCo szempontjából a vi., vii. és viii., az AssetCo szempontjából pedig a ix–xii. |
| --- | --- |

(76)

E határozat (30) preambulumbekezdése már ismertette azon intézkedéseket, amelyeket jelen határozatnak értékelnie kell abból a szempontból, hogy azok állami támogatásnak minősülnek-e. Az NR szempontjából ezek közül iv. és v. a releváns intézkedések, a BankCo szempontjából a vi., vii. és viii., az AssetCo szempontjából pedig a ix–xii.

| (77) | Az összes említett intézkedést állami forrásokból finanszírozzák, mivel az intézkedések körébe az állam által finanszírozott államkölcsönök, támogatások és garanciák tartoznak (33). |
| --- | --- |

(77)

Az összes említett intézkedést állami forrásokból finanszírozzák, mivel az intézkedések körébe az állam által finanszírozott államkölcsönök, támogatások és garanciák tartoznak (33).

| (78) | A Bizottságnak azt is értékelnie kell, hogy az intézkedések szelektív előnyt jelentenek-e a támogatás kedvezményezettje vagy kedvezményezettei számára. Az itt szereplő intézkedések szelektívek, mivel kizárólag az NR, a BankCo és az AssetCo előnyét szolgálják. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottságnak azt is értékelnie kell, hogy az intézkedések szelektív előnyt jelentenek-e a támogatás kedvezményezettje vagy kedvezményezettei számára. Az itt szereplő intézkedések szelektívek, mivel kizárólag az NR, a BankCo és az AssetCo előnyét szolgálják.

| (79) | Az intézkedések a kettéosztásig folytatott gazdasági tevékenysége során az NR-t illetve azt követően utódait, a BankCo-t és az AssetCo-t előnyhöz juttatják. |
| --- | --- |

(79)

Az intézkedések a kettéosztásig folytatott gazdasági tevékenysége során az NR-t illetve azt követően utódait, a BankCo-t és az AssetCo-t előnyhöz juttatják.

| (80) | Az NR-nek haszna származik a BoE/HMT likviditási eszköz esetében az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazásából illetve a Bizottsági jóváhagyását követően 156,4 millió GBP utólagos visszatérítéséből (iv. intézkedés). Ez előnyt jelent az NR számára, mivel ezen díjak alacsonyabbak a piaci árnál. |
| --- | --- |

(80)

Az NR-nek haszna származik a BoE/HMT likviditási eszköz esetében az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazásából illetve a Bizottsági jóváhagyását követően 156,4 millió GBP utólagos visszatérítéséből (iv. intézkedés). Ez előnyt jelent az NR számára, mivel ezen díjak alacsonyabbak a piaci árnál.

| (81) | Az NR számára jelentős előnyt biztosít az a tény is, hogy a HMT kötelezettséget vállalt a FSA felé a tőkekövetelmények előírt szintje feletti működésre (v. intézkedés), mivel ennek eredményeképp a FSA: 1. nem követelte meg az NR feltőkésítését az államosítást követően, 2. lehetővé tette az NR számára, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkét beszámítsa a 2008. júniusi szavatoló tőkéjébe és 3. a későbbiekben megengedte, hogy 2009 júliusától egészen a kettéosztásig a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint alatt működjön. |
| --- | --- |

(81)

Az NR számára jelentős előnyt biztosít az a tény is, hogy a HMT kötelezettséget vállalt a FSA felé a tőkekövetelmények előírt szintje feletti működésre (v. intézkedés), mivel ennek eredményeképp a FSA: 1. nem követelte meg az NR feltőkésítését az államosítást követően, 2. lehetővé tette az NR számára, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkét beszámítsa a 2008. júniusi szavatoló tőkéjébe és 3. a későbbiekben megengedte, hogy 2009 júliusától egészen a kettéosztásig a jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint alatt működjön.

| (82) | A BankCo érdekében hozott intézkedések tekintetében a Bizottság az NR-nek juttatott megmentési támogatás jóváhagyásakor már megállapította, hogy a lakossági betétekre vállalt garancia (vi. intézkedés) előnyhöz juttatja a kedvezményezettet, azaz ebben az esetben a BankCo-t. Bár a garancia meg fog szűnni [...], a BankCo előnye továbbra is fennáll azon időszakban, amikor a garancia még érvényben van. A BankCo által fizetendő díj változása nincs összhangban a piaci feltételekkel. E tekintetben az NR CDS (nemteljesítéskori csereügylet) spread-je lényegesen meghaladja az 50 bázispontot. Ezért megállapítható, hogy az intézkedés előnyt biztosít a BankCo számára. |
| --- | --- |

(82)

A BankCo érdekében hozott intézkedések tekintetében a Bizottság az NR-nek juttatott megmentési támogatás jóváhagyásakor már megállapította, hogy a lakossági betétekre vállalt garancia (vi. intézkedés) előnyhöz juttatja a kedvezményezettet, azaz ebben az esetben a BankCo-t. Bár a garancia meg fog szűnni [...], a BankCo előnye továbbra is fennáll azon időszakban, amikor a garancia még érvényben van. A BankCo által fizetendő díj változása nincs összhangban a piaci feltételekkel. E tekintetben az NR CDS (nemteljesítéskori csereügylet) spread-je lényegesen meghaladja az 50 bázispontot. Ezért megállapítható, hogy az intézkedés előnyt biztosít a BankCo számára.

| (83) | Az intézményi ügyfelek esetében a kettéosztástól 2010. december 31-ig a BankCo-nak továbbra is nyújtott garanciák (vi. intézkedés) kapcsán a Bizottság az NR-nek juttatott megmentési támogatás jóváhagyásakor már megállapította az előny meglétét. A díj változásaival kapcsolatban a kettéosztást követően a BankCo olyan díjat fizet, ami megfelel a más bankok által az Egyesült Királyság hitelgarancia rendszere (CGS) kontextusában fizetett díjnak. Mivel a Bizottság által a CGS-ben elfogadott díj a piaci ár alatt van (azonban megfelel az Európai Központi Bank ajánlásainak), ez előnyt biztosít a BankCo számára. |
| --- | --- |

(83)

Az intézményi ügyfelek esetében a kettéosztástól 2010. december 31-ig a BankCo-nak továbbra is nyújtott garanciák (vi. intézkedés) kapcsán a Bizottság az NR-nek juttatott megmentési támogatás jóváhagyásakor már megállapította az előny meglétét. A díj változásaival kapcsolatban a kettéosztást követően a BankCo olyan díjat fizet, ami megfelel a más bankok által az Egyesült Királyság hitelgarancia rendszere (CGS) kontextusában fizetett díjnak. Mivel a Bizottság által a CGS-ben elfogadott díj a piaci ár alatt van (azonban megfelel az Európai Központi Bank ajánlásainak), ez előnyt biztosít a BankCo számára.

| (84) | Továbbá a törzsrészvények formájában a BankCo számára nyújtott 1,4 milliárd GBP nagyságú tőkeinjekció (vii. intézkedés) előnyt jelent, mivel e tőke nélkül a BankCo nem tudná megkezdeni tevékenységét. |
| --- | --- |

(84)

Továbbá a törzsrészvények formájában a BankCo számára nyújtott 1,4 milliárd GBP nagyságú tőkeinjekció (vii. intézkedés) előnyt jelent, mivel e tőke nélkül a BankCo nem tudná megkezdeni tevékenységét.

| (85) | A BankCo-nak nyújtott 1,5 milliárd GBP összegű, feltételhez kötött likviditási eszköz (viii. intézkedés) előnyt biztosít, mivel ez olyan további likviditási forrást jelent a BankCo számára, amely más bankok számára nem áll rendelkezésre. A feltételhez kötött likviditási eszköz célja az, hogy a BankCo számára kellő finanszírozási forrást nyújtson mindaddig, amíg a BankCo-t az Egyesült Királyság nem értékesíti vagy más finanszírozási lehetőségeket nem sikerül találni. |
| --- | --- |

(85)

A BankCo-nak nyújtott 1,5 milliárd GBP összegű, feltételhez kötött likviditási eszköz (viii. intézkedés) előnyt biztosít, mivel ez olyan további likviditási forrást jelent a BankCo számára, amely más bankok számára nem áll rendelkezésre. A feltételhez kötött likviditási eszköz célja az, hogy a BankCo számára kellő finanszírozási forrást nyújtson mindaddig, amíg a BankCo-t az Egyesült Királyság nem értékesíti vagy más finanszírozási lehetőségeket nem sikerül találni.

| (86) | Az AssetCo tekintetében a Bizottság eljárást megindító és kiterjesztő határozatában megállapította, hogy az intézményi bankbetétekre vonatkozó garanciák (ix. intézkedés) állami támogatásnak minősülnek. Ezért az intézményi bankbetétekre vonatkozó garancia [...] nyújtása további előnyt jelent az AssetCo számára. |
| --- | --- |

(86)

Az AssetCo tekintetében a Bizottság eljárást megindító és kiterjesztő határozatában megállapította, hogy az intézményi bankbetétekre vonatkozó garanciák (ix. intézkedés) állami támogatásnak minősülnek. Ezért az intézményi bankbetétekre vonatkozó garancia [...] nyújtása további előnyt jelent az AssetCo számára.

| (87) | A Bizottság korábbi határozataiban (34) már megállapította, hogy a BoE/HMT likviditási eszköz állami támogatásnak minősül. Ez a következtetés az új körülmények között, azaz az AssetCo-nak nyújtott hitel összegének maximum 10 milliárd GBP-vel történő növelése, illetve futamidejének a 2020. éven túli kiterjesztése esetében is érvényes (x. intézkedés). Az eszközért az AssetCo által fizetett díj csökken (LIBOR + [10–60] bázispont a korábbi BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj helyett), ami alacsonyabb a piaci árnál és ezért előnyt jelent az AssetCo számára. Továbbá a BankCo számára előnyös a BoE/HMT likviditási eszköz növekedése, mivel a bővülés jelentős része készpénz formájában az AssetCo-tól a BankCo-hoz kerül. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság korábbi határozataiban (34) már megállapította, hogy a BoE/HMT likviditási eszköz állami támogatásnak minősül. Ez a következtetés az új körülmények között, azaz az AssetCo-nak nyújtott hitel összegének maximum 10 milliárd GBP-vel történő növelése, illetve futamidejének a 2020. éven túli kiterjesztése esetében is érvényes (x. intézkedés). Az eszközért az AssetCo által fizetett díj csökken (LIBOR + [10–60] bázispont a korábbi BoE alapdíj + 150 bázispont + 10 bázispont eszközdíj helyett), ami alacsonyabb a piaci árnál és ezért előnyt jelent az AssetCo számára. Továbbá a BankCo számára előnyös a BoE/HMT likviditási eszköz növekedése, mivel a bővülés jelentős része készpénz formájában az AssetCo-tól a BankCo-hoz kerül.

| (88) | Az AssetCo-nak szánt, adósság részvénnyé történő átalakítása formájában megvalósuló 1,6 milliárd GBP összegű tőkeinjekció (xi. intézkedés) előnyt biztosít az AssetCo számára. |
| --- | --- |

(88)

Az AssetCo-nak szánt, adósság részvénnyé történő átalakítása formájában megvalósuló 1,6 milliárd GBP összegű tőkeinjekció (xi. intézkedés) előnyt biztosít az AssetCo számára.

| (89) | Továbbá a 2,5 milliárd GBP nagyságú forgótőke eszköz (xii. intézkedés) az AssetCo javát szolgálja, mivel kellő likviditással [...] rendelkezik majd esedékessé váló kötelezettségei teljesítéséhez. Az AssetCo 1 havi LIBOR +[10–60] bázispontot fizet az eszközért, ami jóval a piaci árfolyam alatt van, hiszen az AssetCo olyan bank, amelynek szinte nincs is tőkéje. |
| --- | --- |

(89)

Továbbá a 2,5 milliárd GBP nagyságú forgótőke eszköz (xii. intézkedés) az AssetCo javát szolgálja, mivel kellő likviditással [...] rendelkezik majd esedékessé váló kötelezettségei teljesítéséhez. Az AssetCo 1 havi LIBOR +[10–60] bázispontot fizet az eszközért, ami jóval a piaci árfolyam alatt van, hiszen az AssetCo olyan bank, amelynek szinte nincs is tőkéje.

| (90) | Végül pedig a piacgazdasági befektető elve nem érvényes ezen intézkedésekre, mivel ezekre több, az NR érdekeit szolgáló megmentési célú támogatást követően kerül sor. Továbbá – amennyiben ez az elv érvényesülne erre az esetre – a feltétel nem teljesülne, mivel egyetlen piacgazdasági befektető sem hozná meg mindezen intézkedéseket a BankCo-ra és [...] az AssetCo-ra való kettéosztás előmozdítására. Az államhoz hasonló helyzetben egyetlen piacgazdasági szereplő sem lett volna képes fenntartani a gazdasági tevékenységet (az NR esetében) jelentős tőkeemelés nélkül (az FSA szokásos tőkekövetelményeit csak azért enyhítette, mert az állam vállalta a szükséges tőke biztosítását). A piacokon kialakult helyzetet figyelembe véve, piaci szereplő nem juthatna ilyen finanszírozáshoz. Ezt támasztják alá azon vételi ajánlatok is, amelyeket az NR esetében a Virgin és az NR vezetősége is benyújtott 2008 februárjában, és amelyeket az eljárást megindító határozat részletesebben is ismertetett. Mindkét ajánlat az állami támogatási intézkedések folytatódásán alapult, ami jelezte, hogy állami támogatás nélkül egyetlen magánbefektető sem lett volna kész az NR megvásárlására. |
| --- | --- |

(90)

Végül pedig a piacgazdasági befektető elve nem érvényes ezen intézkedésekre, mivel ezekre több, az NR érdekeit szolgáló megmentési célú támogatást követően kerül sor. Továbbá – amennyiben ez az elv érvényesülne erre az esetre – a feltétel nem teljesülne, mivel egyetlen piacgazdasági befektető sem hozná meg mindezen intézkedéseket a BankCo-ra és [...] az AssetCo-ra való kettéosztás előmozdítására. Az államhoz hasonló helyzetben egyetlen piacgazdasági szereplő sem lett volna képes fenntartani a gazdasági tevékenységet (az NR esetében) jelentős tőkeemelés nélkül (az FSA szokásos tőkekövetelményeit csak azért enyhítette, mert az állam vállalta a szükséges tőke biztosítását). A piacokon kialakult helyzetet figyelembe véve, piaci szereplő nem juthatna ilyen finanszírozáshoz. Ezt támasztják alá azon vételi ajánlatok is, amelyeket az NR esetében a Virgin és az NR vezetősége is benyújtott 2008 februárjában, és amelyeket az eljárást megindító határozat részletesebben is ismertetett. Mindkét ajánlat az állami támogatási intézkedések folytatódásán alapult, ami jelezte, hogy állami támogatás nélkül egyetlen magánbefektető sem lett volna kész az NR megvásárlására.

| (91) | Megállapítható továbbá, hogy a (30) preambulumbekezdés iv–xii. pontjaiban említett intézkedések a verseny torzulásához vezethetnek és kihatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(91)

Megállapítható továbbá, hogy a (30) preambulumbekezdés iv–xii. pontjaiban említett intézkedések a verseny torzulásához vezethetnek és kihatnak a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (92) | Az intézkedések lehetővé teszik [...] az NR bizonyos eszközeinek az AssetCo-hoz kerülését, ami szükséges feltétele annak, hogy létrejöjjön a BankCo és megvalósuljon üzleti terve. A BankCo, azaz az NR utóda, anélkül tudja majd folytatni az NR tevékenységeit, hogy gyengébb minőségű eszközeinek értékvesztése terhelné, hiszen ezeket továbbra is az AssetCo mérlege tartalmazza. Ennek eredményeképpen a BankCo előnybe kerül gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben a BankCo alapvető tőkéjét nem érintik ezek az értékcsökkenések és a jelzálog-portfóliójának csökkenő értéke. A pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget figyelembe véve ez előnynek minősül. Ezen túlmenően a BankCo nagymennyiségű készpénzhez jut új hitelkihelyezéseinek finanszírozásához. Ezért megállapítható, hogy a (30) preambulumbekezdésben szereplő iv–xii. intézkedések a verseny torzulásához vezetnek. |
| --- | --- |

(92)

Az intézkedések lehetővé teszik [...] az NR bizonyos eszközeinek az AssetCo-hoz kerülését, ami szükséges feltétele annak, hogy létrejöjjön a BankCo és megvalósuljon üzleti terve. A BankCo, azaz az NR utóda, anélkül tudja majd folytatni az NR tevékenységeit, hogy gyengébb minőségű eszközeinek értékvesztése terhelné, hiszen ezeket továbbra is az AssetCo mérlege tartalmazza. Ennek eredményeképpen a BankCo előnybe kerül gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben a BankCo alapvető tőkéjét nem érintik ezek az értékcsökkenések és a jelzálog-portfóliójának csökkenő értéke. A pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget figyelembe véve ez előnynek minősül. Ezen túlmenően a BankCo nagymennyiségű készpénzhez jut új hitelkihelyezéseinek finanszírozásához. Ezért megállapítható, hogy a (30) preambulumbekezdésben szereplő iv–xii. intézkedések a verseny torzulásához vezetnek.

| (93) | A BankCo olyan bank lesz, amely – többek között – az Egyesült Királyság lakossági betétpiacán és jelzáloghitel-piacán is versenyez. E két piacon egyes versenytársak külföldi bankok leányvállalatai. Így az intézkedések képesek hatni a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(93)

A BankCo olyan bank lesz, amely – többek között – az Egyesült Királyság lakossági betétpiacán és jelzáloghitel-piacán is versenyez. E két piacon egyes versenytársak külföldi bankok leányvállalatai. Így az intézkedések képesek hatni a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (94) | A Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság új támogatási intézkedéseket szándékozik bevezetni, illetve módosítani akarja a már létezőket. Ezen intézkedések lehetővé teszik az NR két vállalkozásra – BankCo és AssetCo – történő felosztását. Az AssetCo-nak nyújtott támogatás nélkül nem lenne lehetséges átruházni rá az NR hitelportfólióját. Az AssetCo-nak nyújtott támogatás eredményeként a BankCo képes tovább folytatni az NR gazdasági tevékenységét, mivel megszabadul attól a tehertől, amelyet az NR hitelportfóliójának AssetCo-nál maradó többsége jelent. Ezen túlmenően nagy mennyiségű készpénzhez jut az AssetCo-tól (amelyet az AssetCo viszont az államtól kapott). Így a BankCo tekinthető az összes állami intézkedés kedvezményezettjének, ideértve az AssetCo javára hozottakat is. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság új támogatási intézkedéseket szándékozik bevezetni, illetve módosítani akarja a már létezőket. Ezen intézkedések lehetővé teszik az NR két vállalkozásra – BankCo és AssetCo – történő felosztását. Az AssetCo-nak nyújtott támogatás nélkül nem lenne lehetséges átruházni rá az NR hitelportfólióját. Az AssetCo-nak nyújtott támogatás eredményeként a BankCo képes tovább folytatni az NR gazdasági tevékenységét, mivel megszabadul attól a tehertől, amelyet az NR hitelportfóliójának AssetCo-nál maradó többsége jelent. Ezen túlmenően nagy mennyiségű készpénzhez jut az AssetCo-tól (amelyet az AssetCo viszont az államtól kapott). Így a BankCo tekinthető az összes állami intézkedés kedvezményezettjének, ideértve az AssetCo javára hozottakat is.

| (95) | A módosított szerkezetátalakítási terv értelmében az AssetCo csak korlátozott, a már meglévő szerződéses kötelezettségek által előírt hitelezési tevékenységet folytat, és így minimálisra korlátozza azon helyzeteket, ahol más bankokkal kell versenyeznie. A kettéosztás után visszavonják banki működési engedélyét; ezt követően jelzálogkölcsön-nyújtási engedély alapján működik tovább. Ez lehetővé teszi számára, hogy a bankokhoz képest alacsonyabb előírt minimum tőkésítettségi szinten (1 %) működjön. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az AssetCo csak futamidejük lejártával vagy a piacon értékesítve realizálja eszközeit. Az AssetCo az értékesítésből befolyt összegeket adósságai esedékessé váló visszafizetésére használja fel, illetve folyamatosan ebből fedezi működési költségeit, illetve fizeti korábbról származó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(95)

A módosított szerkezetátalakítási terv értelmében az AssetCo csak korlátozott, a már meglévő szerződéses kötelezettségek által előírt hitelezési tevékenységet folytat, és így minimálisra korlátozza azon helyzeteket, ahol más bankokkal kell versenyeznie. A kettéosztás után visszavonják banki működési engedélyét; ezt követően jelzálogkölcsön-nyújtási engedély alapján működik tovább. Ez lehetővé teszi számára, hogy a bankokhoz képest alacsonyabb előírt minimum tőkésítettségi szinten (1 %) működjön. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az AssetCo csak futamidejük lejártával vagy a piacon értékesítve realizálja eszközeit. Az AssetCo az értékesítésből befolyt összegeket adósságai esedékessé váló visszafizetésére használja fel, illetve folyamatosan ebből fedezi működési költségeit, illetve fizeti korábbról származó kötelezettségeit.

| (96) | A [...] megkönnyítése érdekében az AssetCo gazdasági tevékenységet folytat, pl. eszközök értékesítése, portfóliójának adósságkezelése. Továbbá meghatározott időn át (maximum 2010 végéig) [...] szolgáltatásokat nyújt [...]-nak. Erre azért van szükség, mert [...] a kettéosztás után nem rendelkezik bizonyos operatív funkciókkal, amelyek a [...]-nél maradnak; ilyenek pl. jelzálogkölcsönök kezelése (utógondozás), adósságkezelés, informatikai infrastruktúra és támogatás. Ezen szolgáltatásokat [...] független és egyenlő félként, kereskedelmi alapon nyújtja [...]-nak (azaz [...] díjat fizet [...] részére). Ezért megállapítható, hogy az AssetCo a kettéosztást követően is folytat bizonyos korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet, ezért a támogatási intézkedések kedvezményezettjének tekinthető. |
| --- | --- |

(96)

A [...] megkönnyítése érdekében az AssetCo gazdasági tevékenységet folytat, pl. eszközök értékesítése, portfóliójának adósságkezelése. Továbbá meghatározott időn át (maximum 2010 végéig) [...] szolgáltatásokat nyújt [...]-nak. Erre azért van szükség, mert [...] a kettéosztás után nem rendelkezik bizonyos operatív funkciókkal, amelyek a [...]-nél maradnak; ilyenek pl. jelzálogkölcsönök kezelése (utógondozás), adósságkezelés, informatikai infrastruktúra és támogatás. Ezen szolgáltatásokat [...] független és egyenlő félként, kereskedelmi alapon nyújtja [...]-nak (azaz [...] díjat fizet [...] részére). Ezért megállapítható, hogy az AssetCo a kettéosztást követően is folytat bizonyos korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet, ezért a támogatási intézkedések kedvezményezettjének tekinthető.

| (97) | A tervezett kettéosztást megelőzően az NR képes volt működni, mivel támogatást kapott lakossági és intézményi ügyfeleinek betéteivel kapcsolatos garanciák és állami likviditási eszköz formájában illetve azáltal, hogy az Egyesült Királyság hatóságai garantálták az FSA-nál, hogy biztosítják az NR jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint feletti működését. Az Egyesült Királyság ezen kötelezettségvállalása lehetővé tette az NR számára, hogy a kettéosztásig ideiglenesen az előírt tőkésítettségi szint alatt működjön. Így az NR ezen intézkedések kedvezményezettje. Ahogy az a fentiekben a (92) preambulumbekezdésben szerepelt, az NR gazdasági tevékenységét a BankCo folytatja. |
| --- | --- |

(97)

A tervezett kettéosztást megelőzően az NR képes volt működni, mivel támogatást kapott lakossági és intézményi ügyfeleinek betéteivel kapcsolatos garanciák és állami likviditási eszköz formájában illetve azáltal, hogy az Egyesült Királyság hatóságai garantálták az FSA-nál, hogy biztosítják az NR jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint feletti működését. Az Egyesült Királyság ezen kötelezettségvállalása lehetővé tette az NR számára, hogy a kettéosztásig ideiglenesen az előírt tőkésítettségi szint alatt működjön. Így az NR ezen intézkedések kedvezményezettje. Ahogy az a fentiekben a (92) preambulumbekezdésben szerepelt, az NR gazdasági tevékenységét a BankCo folytatja.

| (98) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a (30) preambulumbekezdésben felsorolt iv–xii. intézkedések állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(98)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a (30) preambulumbekezdésben felsorolt iv–xii. intézkedések állami támogatásnak minősülnek.

6.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEGE

| (99) | A támogatás összegével kapcsolatban az Egyesült Királyság az eljárást megindító illetve az eljárást kiterjesztő határozatra reagálva számos beterjesztést nyújtott be a támogatás összegének kiszámítási módjára vonatkozóan. Az eljárást megindító határozatban szereplő támogatási összegre vonatkozóan az Egyesült Királyság által továbbított javaslattal kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy ezen beterjesztések részben az eredeti szerkezetátalakítási tervben közölt támogatási intézkedéseken alapulnak. Az Egyesült Királyság által továbbított, CDS árak (spread) illetve alárendelt adósságra vonatkozó árkülönbözetek használatát is tartalmazó beterjesztések így nem veszik figyelembe, hogy ezen árak (spread) már figyelembe vették az NR-nek juttatott állami támogatást és az NR későbbi államosítását. Ezért ezen árak (spread) nem tükrözik az NR inherens, a jelentős állami támogatással nem számoló kockázatát. |
| --- | --- |

(99)

A támogatás összegével kapcsolatban az Egyesült Királyság az eljárást megindító illetve az eljárást kiterjesztő határozatra reagálva számos beterjesztést nyújtott be a támogatás összegének kiszámítási módjára vonatkozóan. Az eljárást megindító határozatban szereplő támogatási összegre vonatkozóan az Egyesült Királyság által továbbított javaslattal kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy ezen beterjesztések részben az eredeti szerkezetátalakítási tervben közölt támogatási intézkedéseken alapulnak. Az Egyesült Királyság által továbbított, CDS árak (spread) illetve alárendelt adósságra vonatkozó árkülönbözetek használatát is tartalmazó beterjesztések így nem veszik figyelembe, hogy ezen árak (spread) már figyelembe vették az NR-nek juttatott állami támogatást és az NR későbbi államosítását. Ezért ezen árak (spread) nem tükrözik az NR inherens, a jelentős állami támogatással nem számoló kockázatát.

| (100) | Az Egyesült Királyságnak a támogatás összegének kiszámítására vonatkozó javaslatai és az eljárást kiterjesztő határozatra való reagálása kapcsán a Bizottság megállapítja, hogy ezen javaslatok szemlátomást nem veszik figyelembe a pénzügyi piacok jelenlegi helyzetét. |
| --- | --- |

(100)

Az Egyesült Királyságnak a támogatás összegének kiszámítására vonatkozó javaslatai és az eljárást kiterjesztő határozatra való reagálása kapcsán a Bizottság megállapítja, hogy ezen javaslatok szemlátomást nem veszik figyelembe a pénzügyi piacok jelenlegi helyzetét.

| (101) | Ebben a kontextusban a felek egyike sem tagadja, hogy az NR és jogutódai igen tekintélyes összegű támogatásban részesültek és fognak részesülni, ami tükrözi a messzeható szerkezetátalakítás szükségességét és garantálja piaci jelenlétének igen jelentős csökkenését. |
| --- | --- |

(101)

Ebben a kontextusban a felek egyike sem tagadja, hogy az NR és jogutódai igen tekintélyes összegű támogatásban részesültek és fognak részesülni, ami tükrözi a messzeható szerkezetátalakítás szükségességét és garantálja piaci jelenlétének igen jelentős csökkenését.

6.3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

6.3.1.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGI ALAPJA

| (102) | Az eljárást kiterjesztő határozatban foglaltak értelmében (4.2.1. szakasz), a Bizottság sem 2007. december 5-i határozatában, sem az eljárást megindító határozatában nem alkalmazta a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontját az NR-nek nyújtott megmentési célú támogatás (35) vonatkozásában. Valójában az abban az időben nyújtott támogatás nem a tagállam egészében jelentkező zavarra tűnt reagálni, hanem kifejezetten az NR helyzetével (36) kapcsolatos egyedi problémákra irányult. Ilyen körülmények között és az ítélkezési gyakorlattal (37) összhangban, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja az adott esetben nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(102)

Az eljárást kiterjesztő határozatban foglaltak értelmében (4.2.1. szakasz), a Bizottság sem 2007. december 5-i határozatában, sem az eljárást megindító határozatában nem alkalmazta a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontját az NR-nek nyújtott megmentési célú támogatás (35) vonatkozásában. Valójában az abban az időben nyújtott támogatás nem a tagállam egészében jelentkező zavarra tűnt reagálni, hanem kifejezetten az NR helyzetével (36) kapcsolatos egyedi problémákra irányult. Ilyen körülmények között és az ítélkezési gyakorlattal (37) összhangban, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja az adott esetben nem alkalmazható.

| (103) | Azóta azonban a Bizottság az alábbi közleményeiben elfogadta, hogy az egész világra kiterjedő pénzügyi válság komoly zavart okozhat a tagállamok gazdaságában és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ezen zavarok orvoslására: Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény (38) (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény), A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékokról szóló közlemény (39) (a továbbiakban: feltőkésítési közlemény), az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény és A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (40) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény). Az Egyesült Királyság esetében ezt erősítette meg, amikor a Bizottság jóváhagyott különböző olyan, az Egyesült Királyság által tett intézkedéseket, amelyek a pénzügyi válság leküzdésére irányultak (41). Ezért, ahogy azt az eljárást kiterjesztő határozat mutatja, a támogatási intézkedések értékelésének jogalapja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| --- | --- |

(103)

Azóta azonban a Bizottság az alábbi közleményeiben elfogadta, hogy az egész világra kiterjedő pénzügyi válság komoly zavart okozhat a tagállamok gazdaságában és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ezen zavarok orvoslására: Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény (38) (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény), A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékokról szóló közlemény (39) (a továbbiakban: feltőkésítési közlemény), az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény és A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (40) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény). Az Egyesült Királyság esetében ezt erősítette meg, amikor a Bizottság jóváhagyott különböző olyan, az Egyesült Királyság által tett intézkedéseket, amelyek a pénzügyi válság leküzdésére irányultak (41). Ezért, ahogy azt az eljárást kiterjesztő határozat mutatja, a támogatási intézkedések értékelésének jogalapja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

6.3.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

| (104) | A Bizottság megállapította, hogy az NR, a BankCo és az AssetCo számos állami támogatási intézkedés révén előnyhöz jut. Ezen intézkedések különböző típusúak. Az NR kettéosztása értékvesztett eszközök kezelésével kapcsolatos intézkedéssel vethető össze, a tőkeinjekciók pedig feltőkésítést jelentenek. Az Egyesült Királyság által benyújtott és ezen intézkedéseket tartalmazó végleges szerkezetátalakítási terv értékelése előtt a Bizottság először az NR kettéosztását értékeli az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közleménnyel összefüggésben, illetve a feltőkésítéseket értékeli a feltőkésítési közlemény alapján annak igazolása érdekében, hogy ezek összhangban állnak-e ezen közleményekkel. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megállapította, hogy az NR, a BankCo és az AssetCo számos állami támogatási intézkedés révén előnyhöz jut. Ezen intézkedések különböző típusúak. Az NR kettéosztása értékvesztett eszközök kezelésével kapcsolatos intézkedéssel vethető össze, a tőkeinjekciók pedig feltőkésítést jelentenek. Az Egyesült Királyság által benyújtott és ezen intézkedéseket tartalmazó végleges szerkezetátalakítási terv értékelése előtt a Bizottság először az NR kettéosztását értékeli az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közleménnyel összefüggésben, illetve a feltőkésítéseket értékeli a feltőkésítési közlemény alapján annak igazolása érdekében, hogy ezek összhangban állnak-e ezen közleményekkel.

| (105) | Az eljárást kiterjesztő határozatban a Bizottság jelezte, hogy az NR kettéosztása egyfajta eszközátvételi intézkedésnek tekinthető, amelyből az NR-nek a BankCo révén a piacon maradó gazdasági tevékenysége profitál. Ezzel kapcsolatban az Egyesült Királyság az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos észrevételeiben több észrevételt nyújtott be. Különösen azt emelte ki, hogy az NR 100 %-ban államosításra került, a kettéosztás terve csak egy későbbi szakaszban került kidolgozásra és a kettéosztás előtt az eszközök az állam tulajdonában vannak. Ezek a tények azonban nem akadályozzák meg az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény alkalmazását, mivel az Egyesült Királyság által végrehajtott intézkedések olyan bank (a BankCo) létrejöttét eredményezték, amelyet már nem terhelnek elődjének (az NR-nek) értékvesztett eszközei. |
| --- | --- |

(105)

Az eljárást kiterjesztő határozatban a Bizottság jelezte, hogy az NR kettéosztása egyfajta eszközátvételi intézkedésnek tekinthető, amelyből az NR-nek a BankCo révén a piacon maradó gazdasági tevékenysége profitál. Ezzel kapcsolatban az Egyesült Királyság az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos észrevételeiben több észrevételt nyújtott be. Különösen azt emelte ki, hogy az NR 100 %-ban államosításra került, a kettéosztás terve csak egy későbbi szakaszban került kidolgozásra és a kettéosztás előtt az eszközök az állam tulajdonában vannak. Ezek a tények azonban nem akadályozzák meg az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény alkalmazását, mivel az Egyesült Királyság által végrehajtott intézkedések olyan bank (a BankCo) létrejöttét eredményezték, amelyet már nem terhelnek elődjének (az NR-nek) értékvesztett eszközei.

| (106) | Az eszközátvételi intézkedések speciális feltételeit az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (42) tartalmazza. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza szerint az eszközátvételi intézkedés során meg kell teremteni az ex-ante átláthatóságot és biztosítani kell a tehermegosztást, majd végre kell hajtani a támogatható eszközök korrekt értékelését, illetve az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésért a részvényesi felelősség biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(106)

Az eszközátvételi intézkedések speciális feltételeit az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (42) tartalmazza. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza szerint az eszközátvételi intézkedés során meg kell teremteni az ex-ante átláthatóságot és biztosítani kell a tehermegosztást, majd végre kell hajtani a támogatható eszközök korrekt értékelését, illetve az állam megfelelő ellentételezését az eszközátvételi intézkedésért a részvényesi felelősség biztosítása érdekében.

| (107) | Az ex-ante átláthatóság feltételezi az eszközök és a kockázatok egyértelmű meghatározását. Erre azért van szükség, hogy meghatározható legyen az eszközátvételi intézkedés során nyújtott támogatás összege és meg lehessen győződni arról, hogy a támogatásra valamely átmeneti probléma kezeléséhez van szükség vagy az érintett bank technikailag fizetésképtelen. |
| --- | --- |

(107)

Az ex-ante átláthatóság feltételezi az eszközök és a kockázatok egyértelmű meghatározását. Erre azért van szükség, hogy meghatározható legyen az eszközátvételi intézkedés során nyújtott támogatás összege és meg lehessen győződni arról, hogy a támogatásra valamely átmeneti probléma kezeléséhez van szükség vagy az érintett bank technikailag fizetésképtelen.

| (108) | Az értékveszett eszközök értékelésével kapcsolatban az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 38. szakasza értelmében olyan esetekben, amikor az eszközök értékelése különösen is összetett feladatnak tűnik, alternatív megközelítések is szóba jöhetnek, így például „jó bank” létrehozása vagy egy bank köztulajdonba vétele (az államosítást is ideértve). Ez utóbbi esetben nincs szükség az eszközök ex-ante értékelésére, feltéve, hogy az értékelés a szerkezetátalakítás vagy felszámolás során folyamatosan valósul meg. |
| --- | --- |

(108)

Az értékveszett eszközök értékelésével kapcsolatban az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 38. szakasza értelmében olyan esetekben, amikor az eszközök értékelése különösen is összetett feladatnak tűnik, alternatív megközelítések is szóba jöhetnek, így például „jó bank” létrehozása vagy egy bank köztulajdonba vétele (az államosítást is ideértve). Ez utóbbi esetben nincs szükség az eszközök ex-ante értékelésére, feltéve, hogy az értékelés a szerkezetátalakítás vagy felszámolás során folyamatosan valósul meg.

| (109) | Az NR-t valóban államosították, ami tulajdonosának, azaz az Egyesült Királyságnak lehetőséget adott arra, hogy az NR összes aktíváját áttekintse és megvizsgálja. |
| --- | --- |

(109)

Az NR-t valóban államosították, ami tulajdonosának, azaz az Egyesült Királyságnak lehetőséget adott arra, hogy az NR összes aktíváját áttekintse és megvizsgálja.

| (110) | Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény szerint az értékelés során a támogatás összegét, azaz a versenytorzulás mértékét kell kiszámítani annak meghatározása érdekében, mennyire messzeható szerkezetátalakításra van szükség. A mostani esetben a szerkezetátalakítás „nagyon” messzehatónak tekinthető. Ebben az esetben az eszközök ex-ante értékelése nem jelentené azt, hogy a Bizottság a szerkezetátalakítás mélysége tekintetében további követelményeket támasztana. |
| --- | --- |

(110)

Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény szerint az értékelés során a támogatás összegét, azaz a versenytorzulás mértékét kell kiszámítani annak meghatározása érdekében, mennyire messzeható szerkezetátalakításra van szükség. A mostani esetben a szerkezetátalakítás „nagyon” messzehatónak tekinthető. Ebben az esetben az eszközök ex-ante értékelése nem jelentené azt, hogy a Bizottság a szerkezetátalakítás mélysége tekintetében további követelményeket támasztana.

| (111) | E két komponens tekintetében a kettéosztás előtt nincs szükség értékelésre. Az eszközök időbeli értékelése tekintetében, a [...] következtében ezen eszközöket a piac idővel értékelni fogja. |
| --- | --- |

(111)

E két komponens tekintetében a kettéosztás előtt nincs szükség értékelésre. Az eszközök időbeli értékelése tekintetében, a [...] következtében ezen eszközöket a piac idővel értékelni fogja.

| (112) | Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. pontja az értékvesztett eszközök átadási értékével kapcsolatban megállapítja, hogy „az eszközvásárlási vagy eszközbiztosítási intézkedések átvételi értékének az eszközök tényleges gazdasági értékén kell alapulnia. Ezenfelül az állam számára megfelelő ellentételezést kell biztosítani. Amennyiben a tagállamok – a technikai fizetésképtelenség elkerülése érdekében – a tényleges gazdasági értéket meghaladó átvételi érték alkalmazását ítélik szükségesnek, az intézkedés támogatástartalma értelemszerűen nagyobb lesz. Ez csak akkor fogadható el, ha messzeható szerkezetátalakítással, valamint olyan feltételek, például visszakövetelési mechanizmusok bevezetésével jár együtt, amelyek egy későbbi szakaszban lehetővé teszik a pótlólagos támogatás visszafizettetését.” Az eszközök az NR-től az AssetCo-hoz könyv szerinti értéken kerülnek át. Az értékvesztés következtében az eszközök valós gazdasági értéke alacsonyabb az átadási értéknél. Ezért az eszközök átvételének komoly hatása lesz, hiszen ezek a veszteségek már nem terhelik a BankCo-t. Következésképpen az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. pontja alapján szükséges a bank messzeható szerkezetátalakítása. |
| --- | --- |

(112)

Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. pontja az értékvesztett eszközök átadási értékével kapcsolatban megállapítja, hogy „az eszközvásárlási vagy eszközbiztosítási intézkedések átvételi értékének az eszközök tényleges gazdasági értékén kell alapulnia. Ezenfelül az állam számára megfelelő ellentételezést kell biztosítani. Amennyiben a tagállamok – a technikai fizetésképtelenség elkerülése érdekében – a tényleges gazdasági értéket meghaladó átvételi érték alkalmazását ítélik szükségesnek, az intézkedés támogatástartalma értelemszerűen nagyobb lesz. Ez csak akkor fogadható el, ha messzeható szerkezetátalakítással, valamint olyan feltételek, például visszakövetelési mechanizmusok bevezetésével jár együtt, amelyek egy későbbi szakaszban lehetővé teszik a pótlólagos támogatás visszafizettetését.” Az eszközök az NR-től az AssetCo-hoz könyv szerinti értéken kerülnek át. Az értékvesztés következtében az eszközök valós gazdasági értéke alacsonyabb az átadási értéknél. Ezért az eszközök átvételének komoly hatása lesz, hiszen ezek a veszteségek már nem terhelik a BankCo-t. Következésképpen az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. pontja alapján szükséges a bank messzeható szerkezetátalakítása.

| (113) | Ebben az összefüggésben vitathatatlan, hogy a támogatás nélkül az NR technikailag fizetésképtelen lett volna. Az NR államosítására azt követően került sor, hogy az Egyesült Királyságnak nem sikerült az NR-t harmadik félnek értékesítenie. Ezt bizonyítják azok a mentességek is, amelyeket az NR a FSA-tól kapott egyrészt arra, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkét teljes egészében forrásként felhasználja az előírt minimum tőkésítettségi szintnek való megfelelés érdekében, illetve ezt követően az előírt minimum tőkésítettségi szint alatti működésre. Az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott dokumentumból kitűnik, hogy legalább 6 milliárd GBP nagyságú tőkeinjekcióra lenne szükség a bank életképességének biztosításához, amennyiben a bank nem válik ketté (összehasonlításként megemlíthető, hogy a válság előtt a bank tőkéje nem érte el a 2 milliárd GBP-t). Az állam beavatkozása nélkül nem lett volna lehetséges, hogy az NR két részre váljon és gazdasági tevékenységeit a továbbiakban a BankCo folytassa. Az a tény, hogy az NR eszközeinek többsége az AssetCo tulajdonában marad, lehetővé teszi a BankCo számára az ezen eszközökből származó további veszteségek és a további tőkecsökkenés elkerülését. |
| --- | --- |

(113)

Ebben az összefüggésben vitathatatlan, hogy a támogatás nélkül az NR technikailag fizetésképtelen lett volna. Az NR államosítására azt követően került sor, hogy az Egyesült Királyságnak nem sikerült az NR-t harmadik félnek értékesítenie. Ezt bizonyítják azok a mentességek is, amelyeket az NR a FSA-tól kapott egyrészt arra, hogy a rendelkezésére álló tier 2 tőkét teljes egészében forrásként felhasználja az előírt minimum tőkésítettségi szintnek való megfelelés érdekében, illetve ezt követően az előírt minimum tőkésítettségi szint alatti működésre. Az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott dokumentumból kitűnik, hogy legalább 6 milliárd GBP nagyságú tőkeinjekcióra lenne szükség a bank életképességének biztosításához, amennyiben a bank nem válik ketté (összehasonlításként megemlíthető, hogy a válság előtt a bank tőkéje nem érte el a 2 milliárd GBP-t). Az állam beavatkozása nélkül nem lett volna lehetséges, hogy az NR két részre váljon és gazdasági tevékenységeit a továbbiakban a BankCo folytassa. Az a tény, hogy az NR eszközeinek többsége az AssetCo tulajdonában marad, lehetővé teszi a BankCo számára az ezen eszközökből származó további veszteségek és a további tőkecsökkenés elkerülését.

| (114) | Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. szakaszában foglalt feltételek a messzeható szerkezetátalakítás elérésével teljesülnek, (43) mivel az NR azon gazdasági tevékenységeit, amelyeket a BankCo folytat, több mint 75 %-kal csökkentik. Ezen túlmenően az Egyesült Királyság 2008 februárjában államosította a bankot, ezért a részvények 100 %-ának tulajdonosa. Azáltal, hogy felszabadítják a jó bankot rossz jelzálogkölcsönöktől, az állam növeli a jó bank értékét, amelyet tervei szerint [...] időszakon belül elad. Ennek eredményeképpen az eszközök átvételének legalább részben az állam látja hasznát, mivel a jó bank eladási ára magasabb lesz. |
| --- | --- |

(114)

Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 41. szakaszában foglalt feltételek a messzeható szerkezetátalakítás elérésével teljesülnek, (43) mivel az NR azon gazdasági tevékenységeit, amelyeket a BankCo folytat, több mint 75 %-kal csökkentik. Ezen túlmenően az Egyesült Királyság 2008 februárjában államosította a bankot, ezért a részvények 100 %-ának tulajdonosa. Azáltal, hogy felszabadítják a jó bankot rossz jelzálogkölcsönöktől, az állam növeli a jó bank értékét, amelyet tervei szerint [...] időszakon belül elad. Ennek eredményeképpen az eszközök átvételének legalább részben az állam látja hasznát, mivel a jó bank eladási ára magasabb lesz.

| (115) | Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos költségeknek az állam, a részvényesek és a hitelezők közti megosztását illeti, mind a korábbi részvényesek, mind pedig a hibridtőke tulajdonosai a lehető legnagyobb mértékben hozzájárulnak a bank szerkezeti átalakításához, mivel előbbiek kiszorultak a bankból (befektetéseik jelentős mennyiségét elvesztették) az NR államosításának eredményeképpen.. A hibridtőke tulajdonosai [...] az AssetCo-t. Következésképpen nem fognak diszkrecionális és [...] kamatszelvényeket kapni. Ezért további tehermegosztás nem szükséges (lásd a (150) és (151) preambulumbekezdéseket is). |
| --- | --- |

(115)

Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos költségeknek az állam, a részvényesek és a hitelezők közti megosztását illeti, mind a korábbi részvényesek, mind pedig a hibridtőke tulajdonosai a lehető legnagyobb mértékben hozzájárulnak a bank szerkezeti átalakításához, mivel előbbiek kiszorultak a bankból (befektetéseik jelentős mennyiségét elvesztették) az NR államosításának eredményeképpen.. A hibridtőke tulajdonosai [...] az AssetCo-t. Következésképpen nem fognak diszkrecionális és [...] kamatszelvényeket kapni. Ezért további tehermegosztás nem szükséges (lásd a (150) és (151) preambulumbekezdéseket is).

| (116) | Az eszközátvételért fizetett ellentételezéssel kapcsolatban az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény előírja, hogy a bankoknak valamilyen formában ellentételezést kell fizetniük a tőkeátvételért, amit az értékvesztett eszközök átvételével értek el. A kötelező ellentételezés kettős célú: a tehermegosztás biztosítása és a verseny torzulásának minimalizálása. Ez esetben a tehermegosztást az NR államosítása révén érik el (lásd a (148) és (149) preambulumbekezdéseket is). Ami a második célkitűzést illeti, úgy tekinthető, hogy a minimális mértékre csökkentették a verseny torzulását az NR mélyreható szerkezetátalakítással összefüggő jelentős leépítésének eredményeképpen (lásd a (156) preambulumbekezdést is). Ezen túlmenően az eszközátvételi intézkedés eredményeként a BankCo legalább a magasabb eladási ár révén nyerhet valamit. Ilyen kivételes körülmények között elfogadható, hogy a bank eladásából származó bevétel egy olyan mértékű ellentételezési forma az állam részére, amely csökkenti a megmentés teljes költségét. |
| --- | --- |

(116)

Az eszközátvételért fizetett ellentételezéssel kapcsolatban az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény előírja, hogy a bankoknak valamilyen formában ellentételezést kell fizetniük a tőkeátvételért, amit az értékvesztett eszközök átvételével értek el. A kötelező ellentételezés kettős célú: a tehermegosztás biztosítása és a verseny torzulásának minimalizálása. Ez esetben a tehermegosztást az NR államosítása révén érik el (lásd a (148) és (149) preambulumbekezdéseket is). Ami a második célkitűzést illeti, úgy tekinthető, hogy a minimális mértékre csökkentették a verseny torzulását az NR mélyreható szerkezetátalakítással összefüggő jelentős leépítésének eredményeképpen (lásd a (156) preambulumbekezdést is). Ezen túlmenően az eszközátvételi intézkedés eredményeként a BankCo legalább a magasabb eladási ár révén nyerhet valamit. Ilyen kivételes körülmények között elfogadható, hogy a bank eladásából származó bevétel egy olyan mértékű ellentételezési forma az állam részére, amely csökkenti a megmentés teljes költségét.

| (117) | Az AssetCo-nál maradó értékvesztett eszközöket kizárólag az AssetCo fogja kezelni, amely önálló és a BankCo-tól szervezeti szempontból független lesz. |
| --- | --- |

(117)

Az AssetCo-nál maradó értékvesztett eszközöket kizárólag az AssetCo fogja kezelni, amely önálló és a BankCo-tól szervezeti szempontból független lesz.

| (118) | Ezért ebből arra lehet következtetni, hogy az előre látható messzeható szerkezetátalakításra való tekintettel a BankCo-nak kedvező eszközátvétel megfelel az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közleményben foglaltaknak. |
| --- | --- |

(118)

Ezért ebből arra lehet következtetni, hogy az előre látható messzeható szerkezetátalakításra való tekintettel a BankCo-nak kedvező eszközátvétel megfelel az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közleményben foglaltaknak.

| (119) | Mind a BankCo, mind pedig az AssetCo feltőkésítése várható. A feltőkésítési közlemény szerint a feltőkésítésekért megfelelő ellentételezést kell nyújtani. |
| --- | --- |

(119)

Mind a BankCo, mind pedig az AssetCo feltőkésítése várható. A feltőkésítési közlemény szerint a feltőkésítésekért megfelelő ellentételezést kell nyújtani.

| (120) | A BankCo 1,4 milliárd GBP tőkeinjekcióban fog részesülni, törzsrészvények formájában. Ami a törzsrészvényekért fizetendő ellentételezést illeti, az Egyesült Királyság a BankCo-nak már a 100 %-os részvényese lesz a kettéosztás időpontjában. Törzsrészvények formájában történő további tőkeinjekció nem fogja megváltoztatni az Egyesült Királyság BankCo-ban lévő részesedését. Mint az már a (114) preambulumbekezdésben foglalt eszközátvételi intézkedést illetően megfigyelhető, az Egyesült Királyság államosította az NR-t, és ezért a részvények 100 %-a az ő tulajdonában van. Ezen túlmenően az injektált pénzeszközök legalább részben visszanyerhetők a részvények ellentételezése és a BankCo eladása révén. |
| --- | --- |

(120)

A BankCo 1,4 milliárd GBP tőkeinjekcióban fog részesülni, törzsrészvények formájában. Ami a törzsrészvényekért fizetendő ellentételezést illeti, az Egyesült Királyság a BankCo-nak már a 100 %-os részvényese lesz a kettéosztás időpontjában. Törzsrészvények formájában történő további tőkeinjekció nem fogja megváltoztatni az Egyesült Királyság BankCo-ban lévő részesedését. Mint az már a (114) preambulumbekezdésben foglalt eszközátvételi intézkedést illetően megfigyelhető, az Egyesült Királyság államosította az NR-t, és ezért a részvények 100 %-a az ő tulajdonában van. Ezen túlmenően az injektált pénzeszközök legalább részben visszanyerhetők a részvények ellentételezése és a BankCo eladása révén.

| (121) | Az AssetCo-nak a legrosszabb esetben 1,6 milliárd tőkeinjekcióra lesz szüksége. A feltőkésítésért nem fog díjat fizetni, ha sor kerül rá. Mivel az AssetCo [...], a piacon fogja eladni az eszközöket. Az eladásokból származó bevételből kifizeti az államot, amely az egyik előresorolt hitelezője a BoE/HMT likviditási eszköz révén. A bevételeket nem fordítják az AssetCo gazdasági tevékenységére. Ezért az állam ellentételezése az [...] intézkedés része. |
| --- | --- |

(121)

Az AssetCo-nak a legrosszabb esetben 1,6 milliárd tőkeinjekcióra lesz szüksége. A feltőkésítésért nem fog díjat fizetni, ha sor kerül rá. Mivel az AssetCo [...], a piacon fogja eladni az eszközöket. Az eladásokból származó bevételből kifizeti az államot, amely az egyik előresorolt hitelezője a BoE/HMT likviditási eszköz révén. A bevételeket nem fordítják az AssetCo gazdasági tevékenységére. Ezért az állam ellentételezése az [...] intézkedés része.

| (122) | Tehát az a következtetés vonható le, hogy a feltőkésítések összhangban állnak a feltőkésítési közleménnyel. |
| --- | --- |

(122)

Tehát az a következtetés vonható le, hogy a feltőkésítések összhangban állnak a feltőkésítési közleménnyel.

| (123) | A szerkezetátalakítási közlemény meghatározza azokat az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezeti átalakítására kell alkalmazni. A szerkezetátalakítási közlemény szerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjának való megfelelés céljából egy pénzintézet szerkezeti átalakítása a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben:






  i. | a bank hosszú távú életképességének helyreállításához vezet; |
| --- | --- | --- |

(123)

A szerkezetátalakítási közlemény meghatározza azokat az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezeti átalakítására kell alkalmazni. A szerkezetátalakítási közlemény szerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjának való megfelelés céljából egy pénzintézet szerkezeti átalakítása a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben:

i.

a bank hosszú távú életképességének helyreállításához vezet;

| ii. | a kedvezményezett elégséges saját hozzájárulását foglalja magában (tehermegosztás); |
| --- | --- |

ii.

a kedvezményezett elégséges saját hozzájárulását foglalja magában (tehermegosztás);

| iii. | a verseny torzulását korlátozó elégséges intézkedéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

iii.

a verseny torzulását korlátozó elégséges intézkedéseket tartalmaz.

i.   Hosszú távú életképesség helyreállítása

| (124) | A szerkezetátalakítási közlemény 9., 10. és 11. pontjai kimondják, hogy a tagállamnak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amelynek tartalmaznia kell az üzleti modell valamennyi információját. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket is, és alternatívákat kell bemutatni a javasolt szerkezetátalakítási tervhez. |
| --- | --- |

(124)

A szerkezetátalakítási közlemény 9., 10. és 11. pontjai kimondják, hogy a tagállamnak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amelynek tartalmaznia kell az üzleti modell valamennyi információját. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket is, és alternatívákat kell bemutatni a javasolt szerkezetátalakítási tervhez.

| (125) | Az Egyesült Királyság által benyújtott információ megfelel a szerkezetátalakítási közlemény követelményeinek, mivel információkat nyújt az NR nehézségeiről, leírja a nehézségek okát és a BankCo üzleti modelljére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(125)

Az Egyesült Királyság által benyújtott információ megfelel a szerkezetátalakítási közlemény követelményeinek, mivel információkat nyújt az NR nehézségeiről, leírja a nehézségek okát és a BankCo üzleti modelljére vonatkozó információkat.

| (126) | Az eljárást kiterjesztő határozatában a Bizottság jelezte, hogy úgy tűnt, a BankCo a kettéosztás után életképes bank lesz. De mivel nem kapott olyan üzleti tervet, amely ténylegesen bemutatná a BankCo életképességét, e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Az Egyesült Királyság 2009. június 10-én egy részletes üzleti tervet nyújtott be. |
| --- | --- |

(126)

Az eljárást kiterjesztő határozatában a Bizottság jelezte, hogy úgy tűnt, a BankCo a kettéosztás után életképes bank lesz. De mivel nem kapott olyan üzleti tervet, amely ténylegesen bemutatná a BankCo életképességét, e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Az Egyesült Királyság 2009. június 10-én egy részletes üzleti tervet nyújtott be.

| (127) | Az üzleti terv szerint a BankCo a kettéosztás után életképes bank lesz az alapforgatókönyv és a stresszforgatókönyv szerint is. Jelentősen alacsonyabb, [21–24] milliárd GBP mérlegfőösszeggel fog kezdeni az NR-hez képest, (2008 végén 104,3 milliárd GBP), amely 2013-ban [31–34] milliárd GBP-re fog nőni. A mérlegben magas értékű eszközök szerepelnek ([9–12] milliárd GBP készpénzállomány és [7–11] milliárd GBP értékű jelzálogmentes eszközök). A BankCo részére átadott jelzálogállomány átlagos hitelfedezeti aránya [62–67] % között lesz. A BankCo kötelezettségei között főleg az NR lakossági bankbetétei (19,3 milliárd GBP) és nagyon kis mértékben az intézményi ügyfelek bankbetétei ([1–3] milliárd GBP) szerepelnek. |
| --- | --- |

(127)

Az üzleti terv szerint a BankCo a kettéosztás után életképes bank lesz az alapforgatókönyv és a stresszforgatókönyv szerint is. Jelentősen alacsonyabb, [21–24] milliárd GBP mérlegfőösszeggel fog kezdeni az NR-hez képest, (2008 végén 104,3 milliárd GBP), amely 2013-ban [31–34] milliárd GBP-re fog nőni. A mérlegben magas értékű eszközök szerepelnek ([9–12] milliárd GBP készpénzállomány és [7–11] milliárd GBP értékű jelzálogmentes eszközök). A BankCo részére átadott jelzálogállomány átlagos hitelfedezeti aránya [62–67] % között lesz. A BankCo kötelezettségei között főleg az NR lakossági bankbetétei (19,3 milliárd GBP) és nagyon kis mértékben az intézményi ügyfelek bankbetétei ([1–3] milliárd GBP) szerepelnek.

| (128) | A BankCo kereskedelmi stratégiája óvatosabb lesz, mint az NR-é. Kizárólag az egyesült királysági lakossági piacra fog összpontosítani. A BankCo jelzáloghitelező- és takarékbankként fog működni. A kockázatvállalás terén óvatosabb lesz, a kereskedelmi stratégiájával összhangban. A BankCo egy egyszerű A/P1 minősítést fog célul kitűzni. |
| --- | --- |

(128)

A BankCo kereskedelmi stratégiája óvatosabb lesz, mint az NR-é. Kizárólag az egyesült királysági lakossági piacra fog összpontosítani. A BankCo jelzáloghitelező- és takarékbankként fog működni. A kockázatvállalás terén óvatosabb lesz, a kereskedelmi stratégiájával összhangban. A BankCo egy egyszerű A/P1 minősítést fog célul kitűzni.

| (129) | Ami a BankCo egyesült királysági jelenlétét illeti a megtakarítási- és a jelzálogpiacon, a BankCo nem fogja piaci jelenlétét növelni. A szerkezetátalakítás eredményeképpen a BankCo az NR eredeti méretének egyharmada lesz. A 2007. évi 32,2 milliárd GBP értékhez képest 2010-ben 9 milliárd GBP értékben korlátozza az új kölcsönök nyújtását, ami megközelítőleg 1,5 %-os piaci részesedést jelent. A BankCo a piaci részesedése a kölcsönnyújtás bruttó értéke alapján [3–6]% körül lesz, szemben az állami intervenció előtti 9,7 %-kal. |
| --- | --- |

(129)

Ami a BankCo egyesült királysági jelenlétét illeti a megtakarítási- és a jelzálogpiacon, a BankCo nem fogja piaci jelenlétét növelni. A szerkezetátalakítás eredményeképpen a BankCo az NR eredeti méretének egyharmada lesz. A 2007. évi 32,2 milliárd GBP értékhez képest 2010-ben 9 milliárd GBP értékben korlátozza az új kölcsönök nyújtását, ami megközelítőleg 1,5 %-os piaci részesedést jelent. A BankCo a piaci részesedése a kölcsönnyújtás bruttó értéke alapján [3–6]% körül lesz, szemben az állami intervenció előtti 9,7 %-kal.

| (130) | A lakáscélú jelzálogkölcsönök finanszírozásának alapját túlnyomó részben a lakossági bankbetétek adják, 2009-ben kezdetben a teljes finanszírozás kb. [92–95] %-a bankbetét volt, ami 2013-ra kb. [68–71] %-ra csökken (szemben a válság előtti kevesebb, mint 30 %-kal). A BankCo pénz- és tőkepiaci finanszírozása a jelzáloggal terhelt eszközeinek kb. [22–35] %-ára fog korlátozódni. |
| --- | --- |

(130)

A lakáscélú jelzálogkölcsönök finanszírozásának alapját túlnyomó részben a lakossági bankbetétek adják, 2009-ben kezdetben a teljes finanszírozás kb. [92–95] %-a bankbetét volt, ami 2013-ra kb. [68–71] %-ra csökken (szemben a válság előtti kevesebb, mint 30 %-kal). A BankCo pénz- és tőkepiaci finanszírozása a jelzáloggal terhelt eszközeinek kb. [22–35] %-ára fog korlátozódni.

| (131) | A BankCo tervében szereplő súlyozott átlagú hitelfedezeti arány az új kölcsönöket illetően kevesebb, mint [68–71] % lesz, és nem lesz [94–97] % hitelfedezeti arány feletti kölcsön. A lakáscélú, tulajdonos lakhatásához nyújtott kölcsönökre fog összpontosítani (a teljes kölcsönnyújtás kb. [...] %-a), valamint néhány esetben bérbeadási célra vett lakáshoz is fog kölcsönt nyújtani (kb. [...] %). Nem fogja a „Together” termékeket értékesíteni (125 % [...] hitelfedezeti arányú jelzálogkölcsönök biztosíték nélküli kölcsönnel kombinálva), és nem fog kereskedelmi hitelezési tevékenységet folytatni. A BankCo kölcsönnyújtását – figyelmen kívül hagyva a magatartásbeli kötelezettségvállalásokat – az fogja korlátozni, hogy a kölcsönöket a lakossági bankbetétekből finanszírozza. A BankCo szándékai szerint 2010-ben [6–9] milliárd GBP-t fog kölcsönként kihelyezni, majd 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban évente [6–8] milliárd GBP-t. |
| --- | --- |

(131)

A BankCo tervében szereplő súlyozott átlagú hitelfedezeti arány az új kölcsönöket illetően kevesebb, mint [68–71] % lesz, és nem lesz [94–97] % hitelfedezeti arány feletti kölcsön. A lakáscélú, tulajdonos lakhatásához nyújtott kölcsönökre fog összpontosítani (a teljes kölcsönnyújtás kb. [...] %-a), valamint néhány esetben bérbeadási célra vett lakáshoz is fog kölcsönt nyújtani (kb. [...] %). Nem fogja a „Together” termékeket értékesíteni (125 % [...] hitelfedezeti arányú jelzálogkölcsönök biztosíték nélküli kölcsönnel kombinálva), és nem fog kereskedelmi hitelezési tevékenységet folytatni. A BankCo kölcsönnyújtását – figyelmen kívül hagyva a magatartásbeli kötelezettségvállalásokat – az fogja korlátozni, hogy a kölcsönöket a lakossági bankbetétekből finanszírozza. A BankCo szándékai szerint 2010-ben [6–9] milliárd GBP-t fog kölcsönként kihelyezni, majd 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban évente [6–8] milliárd GBP-t.

| (132) | A BankCo az Egyesült Királyság által benyújtott üzleti terv alapján várhatóan újra nyereséges lesz a [...]. évben, nettó kamatjövedelme a semleges forgatókönyv alapján a 2009-es [...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re fog nőni, az adózott eredménye a 2009-es kb. -[...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re nő, és az adózás utáni sajáttőke-arányos nyeresége (a továbbiakban: ROE) a 2009-es -[...] %-ról 2013-ig kb. [9–12] % fog nőni. Kedvezőtlen esetben a nettó kamatjövedelem a 2009-es [...] millió GBP-ről 2013-ig [0,1–0,6] millió GBP-re fog nőni, az adózott eredménye a 2009-es kb. -[...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re nő, és az adózás utáni ROE a 2009-es -[...] %-ról 2013-ig kb. [...] %-ra emelkedik. Ezen túlmenően az Egyesült Királyság szerint a közölt adatok nem haladják meg a BankCo legfőbb versenytársai, a lakás-takarékpénztárak által termelt átlagot. |
| --- | --- |

(132)

A BankCo az Egyesült Királyság által benyújtott üzleti terv alapján várhatóan újra nyereséges lesz a [...]. évben, nettó kamatjövedelme a semleges forgatókönyv alapján a 2009-es [...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re fog nőni, az adózott eredménye a 2009-es kb. -[...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re nő, és az adózás utáni sajáttőke-arányos nyeresége (a továbbiakban: ROE) a 2009-es -[...] %-ról 2013-ig kb. [9–12] % fog nőni. Kedvezőtlen esetben a nettó kamatjövedelem a 2009-es [...] millió GBP-ről 2013-ig [0,1–0,6] millió GBP-re fog nőni, az adózott eredménye a 2009-es kb. -[...] millió GBP-ről 2013-ig [...] millió GBP-re nő, és az adózás utáni ROE a 2009-es -[...] %-ról 2013-ig kb. [...] %-ra emelkedik. Ezen túlmenően az Egyesült Királyság szerint a közölt adatok nem haladják meg a BankCo legfőbb versenytársai, a lakás-takarékpénztárak által termelt átlagot.

| (133) | Az előírt minimum tőkésítettségi szintjét illetően a BankCo tőkéje az 1,4 milliárd GBP feltőkésítés révén a kettéosztás után elegendő lesz. Ez a jelentős összegű, átadásra kerülő készpénzzel együtt a kettéosztás időpontjában az 1. csoportba (tier 1) tartozó, [48–53] %-ot meghaladó sajáttőke-arányt eredményez, amely 2013-ra kb. [16–21] %-ra csökken, mivel a BankCo több kölcsönt fog nyújtani az átvett nagy mennyiségű készpénz felhasználásával és új finanszírozás megteremtésével. A BankCo tőkésítése is megfelelő [...]. Az üzleti terv szerint a BankCo [...] milliárd GBP – [...] milliárd GBP-t tud [...] kedvezőtlen esetben, amellett, hogy életképes marad. |
| --- | --- |

(133)

Az előírt minimum tőkésítettségi szintjét illetően a BankCo tőkéje az 1,4 milliárd GBP feltőkésítés révén a kettéosztás után elegendő lesz. Ez a jelentős összegű, átadásra kerülő készpénzzel együtt a kettéosztás időpontjában az 1. csoportba (tier 1) tartozó, [48–53] %-ot meghaladó sajáttőke-arányt eredményez, amely 2013-ra kb. [16–21] %-ra csökken, mivel a BankCo több kölcsönt fog nyújtani az átvett nagy mennyiségű készpénz felhasználásával és új finanszírozás megteremtésével. A BankCo tőkésítése is megfelelő [...]. Az üzleti terv szerint a BankCo [...] milliárd GBP – [...] milliárd GBP-t tud [...] kedvezőtlen esetben, amellett, hogy életképes marad.

| (134) | Végül ami a likviditást illeti, a BankCo a 2009–2013 közti időszakban [19–22] % feletti likviditási mutatót (készpénz és eszközök aránya) kíván fenntartani, ami az Egyesült Királyság szerint összhangban van a lakás-takarékpénztárak mutatójával és meghaladja a nagyobb brit bankok átlagát (5–10 %-os likviditási mutató). A BankCo alapvető likviditása a lakossági bankbetétek [17–20] %-át és az intézményi esedékes kölcsönök kb. [3–6] havi összegét fedezi. |
| --- | --- |

(134)

Végül ami a likviditást illeti, a BankCo a 2009–2013 közti időszakban [19–22] % feletti likviditási mutatót (készpénz és eszközök aránya) kíván fenntartani, ami az Egyesült Királyság szerint összhangban van a lakás-takarékpénztárak mutatójával és meghaladja a nagyobb brit bankok átlagát (5–10 %-os likviditási mutató). A BankCo alapvető likviditása a lakossági bankbetétek [17–20] %-át és az intézményi esedékes kölcsönök kb. [3–6] havi összegét fedezi.

| (135) | A terv a BankCo az ideiglenes állami tulajdonból történő kilépésére vonatkozóan is tartalmaz információkat, amelynek eredményeképpen az államnak lehetősége lesz az NR-be, a BankCo-ba és az AssetCo-ba injektált pénzét részben vagy teljes egészében visszaszerezni. |
| --- | --- |

(135)

A terv a BankCo az ideiglenes állami tulajdonból történő kilépésére vonatkozóan is tartalmaz információkat, amelynek eredményeképpen az államnak lehetősége lesz az NR-be, a BankCo-ba és az AssetCo-ba injektált pénzét részben vagy teljes egészében visszaszerezni.

| (136) | Az előzőek alapján a Bizottság még meglévő kételyei is csökkentek a BankCo életképességét illetően. Ez a következtetés összhangban áll a Bizottság eredeti értékelésével és az eljárást kiterjesztő határozattal összefüggésben harmadik felektől érkezett észrevételekkel. |
| --- | --- |

(136)

Az előzőek alapján a Bizottság még meglévő kételyei is csökkentek a BankCo életképességét illetően. Ez a következtetés összhangban áll a Bizottság eredeti értékelésével és az eljárást kiterjesztő határozattal összefüggésben harmadik felektől érkezett észrevételekkel.

ii.   Saját hozzájárulás/tehermegosztás

| (137) | A szerkezetátalakítási közlemény rámutat, hogy a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása szükséges ahhoz, hogy minimálisra lehessen korlátozni a támogatást, valamint foglalkozzanak a verseny torzulásának és az erkölcsi kockázat kérdésével. Ezért: a) a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges. |
| --- | --- |

(137)

A szerkezetátalakítási közlemény rámutat, hogy a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása szükséges ahhoz, hogy minimálisra lehessen korlátozni a támogatást, valamint foglalkozzanak a verseny torzulásának és az erkölcsi kockázat kérdésével. Ezért: a) a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.

| (138) | A kedvezményezett banknak a szerkezetátalakítási fázisban esedékes saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakaszában határozták meg. Előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek; ii. a kedvezményezett banknak a lehető legnagyobb mértékben a saját erőforrásaiból kell a szerkezetátalakítást finanszíroznia, például eszközeladás révén és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a megfelelő mértékben a befektetőknek kell viselniük, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint megfelelő mértékben ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás célja kétrétű: a verseny torzulásának korlátozása és az erkölcsi kockázat kezelése (44). |
| --- | --- |

(138)

A kedvezményezett banknak a szerkezetátalakítási fázisban esedékes saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakaszában határozták meg. Előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek; ii. a kedvezményezett banknak a lehető legnagyobb mértékben a saját erőforrásaiból kell a szerkezetátalakítást finanszíroznia, például eszközeladás révén és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a megfelelő mértékben a befektetőknek kell viselniük, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint megfelelő mértékben ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás célja kétrétű: a verseny torzulásának korlátozása és az erkölcsi kockázat kezelése (44).

| (139) | Csökkentek a Bizottság kételyei afelől, hogy a támogatást az NR (BankCo) hosszú távú életképességének visszaállításához szükséges minimális mértékre korlátozták-e (lásd a (141) preambulumbekezdést is). Valójában a végleges szerkezetátalakítási terv szerint nem várható a válság előtti szintet meghaladó mértékű új kölcsönnyújtás vagy új vállalatok megszerzése sem. |
| --- | --- |

(139)

Csökkentek a Bizottság kételyei afelől, hogy a támogatást az NR (BankCo) hosszú távú életképességének visszaállításához szükséges minimális mértékre korlátozták-e (lásd a (141) preambulumbekezdést is). Valójában a végleges szerkezetátalakítási terv szerint nem várható a válság előtti szintet meghaladó mértékű új kölcsönnyújtás vagy új vállalatok megszerzése sem.

| (140) | A kettéosztáskor az AssetCo által a BankCo-nak átadott készpénzt nagyrészt arra használják fel, hogy 2010-ben elérjék a [6–9] milliárd GBP értékű kölcsönnyújtási célt. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy e kölcsönnyújtási szint elérése szükséges az egyesült királysági jelzálogpiac stabilizálásához, amely szűkös kínálattól szenved (különösen az aktív jelzálog-törlesztési programnak betudhatóan az NR negatív nettó kölcsönnyújtásának eredményeképpen), ez a szűkös kínálat pedig tovább erősíti az egyesült királysági ingatlanok áresését. A BankCo kölcsönnyújtási célértéke 2011-ig [6–8] milliárd GBP-re fog csökkeni. Ezt figyelembe véve a szerkezetátalakítási költségek a szükséges minimális szintre korlátozódtak. |
| --- | --- |

(140)

A kettéosztáskor az AssetCo által a BankCo-nak átadott készpénzt nagyrészt arra használják fel, hogy 2010-ben elérjék a [6–9] milliárd GBP értékű kölcsönnyújtási célt. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy e kölcsönnyújtási szint elérése szükséges az egyesült királysági jelzálogpiac stabilizálásához, amely szűkös kínálattól szenved (különösen az aktív jelzálog-törlesztési programnak betudhatóan az NR negatív nettó kölcsönnyújtásának eredményeképpen), ez a szűkös kínálat pedig tovább erősíti az egyesült királysági ingatlanok áresését. A BankCo kölcsönnyújtási célértéke 2011-ig [6–8] milliárd GBP-re fog csökkeni. Ezt figyelembe véve a szerkezetátalakítási költségek a szükséges minimális szintre korlátozódtak.

| (141) | A szerkezetátalakítási terv kidolgozásakor az Egyesült Királyság egy olyan megoldást választott, amely kevesebb támogatást igényel, mint amennyit az eredeti szerkezetátalakítási tervben előre jeleztek. A (23) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az NR kettéosztásának alternatívája az NR fenntartása lett volna, ami legalább 6 milliárd GBP összegű tőkeinjekciót igényelt volna (szemben a végleges szerkezetátalakítási tervben levő, kedvezőtlen esetben maximum 3 milliárd GBP-vel). A kettéosztás révén kevesebb tőke szükséges a BankCo és AssetCo részére együttesen, mivel az AssetCo jelzáloghitelezőként önállóan fog működni és ennek eredményeképpen a szokványos bankokhoz képest alacsonyabb tőkésítettségi követelmények vonatkoznak rá. Ezért a kettéosztás korlátozza az NR életképességének biztosításához szükséges támogatás mértékét. |
| --- | --- |

(141)

A szerkezetátalakítási terv kidolgozásakor az Egyesült Királyság egy olyan megoldást választott, amely kevesebb támogatást igényel, mint amennyit az eredeti szerkezetátalakítási tervben előre jeleztek. A (23) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az NR kettéosztásának alternatívája az NR fenntartása lett volna, ami legalább 6 milliárd GBP összegű tőkeinjekciót igényelt volna (szemben a végleges szerkezetátalakítási tervben levő, kedvezőtlen esetben maximum 3 milliárd GBP-vel). A kettéosztás révén kevesebb tőke szükséges a BankCo és AssetCo részére együttesen, mivel az AssetCo jelzáloghitelezőként önállóan fog működni és ennek eredményeképpen a szokványos bankokhoz képest alacsonyabb tőkésítettségi követelmények vonatkoznak rá. Ezért a kettéosztás korlátozza az NR életképességének biztosításához szükséges támogatás mértékét.

| (142) | Ezen túlmenően a kettéosztás eredményeképpen a BankCo jelzálogállományának hitelfedezeti aránya magasabb lesz, mint a legtöbb lakás-takarékpénztáré, amelyek a legközelebbi versenytársainak tekinthetők, és a BankCo ROE mutatója 2013-ban jelentősen alatta marad az egyesült királysági bankok és lakás-takarékpénztárak ROE mutatójának. |
| --- | --- |

(142)

Ezen túlmenően a kettéosztás eredményeképpen a BankCo jelzálogállományának hitelfedezeti aránya magasabb lesz, mint a legtöbb lakás-takarékpénztáré, amelyek a legközelebbi versenytársainak tekinthetők, és a BankCo ROE mutatója 2013-ban jelentősen alatta marad az egyesült királysági bankok és lakás-takarékpénztárak ROE mutatójának.

| (143) | Továbbá a jelenlegi piaci körülmények között figyelembe kell venni a stressztesztek eredményét a bank életképességének biztosítása érdekében (45). Ebben az összefüggésben az egyesült királysági hatóságok megerősítették, hogy a BankCo számára nyújtott 1,4 milliárd GBP az FSA előírt minimum tőkésítettségi követelménye. Továbbá a BankCo [...]. Az Egyesült Királyság bemutatta, hogy ha több értékvesztett eszközt adnának át a BankCo részére, akkor ezt további tőkeinjekcióval kellene ellensúlyozni, amelyet az államnak kellene nyújtania azért, hogy ne kerüljön veszélybe a bank hosszú távú életképessége, a reálgazdaság számára tovább folytatott korlátozott kölcsönnyújtási tevékenysége során. |
| --- | --- |

(143)

Továbbá a jelenlegi piaci körülmények között figyelembe kell venni a stressztesztek eredményét a bank életképességének biztosítása érdekében (45). Ebben az összefüggésben az egyesült királysági hatóságok megerősítették, hogy a BankCo számára nyújtott 1,4 milliárd GBP az FSA előírt minimum tőkésítettségi követelménye. Továbbá a BankCo [...]. Az Egyesült Királyság bemutatta, hogy ha több értékvesztett eszközt adnának át a BankCo részére, akkor ezt további tőkeinjekcióval kellene ellensúlyozni, amelyet az államnak kellene nyújtania azért, hogy ne kerüljön veszélybe a bank hosszú távú életképessége, a reálgazdaság számára tovább folytatott korlátozott kölcsönnyújtási tevékenysége során.

| (144) | A szerkezetátalakítási költségeket a lehető legnagyobb mértékben maga a bank viseli a törlesztések és az eszközök eladása révén. Először az NR korlátozta a szükséges támogatás összegét azáltal, hogy meglévő ügyfeleit arra ösztönözte, kölcsöneiket fizessék vissza és a versenytársakkal refinanszírozzák a 2008 áprilisától 2009 elejéig tartó időszakban. Ezzel az NR értékes ügyfeleket vesztett, olyanokat, akik tudtak olyan bankot találni, amelyek hajlandók nekik kölcsönt nyújtani. Az aktív jelzálog-törlesztési programból származó bevételből kifizették az államot. Ennek eredményeképpen a BoE/HMT likviditási eszköz 27 milliárd GBP-ről (2007 vége) 14,5 milliárd GBP-re csökkent (2009. június 30.). |
| --- | --- |

(144)

A szerkezetátalakítási költségeket a lehető legnagyobb mértékben maga a bank viseli a törlesztések és az eszközök eladása révén. Először az NR korlátozta a szükséges támogatás összegét azáltal, hogy meglévő ügyfeleit arra ösztönözte, kölcsöneiket fizessék vissza és a versenytársakkal refinanszírozzák a 2008 áprilisától 2009 elejéig tartó időszakban. Ezzel az NR értékes ügyfeleket vesztett, olyanokat, akik tudtak olyan bankot találni, amelyek hajlandók nekik kölcsönt nyújtani. Az aktív jelzálog-törlesztési programból származó bevételből kifizették az államot. Ennek eredményeképpen a BoE/HMT likviditási eszköz 27 milliárd GBP-ről (2007 vége) 14,5 milliárd GBP-re csökkent (2009. június 30.).

| (145) | Másodszor, az NR kb. 2,2 milliárd GBP-ért eladta a HERM állományát. Ezzel az intézkedéssel pénzhez jutottak, amelyből visszafizették a BoE/HMT likviditási eszköz egy részét. A pénzeszközök beáramlása biztos, mivel az intézkedést végrehajtották. |
| --- | --- |

(145)

Másodszor, az NR kb. 2,2 milliárd GBP-ért eladta a HERM állományát. Ezzel az intézkedéssel pénzhez jutottak, amelyből visszafizették a BoE/HMT likviditási eszköz egy részét. A pénzeszközök beáramlása biztos, mivel az intézkedést végrehajtották.

| (146) | Az NR azáltal is csökkentette a szükséges támogatást, hogy nagyon alacsony összegű új jelzáloghitelt indított el 2008-ban és 2009-ben (3 milliárd GBP illetve 1,3 milliárd GBP 2009. június 30-áig, szemben a 2007. évi 32,3 milliárd GBP-vel). |
| --- | --- |

(146)

Az NR azáltal is csökkentette a szükséges támogatást, hogy nagyon alacsony összegű új jelzáloghitelt indított el 2008-ban és 2009-ben (3 milliárd GBP illetve 1,3 milliárd GBP 2009. június 30-áig, szemben a 2007. évi 32,3 milliárd GBP-vel).

| (147) | Az előzőek fényében arra lehet következtetni, hogy a Bizottságnak a támogatás korlátozására vonatkozó kételyei csökkentek, és az NR saját hozzájárulása elegendő. |
| --- | --- |

(147)

Az előzőek fényében arra lehet következtetni, hogy a Bizottságnak a támogatás korlátozására vonatkozó kételyei csökkentek, és az NR saját hozzájárulása elegendő.

| (148) | A tehermegosztást illetően a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítási költségeket ne csak az állam viselje, hanem a bank korábbi befektetői és korábbi részvényesei is. |
| --- | --- |

(148)

A tehermegosztást illetően a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítási költségeket ne csak az állam viselje, hanem a bank korábbi befektetői és korábbi részvényesei is.

| (149) | Az NR esetében a bankot államosították és korábbi részvényeseit csak a társaság értékének alapján kompenzálják állami támogatás nélkül (46). Következésképpen ez a kompenzáció valószínűleg közel lesz a nullához. Ez azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részesedésüket elvesztették és úgy tekinthető, hogy ezzel megfelelő mértékben viselték az NR bukásának következményeit. |
| --- | --- |

(149)

Az NR esetében a bankot államosították és korábbi részvényeseit csak a társaság értékének alapján kompenzálják állami támogatás nélkül (46). Következésképpen ez a kompenzáció valószínűleg közel lesz a nullához. Ez azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részesedésüket elvesztették és úgy tekinthető, hogy ezzel megfelelő mértékben viselték az NR bukásának következményeit.

| (150) | Továbbá az NR alárendelt hitelfelvevői az AssetCo-nál maradnak. Ez azt jelenti, hogy abból az összegből kompenzálják őket, amelyet az AssetCo eszközeiből nyernek vissza. Alárendelt hitelfelvevőként, [...]. Az állam másrészről előresorolt hitelező lesz az AssetCo-nak nyújtott kölcsönök (BoE/HMT likviditási eszköz és forgótőke-eszköz) következtében. Ezért [...]. Ezen túlmenően az NR a közelmúltban úgy döntött, hogy elhalasztja a kamatszelvény-fizetéseket és a tőketörlesztést a halmozódó 2. csoportba tartozó (tier 2) és a kapcsolódó 1. csoportba tartozó (tier 1) eszközökre azokban az esetekben, amelyekben saját hatáskörben dönthet. Az Egyesült Királyság továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy az AssetCo a kettéosztást követően is elhalasztja ezeket a kifizetéseket. [...]. |
| --- | --- |

(150)

Továbbá az NR alárendelt hitelfelvevői az AssetCo-nál maradnak. Ez azt jelenti, hogy abból az összegből kompenzálják őket, amelyet az AssetCo eszközeiből nyernek vissza. Alárendelt hitelfelvevőként, [...]. Az állam másrészről előresorolt hitelező lesz az AssetCo-nak nyújtott kölcsönök (BoE/HMT likviditási eszköz és forgótőke-eszköz) következtében. Ezért [...]. Ezen túlmenően az NR a közelmúltban úgy döntött, hogy elhalasztja a kamatszelvény-fizetéseket és a tőketörlesztést a halmozódó 2. csoportba tartozó (tier 2) és a kapcsolódó 1. csoportba tartozó (tier 1) eszközökre azokban az esetekben, amelyekben saját hatáskörben dönthet. Az Egyesült Királyság továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy az AssetCo a kettéosztást követően is elhalasztja ezeket a kifizetéseket. [...].

| (151) | Következésképpen az erkölcsi kockázatot megfelelően kezelték a bank múltbéli tulajdonosainak saját hozzájárulásával. |
| --- | --- |

(151)

Következésképpen az erkölcsi kockázatot megfelelően kezelték a bank múltbéli tulajdonosainak saját hozzájárulásával.

| (152) | Tehát arra lehet következtetni, hogy az NR és tulajdonosai a maximális mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(152)

Tehát arra lehet következtetni, hogy az NR és tulajdonosai a maximális mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakításhoz.

iii.   A versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések

| (153) | Az eljárást kiterjesztő határozatában a Bizottság kétségbe vonja, hogy az Egyesült Királyság által javasolt, a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések elegendőek lesznek-e ahhoz, hogy kompenzálják a verseny torzulását, amelyet az NR gazdasági tevékenységének a BankCo-n keresztüli folyamatos piaci jelenléte okozott. Ezt az aggodalmat harmadik felek is osztották, akik rámutattak a BankCo az egyesült királysági jelzálog- és megtakarítási piacon betöltött erős helyzetére és olyan intézkedéseket javasoltak, amelyek orvosolnák a BankCo által okozott versenytorzulást. |
| --- | --- |

(153)

Az eljárást kiterjesztő határozatában a Bizottság kétségbe vonja, hogy az Egyesült Királyság által javasolt, a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések elegendőek lesznek-e ahhoz, hogy kompenzálják a verseny torzulását, amelyet az NR gazdasági tevékenységének a BankCo-n keresztüli folyamatos piaci jelenléte okozott. Ezt az aggodalmat harmadik felek is osztották, akik rámutattak a BankCo az egyesült királysági jelzálog- és megtakarítási piacon betöltött erős helyzetére és olyan intézkedéseket javasoltak, amelyek orvosolnák a BankCo által okozott versenytorzulást.

| (154) | Ami a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket illeti, a szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a Bizottságnak az értékelésnél figyelembe kell vennie a támogatás összegét, a tehermegosztás mértékét és a pénzintézetnek a szerkezeti átalakítást követően létrejövő piaci helyzetét. Az elemzés alapján megfelelő kompenzációs intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

(154)

Ami a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket illeti, a szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a Bizottságnak az értékelésnél figyelembe kell vennie a támogatás összegét, a tehermegosztás mértékét és a pénzintézetnek a szerkezeti átalakítást követően létrejövő piaci helyzetét. Az elemzés alapján megfelelő kompenzációs intézkedéseket kell hozni.

| (155) | Az NR jelentősen torzította a versenyt. Az NR jogutódja, a BankCo anyagi forrásokkal jól ellátott bank lesz, mely megszabadult az NR által korábban nyújtott kockázatos kölcsönök terhe alól. Annak érdekében, hogy az NR 2007 szeptembere óta továbbra is működhessen és segítsék a kettéosztást, nagy összegű támogatásra volt és lesz szükség. Azonban az NR sokkal kisebb bank lesz és az Egyesült Királyság már meghozta a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket. |
| --- | --- |

(155)

Az NR jelentősen torzította a versenyt. Az NR jogutódja, a BankCo anyagi forrásokkal jól ellátott bank lesz, mely megszabadult az NR által korábban nyújtott kockázatos kölcsönök terhe alól. Annak érdekében, hogy az NR 2007 szeptembere óta továbbra is működhessen és segítsék a kettéosztást, nagy összegű támogatásra volt és lesz szükség. Azonban az NR sokkal kisebb bank lesz és az Egyesült Királyság már meghozta a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedéseket.

| (156) | Először is, az NR már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt. Államosították, valamint alapos és részletes szerkezeti átalakításon ment keresztül. Ennek eredményeképpen az NR-nél sokkal kisebb bank, a BankCo fog versenyezni az Egyesült Királyság lakossági piacán. A kettéosztást követően a BankCo mérlegfőösszege az NR 2007. évi mérlegfőösszegének kb. [17–22] %-a lesz. Azonban mivel a kettéosztás időpontjában a banknak sok készpénze lesz és majdnem kizárólag lakossági bankbetétek finanszírozzák, amitől az első években gyorsan fog növekedni, a leépítés mértékét igazságosabb a szerkezetátalakítási időszak végén elért „stabilizált” helyzetből megállapítani. Akkor a mérlegfőösszeg az NR 2007. évi eredetinek kevesebb mint [30–35] %-a lesz. A szerkezetátalakítás után a piacokon levő bankok méretét illetően a lakossági jelzálogpiacon levő piaci részesedés (a bruttó új kölcsönnyújtás alapján) 2013-ig kb. [3–6] % ([6–9] milliárd GBP) lesz, szemben a 2007. évi 8 %-kal (32,2 milliárd GBP). Az egyesült királysági lakossági bankbetétek piacán a BankCo részesedése 2013 előtt nem fogja meghaladni az 1,5 %-ot 23 milliárd GBP), szemben az 1,9 %-kal a bankok 2007 szeptemberében történt megrohanása előtt. Ez mutatja, hogy a BankCo egy viszonylag kis bank lesz, nem pedig piacvezető. Ha továbbra is csökkentenék a BankCo jelenlétét az Egyesült Királyság jelzálog- és megtakarítási piacán, akkor ez veszélyeztetné életképességét. |
| --- | --- |

(156)

Először is, az NR már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt. Államosították, valamint alapos és részletes szerkezeti átalakításon ment keresztül. Ennek eredményeképpen az NR-nél sokkal kisebb bank, a BankCo fog versenyezni az Egyesült Királyság lakossági piacán. A kettéosztást követően a BankCo mérlegfőösszege az NR 2007. évi mérlegfőösszegének kb. [17–22] %-a lesz. Azonban mivel a kettéosztás időpontjában a banknak sok készpénze lesz és majdnem kizárólag lakossági bankbetétek finanszírozzák, amitől az első években gyorsan fog növekedni, a leépítés mértékét igazságosabb a szerkezetátalakítási időszak végén elért „stabilizált” helyzetből megállapítani. Akkor a mérlegfőösszeg az NR 2007. évi eredetinek kevesebb mint [30–35] %-a lesz. A szerkezetátalakítás után a piacokon levő bankok méretét illetően a lakossági jelzálogpiacon levő piaci részesedés (a bruttó új kölcsönnyújtás alapján) 2013-ig kb. [3–6] % ([6–9] milliárd GBP) lesz, szemben a 2007. évi 8 %-kal (32,2 milliárd GBP). Az egyesült királysági lakossági bankbetétek piacán a BankCo részesedése 2013 előtt nem fogja meghaladni az 1,5 %-ot 23 milliárd GBP), szemben az 1,9 %-kal a bankok 2007 szeptemberében történt megrohanása előtt. Ez mutatja, hogy a BankCo egy viszonylag kis bank lesz, nem pedig piacvezető. Ha továbbra is csökkentenék a BankCo jelenlétét az Egyesült Királyság jelzálog- és megtakarítási piacán, akkor ez veszélyeztetné életképességét.

| (157) | 2008-ban és 2009-ben az NR önkéntesen nagyon alacsony szintre csökkentette kölcsönnyújtási tevékenységét (2008-ban 3 milliárd GBP és 2009 első felében 1,3 milliárd GBP, szemben a 2007. évi 32,2 milliárd GBP-vel, lásd az 1. táblázatot) a verseny keretfeltételein belüli kölcsönnyújtás szinten tartása miatt és ezt úgy tette, hogy ügyfeleit arra ösztönözte, hogy a versenytársakra ruházzák át hiteleiket az aktív jelzáloghitelezési programján keresztül. Ez utóbbi okozta azt, hogy 2008 folyamán a nettó kölcsönnyújtása 25,4 milliárd GBP-vel csökkent. Következésképpen az NR attól kezdve csökkentette piaci jelenlétét a jelzálogpiacon, hogy 2008 első negyedévének végén bejelentették a verseny keretfeltételeit. |
| --- | --- |

(157)

2008-ban és 2009-ben az NR önkéntesen nagyon alacsony szintre csökkentette kölcsönnyújtási tevékenységét (2008-ban 3 milliárd GBP és 2009 első felében 1,3 milliárd GBP, szemben a 2007. évi 32,2 milliárd GBP-vel, lásd az 1. táblázatot) a verseny keretfeltételein belüli kölcsönnyújtás szinten tartása miatt és ezt úgy tette, hogy ügyfeleit arra ösztönözte, hogy a versenytársakra ruházzák át hiteleiket az aktív jelzáloghitelezési programján keresztül. Ez utóbbi okozta azt, hogy 2008 folyamán a nettó kölcsönnyújtása 25,4 milliárd GBP-vel csökkent. Következésképpen az NR attól kezdve csökkentette piaci jelenlétét a jelzálogpiacon, hogy 2008 első negyedévének végén bejelentették a verseny keretfeltételeit.

| (158) | Másodsorban az Egyesült Királyság a módosított szerkezetátalakítási tervtől eltérően kevesebb készpénz és kockázatosabb eszközök használatával lépéseket tett a BankCo mérlegfőösszegének csökkentésére, és így kb. 4 milliárd GBP-vel csökkentette azt. A BankCo-nak kevesebb készpénze és több, gyengébb minőségű jelzáloghitele lesz. Kevesebb készpénzzel a BankCo jelzáloghitelezési képessége korlátozott lesz. Azzal, hogy az Egyesült Királyság megváltoztatta a mérlegfőösszeget, a harmadik felek aggodalmaira reagált (lásd a 4.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(158)

Másodsorban az Egyesült Királyság a módosított szerkezetátalakítási tervtől eltérően kevesebb készpénz és kockázatosabb eszközök használatával lépéseket tett a BankCo mérlegfőösszegének csökkentésére, és így kb. 4 milliárd GBP-vel csökkentette azt. A BankCo-nak kevesebb készpénze és több, gyengébb minőségű jelzáloghitele lesz. Kevesebb készpénzzel a BankCo jelzáloghitelezési képessége korlátozott lesz. Azzal, hogy az Egyesült Királyság megváltoztatta a mérlegfőösszeget, a harmadik felek aggodalmaira reagált (lásd a 4.2. szakaszt).

| (159) | Harmadsorban az Egyesült Királyság számos kötelezettséget vállalt a Bizottság felé, amelyek célja a BankCo piaci jelenlétének korlátozása volt; ezt részletesebben az 5.4. szakasz tartalmazza. Elrendelték a BankCo lakossági bankbetéteinek és jelzáloghitelezésének szinten tartását. Ezek a felső határok legalább 2011 végéig érvényben maradnak, függetlenül attól, hogy a BankCo kilép az ideiglenes állami tulajdonból, és talán meg is hosszabbítják, ha az ideiglenes állami tulajdon csak 2011 után szűnik meg. A felső határok korlátozzák a BankCo-t, hogy agresszíven terjeszkedjen a piacon. |
| --- | --- |

(159)

Harmadsorban az Egyesült Királyság számos kötelezettséget vállalt a Bizottság felé, amelyek célja a BankCo piaci jelenlétének korlátozása volt; ezt részletesebben az 5.4. szakasz tartalmazza. Elrendelték a BankCo lakossági bankbetéteinek és jelzáloghitelezésének szinten tartását. Ezek a felső határok legalább 2011 végéig érvényben maradnak, függetlenül attól, hogy a BankCo kilép az ideiglenes állami tulajdonból, és talán meg is hosszabbítják, ha az ideiglenes állami tulajdon csak 2011 után szűnik meg. A felső határok korlátozzák a BankCo-t, hogy agresszíven terjeszkedjen a piacon.

| (160) | Ebben az összefüggésben a felső határoknak fenn kell maradniuk akkor is, ha az ideiglenes állami tulajdon 2011 előtt megszűnik, mivel a BankCo továbbra is profitál az NR kettéosztását segíteni célzó, a neki és az AssetCo-nak nyújtott állami támogatásból. A nyújtott támogatás biztosítja, hogy a BankCo a kettéosztást követően jó kiindulási helyzetben legyen. Mentesítették a múltbeli kockázatos kölcsönnyújtás következményei alól, és jelentős összegű készpénzt kapott. A BankCo a kettéosztást követően is kihasználja a támogatást. Az ideiglenes állami tulajdon korai megszüntetése nem kompenzálná teljes egészében a BankCo által okozott versenytorzulást; ez indokolja, hogy a felső határok legalább 2011 végéig érvényben maradnak. |
| --- | --- |

(160)

Ebben az összefüggésben a felső határoknak fenn kell maradniuk akkor is, ha az ideiglenes állami tulajdon 2011 előtt megszűnik, mivel a BankCo továbbra is profitál az NR kettéosztását segíteni célzó, a neki és az AssetCo-nak nyújtott állami támogatásból. A nyújtott támogatás biztosítja, hogy a BankCo a kettéosztást követően jó kiindulási helyzetben legyen. Mentesítették a múltbeli kockázatos kölcsönnyújtás következményei alól, és jelentős összegű készpénzt kapott. A BankCo a kettéosztást követően is kihasználja a támogatást. Az ideiglenes állami tulajdon korai megszüntetése nem kompenzálná teljes egészében a BankCo által okozott versenytorzulást; ez indokolja, hogy a felső határok legalább 2011 végéig érvényben maradnak.

| (161) | Tekintettel a harmadik felek aggályaira, melyek szerint a BankCo agresszív árazási stratégiákkal ki tudja szorítani a versenytársakat, az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo kimarad a „Moneyfacts legjobb 3” táblázatából a szokványos jelzáloghiteleket illetően (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket). A Moneyfacts táblázatai a legjobb öt jelzáloghitel adatait tartalmazzák számos olyan szegmensben, amelyeket a piacon az adott pillanatban a legjobbnak tekintenek. Kisebb bankok számára fontos, hogy szerepeljenek a Moneyfacts táblázatában, mivel ez az ügyfelekkel való kapcsolatteremtés hatékony módja. Az Egyesült Királyság kötelezettségvállalása biztosítja, hogy a BankCo, bár a táblázatban szerepel, ne ajánlhassa a legjobb árat a piacon. Így a versenytársak esetleges kiszorítása korlátozva van azokban az években, amikor a BankCo a leginkább függ az állami támogatástól. |
| --- | --- |

(161)

Tekintettel a harmadik felek aggályaira, melyek szerint a BankCo agresszív árazási stratégiákkal ki tudja szorítani a versenytársakat, az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a BankCo kimarad a „Moneyfacts legjobb 3” táblázatából a szokványos jelzáloghiteleket illetően (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket). A Moneyfacts táblázatai a legjobb öt jelzáloghitel adatait tartalmazzák számos olyan szegmensben, amelyeket a piacon az adott pillanatban a legjobbnak tekintenek. Kisebb bankok számára fontos, hogy szerepeljenek a Moneyfacts táblázatában, mivel ez az ügyfelekkel való kapcsolatteremtés hatékony módja. Az Egyesült Királyság kötelezettségvállalása biztosítja, hogy a BankCo, bár a táblázatban szerepel, ne ajánlhassa a legjobb árat a piacon. Így a versenytársak esetleges kiszorítása korlátozva van azokban az években, amikor a BankCo a leginkább függ az állami támogatástól.

| (162) | Továbbá az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy eladja a BankCo-t [...]. A BankCo eladásával az állam vissza tudja szerezni az NR-be injektált pénzeszközeit (vagy azok egy részét). Ezen túlmenően az ideiglenes állami tulajdon kellő időben történő megszűnése biztosítja harmadik felek számára a lehetőséget, hogy megszerezzék a BankCo-t. E tekintetben az NR versenytársai legfőképp arra panaszkodtak, hogy az NR-nek könnyebb magához vonzania a lakossági bankbetéteket amikor ideiglenes állami tulajdonban van, mivel a fogyasztók tudják, hogy a bankot az állam támogatja. Az ideiglenes állami tulajdon megszüntetésével megszűnik a verseny torzulása. |
| --- | --- |

(162)

Továbbá az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy eladja a BankCo-t [...]. A BankCo eladásával az állam vissza tudja szerezni az NR-be injektált pénzeszközeit (vagy azok egy részét). Ezen túlmenően az ideiglenes állami tulajdon kellő időben történő megszűnése biztosítja harmadik felek számára a lehetőséget, hogy megszerezzék a BankCo-t. E tekintetben az NR versenytársai legfőképp arra panaszkodtak, hogy az NR-nek könnyebb magához vonzania a lakossági bankbetéteket amikor ideiglenes állami tulajdonban van, mivel a fogyasztók tudják, hogy a bankot az állam támogatja. Az ideiglenes állami tulajdon megszüntetésével megszűnik a verseny torzulása.

| (163) | Az Egyesült Királyság arra is kötelezettséget vállalt, hogy a lakossági és intézményi bankbetétek garanciáját a BankCo-ra vonatkozóan visszavonja [...]. Ennek eredményeképpen a BankCo már nem lesz előnyösebb helyzetben, mint versenytársai a lakossági és intézményi bankbetéteket illetően. Ezért ez a kötelezettségvállalás reagál a harmadik felek garanciák fenntartására vonatkozó aggodalmaira. |
| --- | --- |

(163)

Az Egyesült Királyság arra is kötelezettséget vállalt, hogy a lakossági és intézményi bankbetétek garanciáját a BankCo-ra vonatkozóan visszavonja [...]. Ennek eredményeképpen a BankCo már nem lesz előnyösebb helyzetben, mint versenytársai a lakossági és intézményi bankbetéteket illetően. Ezért ez a kötelezettségvállalás reagál a harmadik felek garanciák fenntartására vonatkozó aggodalmaira.

| (164) | A magatartásbeli megszorítást illetően a BankCo-t akvizíciós tilalommal, valamint a állami garanciákra és az ideiglenes állami tulajdonra vonatkozó támogatási tilalommal korlátozni fogják tevékenységeiben. Ezek az intézkedések az ideiglenes állami tulajdon megszüntetéséig lesznek érvényben. |
| --- | --- |

(164)

A magatartásbeli megszorítást illetően a BankCo-t akvizíciós tilalommal, valamint a állami garanciákra és az ideiglenes állami tulajdonra vonatkozó támogatási tilalommal korlátozni fogják tevékenységeiben. Ezek az intézkedések az ideiglenes állami tulajdon megszüntetéséig lesznek érvényben.

| (165) | Az NR Dániából való kivonulása a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedésnek tekinthető, mert az NR, és következésképpen a BankCo, már nem fog azon a piacon versenyezni. |
| --- | --- |

(165)

Az NR Dániából való kivonulása a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedésnek tekinthető, mert az NR, és következésképpen a BankCo, már nem fog azon a piacon versenyezni.

| (166) | Végül pedig az AssetCo korlátozott gazdasági tevékenység folytatásával okozott bárminemű versenytorzulás korlátozva van; ezt erősíti meg az Egyesült Királyság a (29) preambulumbekezdés ix. pontjában foglalt kötelezettségvállalása. [...], gazdasági tevékenysége csökkenni fog és ezzel a verseny esetleges torzulása is. |
| --- | --- |

(166)

Végül pedig az AssetCo korlátozott gazdasági tevékenység folytatásával okozott bárminemű versenytorzulás korlátozva van; ezt erősíti meg az Egyesült Királyság a (29) preambulumbekezdés ix. pontjában foglalt kötelezettségvállalása. [...], gazdasági tevékenysége csökkenni fog és ezzel a verseny esetleges torzulása is.

| (167) | A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja szerint annak verifikálása érdekében, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják végre, a Bizottság a tagországok részére rendszeres részletes jelentéstételt ír elő. Ennek megfelelően az Egyesült Királyságnak a szerkezetátalakítási terv jóváhagyását követően hathavonta kell jelentést benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(167)

A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja szerint annak verifikálása érdekében, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják végre, a Bizottság a tagországok részére rendszeres részletes jelentéstételt ír elő. Ennek megfelelően az Egyesült Királyságnak a szerkezetátalakítási terv jóváhagyását követően hathavonta kell jelentést benyújtani a Bizottsághoz.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (168) | Az i–iii. intézkedések fenntartása az NR kettéosztását követően, valamint a 30. szakaszban meghatározott iv–xii. intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetők, |
| --- | --- |

(168)

Az i–iii. intézkedések fenntartása az NR kettéosztását követően, valamint a 30. szakaszban meghatározott iv–xii. intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetők,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyesült Királyság által a Northern Rock, a BankCo és az AssetCo részére nyújtott támogatás a közös piaccal összeegyeztethető, figyelemmel a 2. cikkben meghatározott feltételekre is:

| i. | az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazása a Bank of England likviditási eszközre, amelyet később a Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma eszköze váltott fel („BoE/HMT likviditási eszköz”) valamint díjvisszatérítés a Northern Rock részére a BankCo-ra és AssetCo-ra való kettéosztását követően; |
| --- | --- |

i.

az alacsonyabb díjak visszamenőleges alkalmazása a Bank of England likviditási eszközre, amelyet később a Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma eszköze váltott fel („BoE/HMT likviditási eszköz”) valamint díjvisszatérítés a Northern Rock részére a BankCo-ra és AssetCo-ra való kettéosztását követően;

| ii. | az Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma kötelezettségvállalása a Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága felé arra vonatkozóan, hogy a Northern Rock a fenti, jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint felett fog működni; |
| --- | --- |

ii.

az Egyesült Királyság Pénzügyminisztériuma kötelezettségvállalása a Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága felé arra vonatkozóan, hogy a Northern Rock a fenti, jogszabályban előírt minimum tőkésítettségi szint felett fog működni;

| iii. | a BankCo lakossági betéteire vállalt állami garancia fenntartása; |
| --- | --- |

iii.

a BankCo lakossági betéteire vállalt állami garancia fenntartása;

| iv. | a BankCo intézményi bankbetéteire vállalt állami garancia fenntartása; |
| --- | --- |

iv.

a BankCo intézményi bankbetéteire vállalt állami garancia fenntartása;

| v. | a BankCo 1,4 milliárd GBP-s feltőkésítése; |
| --- | --- |

v.

a BankCo 1,4 milliárd GBP-s feltőkésítése;

| vi. | 1,5 milliárd GBP összegű, feltételhez kötött likviditási eszköz biztosítása a BankCo részére; |
| --- | --- |

vi.

1,5 milliárd GBP összegű, feltételhez kötött likviditási eszköz biztosítása a BankCo részére;

| vii. | az AssetCo intézményi bankbetéteire vállalt állami garancia fenntartása; |
| --- | --- |

vii.

az AssetCo intézményi bankbetéteire vállalt állami garancia fenntartása;

| viii. | a BoE/HMT likviditási eszköz megemelése maximum 10 milliárd GBP-vel 23 milliárd GBP-re; |
| --- | --- |

viii.

a BoE/HMT likviditási eszköz megemelése maximum 10 milliárd GBP-vel 23 milliárd GBP-re;

| ix. | az AssetCo maximum 1,6 milliárd GBP összegű feltőkésítése; valamint |
| --- | --- |

ix.

az AssetCo maximum 1,6 milliárd GBP összegű feltőkésítése; valamint

| x. | 2,5 milliárd GBP összegű forgótőke eszköz biztosítása az AssetCo részére. |
| --- | --- |

x.

2,5 milliárd GBP összegű forgótőke eszköz biztosítása az AssetCo részére.

2. cikk

Az 1. cikkben említett feltételek a következők:

| i. | a BankCo és az AssetCo működését a lehető legkorábban, de legkésőbb 2010 végéig teljesen külön kell választani; |
| --- | --- |

i.

a BankCo és az AssetCo működését a lehető legkorábban, de legkésőbb 2010 végéig teljesen külön kell választani;

| ii. | a BankCo új hitelezését 2009-ben 4 milliárd GBP-ben, 2010-ben 9 milliárd GBP-ben, és 2011-ben 8 milliárd GBP-ben maximálni kell; amennyiben a BankCo 2011 után ideiglenes állami tulajdonban marad, a 2011-re megállapított 8 milliárd GBP hitelezési limitnek 2013. december 31-ig, vagy az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül korábban bekövetkező időpontig – érvényben kell maradnia; |
| --- | --- |

ii.

a BankCo új hitelezését 2009-ben 4 milliárd GBP-ben, 2010-ben 9 milliárd GBP-ben, és 2011-ben 8 milliárd GBP-ben maximálni kell; amennyiben a BankCo 2011 után ideiglenes állami tulajdonban marad, a 2011-re megállapított 8 milliárd GBP hitelezési limitnek 2013. december 31-ig, vagy az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig – a kettő közül korábban bekövetkező időpontig – érvényben kell maradnia;

| iii. | a BankCo a lakossági bankbetétek összegét 2011. december 31-ig 20 milliárd GBP-re köteles korlátozni az Egyesült Királyságban, Írországban és Guernsey-ben; amennyiben a BankCo 2012-ben és 2013-ban ideiglenes állami tulajdonban marad, 2012-ben a felső határ 23 milliárd GBP, 2013-ban pedig 26 milliárd GBP lesz, vagy az ideiglenes állami tulajdont meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

iii.

a BankCo a lakossági bankbetétek összegét 2011. december 31-ig 20 milliárd GBP-re köteles korlátozni az Egyesült Királyságban, Írországban és Guernsey-ben; amennyiben a BankCo 2012-ben és 2013-ban ideiglenes állami tulajdonban marad, 2012-ben a felső határ 23 milliárd GBP, 2013-ban pedig 26 milliárd GBP lesz, vagy az ideiglenes állami tulajdont meg kell szüntetni;

| iv. | a BankCo a 2, 3, vagy 5 éves, fix vagy változó kamatozású jelzálogkölcsönök vonatkozásában 2011. december 31-ig, illetve az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig, – a kettő közül a korábbi időpontig – nem szerepelhet a legjobb három Moneyfacts jelzálogkölcsön–minősítési kategóriában (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti rátával rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket); |
| --- | --- |

iv.

a BankCo a 2, 3, vagy 5 éves, fix vagy változó kamatozású jelzálogkölcsönök vonatkozásában 2011. december 31-ig, illetve az ideiglenes állami tulajdon megszűntéig, – a kettő közül a korábbi időpontig – nem szerepelhet a legjobb három Moneyfacts jelzálogkölcsön–minősítési kategóriában (kivéve a 80 % feletti hitelfedezeti rátával rendelkező jelzáloghiteleket és az új ügyfeleknek ajánlott termékeket);

| v. | az Egyesült Királyság kormányának meg kell szüntetnie többségi tulajdonát a BankCo-ban [...]. E vonatkozásban az ideiglenes állami tulajdon akkor szűnik meg, ha az Egyesült Királyság a BankCo részvényeinek legalább 50 %-át + 1. részvényt nem állami tulajdonban lévő vagy állami irányítás alatt álló befektetőnek (vagy befektetőknek) értékesít, és az Egyesült Királyság a 139/2004/EK tanácsi rendelet értelmében elveszti irányítását a BankCo felett; |
| --- | --- |

v.

az Egyesült Királyság kormányának meg kell szüntetnie többségi tulajdonát a BankCo-ban [...]. E vonatkozásban az ideiglenes állami tulajdon akkor szűnik meg, ha az Egyesült Királyság a BankCo részvényeinek legalább 50 %-át + 1. részvényt nem állami tulajdonban lévő vagy állami irányítás alatt álló befektetőnek (vagy befektetőknek) értékesít, és az Egyesült Királyság a 139/2004/EK tanácsi rendelet értelmében elveszti irányítását a BankCo felett;

| vi. | a BankCo-nak [...] közzé kell tennie, hogy az Egyesült Királyság lakossági bankbetéteire vonatkozó garanciáját [...]-ig felszabadítja, valamint a BankCo intézményi bankbetéteire vonatkozó garanciáját az Egyesült Királyság 2010. december 31-ig felszabadítja; |
| --- | --- |

vi.

a BankCo-nak [...] közzé kell tennie, hogy az Egyesült Királyság lakossági bankbetéteire vonatkozó garanciáját [...]-ig felszabadítja, valamint a BankCo intézményi bankbetéteire vonatkozó garanciáját az Egyesült Királyság 2010. december 31-ig felszabadítja;

| vii. | a fennálló alárendelt hitelnek az AssetCo-nál kell maradnia, és az AssetCo nem fizet sem tőketörlesztést, sem kamatot az alárendelt hiteleszközre, amennyiben erre a szerződés lehetőséget biztosít, [...]; |
| --- | --- |

vii.

a fennálló alárendelt hitelnek az AssetCo-nál kell maradnia, és az AssetCo nem fizet sem tőketörlesztést, sem kamatot az alárendelt hiteleszközre, amennyiben erre a szerződés lehetőséget biztosít, [...];

| viii. | a BankCo valamint az AssetCo nem vásárolhatja fel más cégek részvényeit, és nem hirdeti a kormány garancia rendszerét vagy az állam tulajdonosi szerepvállalását; |
| --- | --- |

viii.

a BankCo valamint az AssetCo nem vásárolhatja fel más cégek részvényeit, és nem hirdeti a kormány garancia rendszerét vagy az állam tulajdonosi szerepvállalását;

| ix. | az AssetCo nem kezdhet új gazdasági tevékenységet, kivéve a BankCo és az AssetCo szétválasztásának befejeztéig a BankCo működésének támogatását szolgáló tevékenységeket [...]. |
| --- | --- |

ix.

az AssetCo nem kezdhet új gazdasági tevékenységet, kivéve a BankCo és az AssetCo szétválasztásának befejeztéig a BankCo működésének támogatását szolgáló tevékenységeket [...].

3. cikk

Az Egyesült Királyság a jelen határozat közlésétől számított két hónapos határidőn belül tájékoztatja a Bizottságot azon intézkedésekről, melyeket a határozatnak való megfelelés céljából tett meg. Továbbá, az Egyesült Királyságnak jelen határozat jóváhagyását követően hat havonta részletes jelentést tesz a megfelelés elérése céljából hozott intézkedésekről.

4. cikk

E határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 28-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 135., 2008.6.3., 21. o.

1

(2)  HL C 149., 2009.7.1., 16. o.

2

(3)  HL C 43., 2008.2.16., 1. o.

3

(4)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

6

(7)  A bruttó hitelezés jelenti a teljes kölcsön összeget, a nettó hitelezés jelenti a törlesztésekkel és visszafizetésekkel csökkentett hitelöszszeget.

7

(8)  Az e határozatban lentebb következő értékelés figyelembe vette az eljárást megindító határozatban szereplő valamennyi leíró jellegű információt, annak ellenére, hogy azokat e határozat nem ismételi meg.

8

(9)  Üzleti titok. Ahol lehetséges, a számokat értékhatárokkal helyettesítettük a []-ben.

9

(10)  Konszolidált.

10

(11)  Nem auditált.

11

(12)  A verseny keretfeltételeket az NR azután vezette be, hogy az Egyesült Királyság hatóságai államosították a bankot. Célja annak biztosítása, hogy az NR ne tudja a kormány támogatását tisztességtelen piaci versenyelőny szerzésére felhasználni. A keret kötelezettségvállalást tartalmaz az NR részéről arra nézve, hogy korlátozza jelenlétét az Egyesült Királyság jelzálog és megtakarítási piacán. A verseny keretfeltételek leírását lásd még az eljárást megindító határozat (1. lábjegyzet) 81. pontjában.

12

(13)  A továbbiakban a „készpénz eszközök” vagy „készpénz” alatt a készpénzt és kincstári befektetéseket értjük.

13

(14)  Ezek a Granite értékpapírosítási struktúra nevén az NR-nél fenntartott bankszámlák.

14

(15)  Fedezett kötvényprogramok, amelyek több ütemű kibocsátott adósságpapírból állnak.

15

(16)  Az NR korábbi jelzálogkölcsön állománya.

16

(17)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

17

(18)  Az intézkedések értékelésében a Bizottság az egyértelműség érdekében a (30) és (31) preambulumbekezdésben az intézkedések leírására használt számozásra hivatkozik.

18

(19)  Lásd az eljárást megindító határozat 94. pontját.

19

(20)  Lásd az eljárást megindító határozat 94. pontját és kiterjesztő határozat 28. pontját.

20

(21)  Lásd az eljárást kiterjesztő határozat 32. és 39. pontját.

21

(22)  Lásd az eljárást kiterjesztő határozat 26. és 49. pontját.

22

(23)  Lásd az eljárást kiterjesztő határozat 33. és 46. pontját.

23

(24)  Lásd az eljárást kiterjesztő határozat 22. ii. pontját.

24

(25)  Lásd az eljárást kiterjesztő határozat 26. pontját.

25

(26)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

26

(27)  Lásd a Bizottság NN 70/07, Northern Rock, ügyben hozott határozatát HL C 43., 2008.2.16., 1. o., a Bizottság C 14/08 (korábbi NN1/08), a Northern Rock számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás ügyében hozott határozatát HL C 135., 2008.8.3., 21. o. (eljárást megindító határozat) és a Bizottság C 14/08, a Northern Rock számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás ügyében hozott határozatát, HL C 149., 2009.7.1., 16. o.

27

Northern Rock

a Northern Rock számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás

a Northern Rock számára biztosított szerkezetátalakítási támogatás

(28)  A díjat a Bizottság határozata hagyta jóvá a N 570/2008 számú, az Egyesült Királyság bankszektora számára nyújtott támogatás vonatkozásában (HL C 290., 2008.11.13., 4. o.).

28

az Egyesült Királyság bankszektora számára nyújtott támogatás

(29)  A kimutatott összegek a magánbetétek teljes összegét mutatják, az FSCS figyelembevétele nélkül.

29

(30)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

30

(31)  Az üzleti tervet 2009. szeptember 18-án frissítették azon kételyeket figyelembe véve, amelyek a Bizottság illetve harmadik felek részéről hangzottak el a támogatás versenytorzító hatása miatt.

31

(32)  Például a CGS, lásd a 15. lábjegyzetet.

32

(33)  A HMT kötelezettségvállalása a FSA felé, miszerint az NR az előírt minimum tőkekövetelmény szint felett fog működni, egyenértékűnek tekinthető a bank jövőbeli feltőkésítésére vállalt kötelezettséggel, ami a kettéosztást követően a BankCo esetében alkalmazott tőkeinjekció formájában valósul meg.

33

(34)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

34

(35)  A Bizottság NN 70/07. sz. Northern Rock ügyben hozott határozata (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.).

35

Northern Rock

(36)  Az eljárást megindító határozat 100. és 101. pontja.

36

(37)  Lásd vö. elvben a T-132/96. sz. és T-143/96. sz. Freistaat Sachsen és Volkswagen AG kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999., II-3663. o.) 167. pontját. Ezt a megközelítést alkalmazta a Bizottság a C 47/96. sz. Crédit Lyonnais ügyben hozott 98/490/EK határozatának (HL L 221., 1998.8.8., 28. o.), 10.1. pontja, a Bizottság C 28/02. sz. Bankgesellschaft Berlin ügyben hozott 2005/345/EK határozatának (HL L 116., 2005.5.4., 1. o.) 153. pont kk., valamint a Bizottság C 50/06. sz. BAWAG-ügyben hozott 2008/263/EK határozatának (HL L 83., 2008.3.26., 7. o.), 166. pontja. Lásd még az NN 70/07. sz. Northern Rock-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.), és az NN 25/08. sz. Megmentési támogatás a WestLB-nek ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 189., 2008.7.26., 3. o.).

37

(38)  A bankokról szóló közlemény, HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

38

(39)  Feltőkésítési közlemény, HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

39

(40)  Szerkezetátalakítási közlemény, HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

40

(41)  Lásd például a Bizottság N 507/08. sz., az Egyesült Királyság bankszektorának nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések ügyében hozott határozatát (HL C 290., 2008.10.13., 1. o.) a Bizottság N 650/08. sz., Notification of modifications to a financial support measures to a banking industry in a UK ügyben hozott határozatát (HL C 54., 2009.3.7., 3. o.) és a Bizottság N 193/09. sz., Extension of credit guarantee scheme (CGS) ügyben hozott határozatát (HL C 145., 2009.6.25., 3. o.).

41

Notification of modifications to a financial support measures to a banking industry in a UK

Extension of credit guarantee scheme (CGS)

(42)  Az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény mind a megmentési célú, mind pedig a szerkezetátalakítási forgatókönyvek esetében meghatározza az eszközátvételi intézkedések értékelésére szolgáló kritériumokat. Megmentési célú forgatókönyv szerint olyan esetekben, amikor korlátozott összegű ideiglenes intézkedésre van szükség a banknál a krízis leküzdéséhez, feltételezzük, hogy a bank újra életképessé válik, ha a piaci helyzet stabilizálódik, illetve hogy ez nem igényel szerkezeti kiigazítást vagy szerkezetátalakítást. Olyan esetekben viszont, amikor a banknak nagy összegű támogatásra van szüksége vagy nem képes biztosítani a megfelelő tehermegosztást, a bank esetében „messzeható szerkezetátalakításra” van szükség. Ez utóbbi esetben, az értékvesztett eszközök kezeléséről szóló közlemény 6. szakasza konkrétabb követelményeket ír elő a tehermegosztás feltételeire vonatkozóan.

42

(43)  A szerkezetátalakítási közlemény szerinti szerkezetátalakítási terv értékelését lásd a (123) és azt követő preambulumbekezdésekben.

43

(44)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 22. pontját.

44

(45)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 13. pontját.

45

(46)  Lásd az eljárást megindító határozat 90. pontját.

46

---